# Euroopa Liidu L 180/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.180.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide15. juuli 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.180.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 180

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide15. juuli 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/41/EL 7. juuli 2010, füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/41/EL 7. juuli 2010, füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 617/2010, 24. juuni 2010, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96 | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 618/2010, 14. juuli 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 619/2010, 14. juuli 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 620/2010, 14. juuli 2010, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud juuli 2010. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 19 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/391/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 8. juuli 2010, millega muudetakse otsuse 93/52/EMÜ lisasid seoses Leedu ja Itaalia Molise maakonna ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistamisega ning otsuse 2003/467/EÜ lisasid seoses teatavate Itaalia halduspiirkondade ametlikult veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi ja veiste ensootilise leukoosi vabaks tunnistamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 4592 all)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2010/392/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. juuli 2010, millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Indiast ja Malaisiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes | 26 |
| | | 2010/393/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. juuli 2010, millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast ja Malaisiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes | 28 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 617/2010, 24. juuni 2010, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96

7

Komisjoni määrus (EL) nr 618/2010, 14. juuli 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

15

Komisjoni määrus (EL) nr 619/2010, 14. juuli 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

17

Komisjoni määrus (EL) nr 620/2010, 14. juuli 2010, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud juuli 2010. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

19

OTSUSED

2010/391/EL

*

Komisjoni otsus, 8. juuli 2010, millega muudetakse otsuse 93/52/EMÜ lisasid seoses Leedu ja Itaalia Molise maakonna ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistamisega ning otsuse 2003/467/EÜ lisasid seoses teatavate Itaalia halduspiirkondade ametlikult veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi ja veiste ensootilise leukoosi vabaks tunnistamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 4592 all)

   (
  1
  )

B. melitensis

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4592 all)

1

21

2010/392/EL

*

Komisjoni otsus, 14. juuli 2010, millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Indiast ja Malaisiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes

26

2010/393/EL

*

Komisjoni otsus, 14. juuli 2010, millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast ja Malaisiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes

28

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/394/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. mai 2008, riigiabi C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) kohta seoses äriühingu Hessische Staatsweingüter rahastamisega Hesseni liidumaa poolt
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1626 all)

   (
  1
  ) | 30 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/394/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. mai 2008, riigiabi C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) kohta seoses äriühingu Hessische Staatsweingüter rahastamisega Hesseni liidumaa poolt
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1626 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1626 all)

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/41/EL

7. juuli 2010,

füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega) (3) kindlustab, et liikmesriigid kohaldaksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või nende tegevuses osalevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet. Seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende abikaasadega ei ole direktiiv 86/613/EMÜ olnud eriti tulemuslik ja selle reguleerimisala tuleks uuesti läbi vaadata, sest soolist diskrimineerimist ja ahistamist tuleb ette ka palgatöövälistes valdkondades. Direktiiv 86/613/EMÜ tuleks selguse huvides asendada käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega) (3) kindlustab, et liikmesriigid kohaldaksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või nende tegevuses osalevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet. Seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende abikaasadega ei ole direktiiv 86/613/EMÜ olnud eriti tulemuslik ja selle reguleerimisala tuleks uuesti läbi vaadata, sest soolist diskrimineerimist ja ahistamist tuleb ette ka palgatöövälistes valdkondades. Direktiiv 86/613/EMÜ tuleks selguse huvides asendada käesoleva direktiiviga.

| (2) | Oma 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised” teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse juhtimise parandamiseks vaatab ta läbi liidu olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuestisõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja uuesti sõnastada. Kõnealune uuestisõnastamine ei hõlmanud direktiivi 86/613/EMÜ. |
| --- | --- |

(2)

Oma 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised” teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse juhtimise parandamiseks vaatab ta läbi liidu olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuestisõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja uuesti sõnastada. Kõnealune uuestisõnastamine ei hõlmanud direktiivi 86/613/EMÜ.

| (3) | Oma 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldustes „Naiste ja meeste tasakaalustatud roll tööhõive, majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides” kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma vajadust vaadata läbi direktiiv 86/613/EMÜ, et tagada füüsilisest isikust ettevõtjatele ja neid abistavatele abikaasadele emaduse ja isadusega seotud õigused. |
| --- | --- |

(3)

Oma 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldustes „Naiste ja meeste tasakaalustatud roll tööhõive, majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides” kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma vajadust vaadata läbi direktiiv 86/613/EMÜ, et tagada füüsilisest isikust ettevõtjatele ja neid abistavatele abikaasadele emaduse ja isadusega seotud õigused.

| (4) | Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud komisjoni üles vaatama läbi direktiivi 86/613/EMÜ, eelkõige selleks, et tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning parandada füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade olukorda. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud komisjoni üles vaatama läbi direktiivi 86/613/EMÜ, eelkõige selleks, et tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning parandada füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade olukorda.

| (5) | Euroopa Parlament esitas oma seisukoha kõnealuses valdkonnas juba 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjaid abistavate abikaasade olukorra kohta (4). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament esitas oma seisukoha kõnealuses valdkonnas juba 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjaid abistavate abikaasade olukorra kohta (4).

| (6) | Oma 2. juuli 2008. aasta teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” kinnitas komisjon vajadust võtta meetmeid seoses meeste ja naiste erineva osakaaluga ettevõtjate hulgas ning paremini ühitada töö- ja eraelu. |
| --- | --- |

(6)

Oma 2. juuli 2008. aasta teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” kinnitas komisjon vajadust võtta meetmeid seoses meeste ja naiste erineva osakaaluga ettevõtjate hulgas ning paremini ühitada töö- ja eraelu.

| (7) | Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks on vastu võetud juba mitmeid füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust hõlmavaid õigusakte, eelkõige nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/7/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (6). Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada teiste direktiividega juba reguleeritud valdkondades. |
| --- | --- |

(7)

Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks on vastu võetud juba mitmeid füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust hõlmavaid õigusakte, eelkõige nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/7/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (6). Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada teiste direktiividega juba reguleeritud valdkondades.

| (8) | Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust korraldada oma sotsiaalkaitsesüsteeme. Liikmesriikide ainupädevus oma sotsiaalkaitsesüsteemide korraldamisel hõlmab muu hulgas nende süsteemide ja seotud institutsioonide asutamist, rahastamist ja juhtimist ning samuti hüvitiste sisu ja võimaldamist, sotsiaalkindlustusmaksete suurust ning hüvitiste kättesaadavuse tingimusi käsitlevaid otsuseid. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust korraldada oma sotsiaalkaitsesüsteeme. Liikmesriikide ainupädevus oma sotsiaalkaitsesüsteemide korraldamisel hõlmab muu hulgas nende süsteemide ja seotud institutsioonide asutamist, rahastamist ja juhtimist ning samuti hüvitiste sisu ja võimaldamist, sotsiaalkindlustusmaksete suurust ning hüvitiste kättesaadavuse tingimusi käsitlevaid otsuseid.

| (9) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende abikaasade suhtes, või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste suhtes, kes vastavalt siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele osalevad tavaliselt ettevõtte tegevuses. Füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste olukorra parandamiseks tuleks nende tööd tunnustada. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende abikaasade suhtes, või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste suhtes, kes vastavalt siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele osalevad tavaliselt ettevõtte tegevuses. Füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste olukorra parandamiseks tuleks nende tööd tunnustada.

| (10) | Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada küsimuste suhtes, mis on reguleeritud muude direktiividega, millega rakendatakse meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) (7). Muu hulgas kohaldatakse ka edaspidi direktiivi 2004/113/EÜ artiklit 5 kindlustuse ja seonduvate finantsteenuste suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada küsimuste suhtes, mis on reguleeritud muude direktiividega, millega rakendatakse meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) (7). Muu hulgas kohaldatakse ka edaspidi direktiivi 2004/113/EÜ artiklit 5 kindlustuse ja seonduvate finantsteenuste suhtes.

| (11) | Soolise diskrimineerimise vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Ahistamist ja seksuaalset ahistamist tuleks käsitada diskrimineerimisena ning seetõttu peaksid need olema keelatud. |
| --- | --- |

(11)

Soolise diskrimineerimise vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Ahistamist ja seksuaalset ahistamist tuleks käsitada diskrimineerimisena ning seetõttu peaksid need olema keelatud.

| (12) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata õigusi ja kohustusi, mis kaasnevad perekonnaseisuga, nagu on määratletud siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata õigusi ja kohustusi, mis kaasnevad perekonnaseisuga, nagu on määratletud siseriiklikus õiguses.

| (13) | Võrdse kohtlemise põhimõte peaks hõlmama füüsilisest isikust ettevõtja ja kolmanda isiku vahelisi suhteid direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, kuid mitte füüsilisest isikust ettevõtja ning abikaasa või elukaaslase vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

(13)

Võrdse kohtlemise põhimõte peaks hõlmama füüsilisest isikust ettevõtja ja kolmanda isiku vahelisi suhteid direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, kuid mitte füüsilisest isikust ettevõtja ning abikaasa või elukaaslase vahelisi suhteid.

| (14) | Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tähendab võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine, et ei tohi esineda soolist diskrimineerimist, näiteks seoses äritegevuse alustamise, sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise või laiendamisega. |
| --- | --- |

(14)

Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tähendab võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine, et ei tohi esineda soolist diskrimineerimist, näiteks seoses äritegevuse alustamise, sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise või laiendamisega.

| (15) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris. Põhimõtteliselt ei tuleks praktikas võrdsuse saavutamisele suunatud positiivse tegevuse meetmeid käsitleda meeste ja naiste võrdse kohtlemise õiguspõhimõtte rikkumisena. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris. Põhimõtteliselt ei tuleks praktikas võrdsuse saavutamisele suunatud positiivse tegevuse meetmeid käsitleda meeste ja naiste võrdse kohtlemise õiguspõhimõtte rikkumisena.

| (16) | Vajalik on tagada, et abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste ühise äriühingu asutamise tingimused ei oleks karmimad kui koos muude isikutega ühise äriühingu asutamise tingimused. |
| --- | --- |

(16)

Vajalik on tagada, et abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste ühise äriühingu asutamise tingimused ei oleks karmimad kui koos muude isikutega ühise äriühingu asutamise tingimused.

| (17) | Arvestades nende osalemist pereettevõttes, peaks füüsilisest isikust ettevõtjate, kellel on juurdepääs sotsiaalkaitsesüsteemile, abikaasadel või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslastel olema samuti õigus sotsiaalkaitsele. Liikmesriikidelt tuleks nõuda vajalike meetmete võtmist kõnealuse sotsiaalkaitse korraldamisel vastavalt siseriiklikule õigusele. Eelkõige otsustavad liikmesriigid selle üle, kas kõnealust sotsiaalkaitset tuleks rakendada kohustuslikul või vabatahtlikul alusel. Liikmesriigid võivad sätestada, et kõnealune sotsiaalkaitse võib olla proportsionaalne füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses osalemisega ja/või sotsiaalkindlustusmaksete suurusega. |
| --- | --- |

(17)

Arvestades nende osalemist pereettevõttes, peaks füüsilisest isikust ettevõtjate, kellel on juurdepääs sotsiaalkaitsesüsteemile, abikaasadel või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslastel olema samuti õigus sotsiaalkaitsele. Liikmesriikidelt tuleks nõuda vajalike meetmete võtmist kõnealuse sotsiaalkaitse korraldamisel vastavalt siseriiklikule õigusele. Eelkõige otsustavad liikmesriigid selle üle, kas kõnealust sotsiaalkaitset tuleks rakendada kohustuslikul või vabatahtlikul alusel. Liikmesriigid võivad sätestada, et kõnealune sotsiaalkaitse võib olla proportsionaalne füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses osalemisega ja/või sotsiaalkindlustusmaksete suurusega.

| (18) | Rasedate füüsilisest isikust ettevõtjate ning rasedate abikaasade ja – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – rasedate elukaaslaste majandusliku ja füüsilise haavatavuse tõttu on vaja anda neile õigus rasedus- ja sünnitushüvitistele. Liikmesriikidele jääb pädevus selliste hüvitiste korraldamiseks, sealhulgas kindlustusmaksete suuruse ning kogu hüvitiste ja maksete korra kehtestamiseks, eeldusel et järgitakse käesoleva direktiivi miinimumnõudeid. Eelkõige võivad nad määrata kindlaks, millisel ajavahemikul enne ja/või pärast sünnitust antakse õigus rasedus- ja sünnitushüvitistele. |
| --- | --- |

(18)

Rasedate füüsilisest isikust ettevõtjate ning rasedate abikaasade ja – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – rasedate elukaaslaste majandusliku ja füüsilise haavatavuse tõttu on vaja anda neile õigus rasedus- ja sünnitushüvitistele. Liikmesriikidele jääb pädevus selliste hüvitiste korraldamiseks, sealhulgas kindlustusmaksete suuruse ning kogu hüvitiste ja maksete korra kehtestamiseks, eeldusel et järgitakse käesoleva direktiivi miinimumnõudeid. Eelkõige võivad nad määrata kindlaks, millisel ajavahemikul enne ja/või pärast sünnitust antakse õigus rasedus- ja sünnitushüvitistele.

| (19) | Ajavahemiku pikkus, mille jooksul naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjate naissoost abikaasadele või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – naissoost elukaaslastele antakse rasedus- ja sünnitushüvitisi, on sarnane praegu liidu tasandil töötajatele kehtiva rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega. Juhul, kui töötajatele antava rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkust muudetakse liidu tasandil, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, kas artiklis 2 osutatud naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning naissoost abikaasadele ja elukaaslastele antavate rasedus- ja sünnitushüvitiste kestust tuleks samuti muuta. |
| --- | --- |

(19)

Ajavahemiku pikkus, mille jooksul naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjate naissoost abikaasadele või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – naissoost elukaaslastele antakse rasedus- ja sünnitushüvitisi, on sarnane praegu liidu tasandil töötajatele kehtiva rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega. Juhul, kui töötajatele antava rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkust muudetakse liidu tasandil, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, kas artiklis 2 osutatud naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning naissoost abikaasadele ja elukaaslastele antavate rasedus- ja sünnitushüvitiste kestust tuleks samuti muuta.

| (20) | Füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuse eripära arvesse võtmiseks peaks naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatel ja naissoost abikaasadel või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – naissoost elukaaslastel olema juurdepääs rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal olemasolevatele ajutise asenduse teenustele, mis võimaldavad kutsetegevuse katkestamist raseduse ja sünnituse tõttu, või olemasolevatele siseriiklikele sotsiaalteenustele. Juurdepääs kõnealustele teenustele võib olla alternatiiviks rahalisele rasedus- ja sünnitushüvitisele või selle osaks. |
| --- | --- |

(20)

Füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuse eripära arvesse võtmiseks peaks naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatel ja naissoost abikaasadel või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – naissoost elukaaslastel olema juurdepääs rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal olemasolevatele ajutise asenduse teenustele, mis võimaldavad kutsetegevuse katkestamist raseduse ja sünnituse tõttu, või olemasolevatele siseriiklikele sotsiaalteenustele. Juurdepääs kõnealustele teenustele võib olla alternatiiviks rahalisele rasedus- ja sünnitushüvitisele või selle osaks.

| (21) | Isikutele, keda on sooliselt diskrimineeritud, tuleks tagada asjakohased õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii otsustavad, esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse siseriiklike menetlusnormide kohaldamist. |
| --- | --- |

(21)

Isikutele, keda on sooliselt diskrimineeritud, tuleks tagada asjakohased õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii otsustavad, esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse siseriiklike menetlusnormide kohaldamist.

| (22) | Füüsilisest isikust ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – füüsilisest isikust ettevõtjate elukaaslaste kaitset soolise diskrimineerimise vastu tuleks tugevdada igas liikmesriigis sellise asutuse või asutuste kaudu, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele praktilise abi andmine. Kõnealuse asutuse või kõnealuste asutustena võivad tegutseda samad asutused, kes vastutavad riigi tasandil võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest. |
| --- | --- |

(22)

Füüsilisest isikust ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – füüsilisest isikust ettevõtjate elukaaslaste kaitset soolise diskrimineerimise vastu tuleks tugevdada igas liikmesriigis sellise asutuse või asutuste kaudu, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele praktilise abi andmine. Kõnealuse asutuse või kõnealuste asutustena võivad tegutseda samad asutused, kes vastutavad riigi tasandil võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.

| (23) | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, võimaldades liikmesriikidel kehtestada või säilitada soodsamad sätted. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, võimaldades liikmesriikidel kehtestada või säilitada soodsamad sätted.

| (24) | Kuna võetavate meetmete eesmärki, nimelt ühtlase diskrimineerimisevastase kaitstuse kõrge taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(24)

Kuna võetavate meetmete eesmärki, nimelt ühtlase diskrimineerimisevastase kaitstuse kõrge taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või füüsilisest isikust ettevõtja tegevusele kaasa aitavate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks kõikides liikmesriikides direktiividega 2006/54/EÜ ja 79/7/EMÜ reguleerimata küsimustes.

2.   Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega reguleerib direktiiv 2004/113/EÜ.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolev direktiiv hõlmab:

| a) | füüsilisest isikust ettevõtjaid, nimelt kõiki isikuid, kes siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel tegelevad ettevõtlusega oma nimel; |
| --- | --- |

a)

füüsilisest isikust ettevõtjaid, nimelt kõiki isikuid, kes siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel tegelevad ettevõtlusega oma nimel;

| b) | füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasasid või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – füüsilisest isikust ettevõtjate elukaaslasi, kes siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel osalevad tavaliselt füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses, täites samu või abiülesandeid, olemata ettevõtjaga töösuhetes või tema äripartnerid. |
| --- | --- |

b)

füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasasid või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – füüsilisest isikust ettevõtjate elukaaslasi, kes siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel osalevad tavaliselt füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses, täites samu või abiülesandeid, olemata ettevõtjaga töösuhetes või tema äripartnerid.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „otsene diskrimineerimine”– kui ühte isikut koheldakse soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras;

b)   „kaudne diskrimineerimine”– kui väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seaks ühest soost isikud võrreldes teisest soost isikutega ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;

c)   „ahistamine”– kui esineb isiku sooga seotud soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on selle isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine;

d)   „seksuaalne ahistamine”– kui esineb seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna.

Artikkel 4

Võrdse kohtlemise põhimõte

1.   Võrdse kohtlemise põhimõte tähendab, et puudub igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine avalikus või erasektoris, näiteks seoses äritegevuse alustamise, sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise või laiendamisega.

2.   Lõikes 1 hõlmatud valdkondades käsitletakse ahistamist ja seksuaalset ahistamist soolise diskrimineerimisena ning seetõttu on need keelatud. Seda, kas isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, ei tohi kasutada alusena kõnealust isikut mõjutava otsuse tegemisel.

3.   Lõikes 1 hõlmatud valdkondades käsitatakse korraldust isiku sooliseks diskrimineerimiseks diskrimineerimisena.

Artikkel 5

Positiivsed meetmed

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, et tegelikkuses tagada meeste ja naiste täielik võrdõiguslikkus tööelus, näiteks naisettevõtluse algatuste edendamisega.

Artikkel 6

Äriühingu asutamine

Ilma et see piiraks mõlemale sugupoolele võrdselt kehtivate konkreetsete tingimuste kohaldamist teataval tegevusalal tegutsemiseks, võtavad liikmesriigid meetmed, mis on vajalikud selleks, et abikaasade või elukaaslaste (kui viimaseid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel) ühise äriühingu asutamise tingimused ei oleks karmimad kui koos muude isikutega ühise äriühingu asutamise tingimused.

Artikkel 7

Sotsiaalkaitse

1.   Need liikmesriigid, kus sotsiaalkaitsesüsteem laieneb füüsilisest isikust ettevõtjatele, võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et sotsiaalkaitse laieneb kooskõlas siseriikliku õigusega artikli 2 punktis b osutatud abikaasadele ja elukaaslastele.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, kas lõikes 1 osutatud sotsiaalkaitset rakendatakse kohustuslikul või vabatahtlikul alusel.

Artikkel 8

Rasedus- ja sünnitushüvitised

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning artiklis 2 osutatud naissoost abikaasadele ja elukaaslastele makstakse vastavalt siseriiklikule õigusele piisavat rahalist rasedus- ja sünnitushüvitist, mis võimaldab vähemalt 14-nädalast kutsetegevuse katkestamist raseduse ja sünnituse tõttu.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, kas lõikes 1 osutatud rahalist rasedus- ja sünnitushüvitist makstakse kohustuslikul või vabatahtlikul alusel.

3.   Lõikes 1 osutatud rahalist hüvitist peetakse piisavaks, kui see tagab sissetuleku, mis on vähemalt võrdne:

| a) | rahalise hüvitisega, mida asjaomane isik saaks, kui ta katkestaks oma tegevuse tervise seisundist tulenevatel põhjustel; ja/või |
| --- | --- |

a)

rahalise hüvitisega, mida asjaomane isik saaks, kui ta katkestaks oma tegevuse tervise seisundist tulenevatel põhjustel; ja/või

| b) | eelneva võrreldava perioodiga võrreldes saamata jäänud keskmise sissetuleku või tuluga siseriikliku õigusega kehtestatud ülemmäära piires; ja/või |
| --- | --- |

b)

eelneva võrreldava perioodiga võrreldes saamata jäänud keskmise sissetuleku või tuluga siseriikliku õigusega kehtestatud ülemmäära piires; ja/või

| c) | siseriiklikus õiguses ettenähtud muude peretoetustega siseriikliku õigusega kehtestatud ülemmäära piires. |
| --- | --- |

c)

siseriiklikus õiguses ettenähtud muude peretoetustega siseriikliku õigusega kehtestatud ülemmäära piires.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning artiklis 2 osutatud naissoost abikaasadele ja elukaaslastele juurdepääs olemasolevatele ajutise asenduse teenustele või olemasolevatele siseriiklikele sotsiaalteenustele. Liikmesriigid võivad näha ette juurdepääsu nimetatud teenustele käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahalise hüvitise alternatiivina või selle osana.

Artikkel 9

Õiguste kaitse

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidel isikutel, kes leiavad, et nad on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu kahju kannatanud, oleks võimalik kasutada kohtu- või haldusmenetlust, sealhulgas liikmesriikide poolt asjakohaseks peetavatel juhtudel lepitusmenetlust, käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses isegi juhul, kui see suhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ühendused, organisatsioonid või muud juriidilised isikud, kellel on kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks, võivad kaebuse esitaja nõusolekul esineda kas tema nimel või tema toetuseks kohtu- või haldusmenetluses, mis toimub käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses.

3.   Lõiked 1 ja 2 ei piira siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis on seotud võrdse kohtlemise põhimõtte küsimuses menetluse algatamise tähtaegadega.

Artikkel 10

Hüvitamine või heastamine

Liikmesriigid võtavad oma õigussüsteemides meetmed, mis on vajalikud aset leidnud soolise diskrimineerimise tulemusel kannatanule tekitatud kahju tegelikuks ja tõhusaks hüvitamiseks või, kui liikmesriigid nii otsustavad, heastamiseks viisil, mis on hoiatav ja tekitatud kahjuga proportsionaalne. Hüvitamist või heastamist ei tohi eelnevalt piirata ülemmäära kinnitamisega.

Artikkel 11

Võrdõiguslikkusega tegelevad asutused

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 kohaselt määratud asutus või asutused on samuti pädevad edendama, analüüsima, jälgima ja toetama kõikide käesoleva direktiiviga hõlmatud isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud asutuste ülesannete hulka kuulub:

| a) | diskrimineerimise ohvritele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures diskrimineerimise ohvrite ja artikli 9 lõikes 2 osutatud ühenduste, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi; |
| --- | --- |

a)

diskrimineerimise ohvritele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures diskrimineerimise ohvrite ja artikli 9 lõikes 2 osutatud ühenduste, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi;

| b) | diskrimineerimist käsitlevate sõltumatute uurimiste korraldamine; |
| --- | --- |

b)

diskrimineerimist käsitlevate sõltumatute uurimiste korraldamine;

| c) | sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine sellise diskrimineerimise küsimustes; |
| --- | --- |

c)

sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine sellise diskrimineerimise küsimustes;

| d) | kättesaadava teabe asjakohasel tasemel vahetamine Euroopa vastavate asutustega, nagu näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut. |
| --- | --- |

d)

kättesaadava teabe asjakohasel tasemel vahetamine Euroopa vastavate asutustega, nagu näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

Artikkel 12

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine

Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis osutatud valdkondade õigus- ja haldusnormide, poliitika ja tegevuste väljatöötamisel ja rakendamisel aktiivselt arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki.

Artikkel 13

Teabe levitamine

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele sobival viisil teatavaks.

Artikkel 14

Kaitse tase

Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamad meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet kaitsvad sätted.

Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul sellise diskrimineerimisvastase kaitse vähendamist, mis käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas oli liikmesriikides juba varem olemas.

Artikkel 15

Aruanded

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt 5. augustiks 2015.

Komisjon koostab kokkuvõtliku aruande ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 5. augustil 2016. Kõnealuses aruandes tuleks arvesse võtta kõiki õiguslikke muudatusi seoses töötajatele antava rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega. Vajaduse korral lisatakse nimetatud aruandele käesoleva direktiivi muudatusettepanekud.

2.   Komisjoni aruandes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti.

Artikkel 16

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 5. augustiks 2012. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Kui erilised raskused seda õigustavad, võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi artikli 7 järgimiseks ning seoses artikli 2 punktis b osutatud naissoost abikaasade ja elukaaslastega artikli 8 järgimiseks saada vajaduse korral lisaaega kaks aastat kuni 5. augustini 2014.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 86/613/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 5. augustist 2012.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 7. juuli 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 107.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 8. märtsi 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 123 E, 12.5.2010, lk 5) ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta seisukoht.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

3

(4)  EÜT C 85, 17.3.1997, lk 186.

4

(5)  EÜT L 6, 10.1.1979, lk 24.

5

(6)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

6

(7)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

7

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 617/2010,

24. juuni 2010,

mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 337,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 187,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hea ülevaade liidu energeetika infrastruktuuri investeeringutest on äärmiselt oluline selleks, et komisjon saaks täita oma ülesandeid energeetika valdkonnas. Korrapäraste ja ajakohaste andmete ja teabe kättesaadavus peaks võimaldama komisjonil teha vajalikke võrdlusi, anda hinnanguid või pakkuda välja asjakohaseid meetmeid usaldusväärsete arvnäitajate ja analüüsitulemuste põhjal, seda eelkõige seoses energia pakkumise ja nõudluse tasakaaluga tulevikus. |
| --- | --- |

(1)

Hea ülevaade liidu energeetika infrastruktuuri investeeringutest on äärmiselt oluline selleks, et komisjon saaks täita oma ülesandeid energeetika valdkonnas. Korrapäraste ja ajakohaste andmete ja teabe kättesaadavus peaks võimaldama komisjonil teha vajalikke võrdlusi, anda hinnanguid või pakkuda välja asjakohaseid meetmeid usaldusväärsete arvnäitajate ja analüüsitulemuste põhjal, seda eelkõige seoses energia pakkumise ja nõudluse tasakaaluga tulevikus.

| (2) | Energiamaastik nii liidu sees kui ka väljaspool seda on viimastel aastatel vägagi muutunud, mistõttu liidu energiavarustuse tagamiseks ja siseturu sujuvaks toimimiseks ning liidus alanud üleminekuks vähem CO2-heiteid tekitavale energiasüsteemile on otsustava tähtsusega energeetika infrastruktuuri investeeringud. |
| --- | --- |

(2)

Energiamaastik nii liidu sees kui ka väljaspool seda on viimastel aastatel vägagi muutunud, mistõttu liidu energiavarustuse tagamiseks ja siseturu sujuvaks toimimiseks ning liidus alanud üleminekuks vähem CO2-heiteid tekitavale energiasüsteemile on otsustava tähtsusega energeetika infrastruktuuri investeeringud.

| (3) | Uus energeetikakontekst nõuab märkimisväärseid investeeringuid kõigisse energeetika valdkonna infrastruktuuri liikidesse, samuti uut tüüpi infrastruktuuri ja turule saabuvate uute tehnoloogiate arendamist. Energeetika valdkonna liberaliseerimine ja siseturu edasine integreerimine suurendab majandusettevõtjate osa investeerijatena. Samal ajal suunavad uued poliitikanõuded, nagu näiteks kütuseliikide turuosa mõjutavad eesmärgid, liikmesriikide poliitika kujundamist uue ja/või ajakohastatud energeetika infrastruktuuri suunas. |
| --- | --- |

(3)

Uus energeetikakontekst nõuab märkimisväärseid investeeringuid kõigisse energeetika valdkonna infrastruktuuri liikidesse, samuti uut tüüpi infrastruktuuri ja turule saabuvate uute tehnoloogiate arendamist. Energeetika valdkonna liberaliseerimine ja siseturu edasine integreerimine suurendab majandusettevõtjate osa investeerijatena. Samal ajal suunavad uued poliitikanõuded, nagu näiteks kütuseliikide turuosa mõjutavad eesmärgid, liikmesriikide poliitika kujundamist uue ja/või ajakohastatud energeetika infrastruktuuri suunas.

| (4) | Seoses sellega tuleks suuremat tähelepanu pöörata energeetika infrastruktuuri investeeringutele liidus, pidades eelkõige silmas probleemide ennetamist, parimate tavade levitamist ja suuremat läbipaistvust liidu energiasüsteemi edasise arenguga seoses. |
| --- | --- |

(4)

Seoses sellega tuleks suuremat tähelepanu pöörata energeetika infrastruktuuri investeeringutele liidus, pidades eelkõige silmas probleemide ennetamist, parimate tavade levitamist ja suuremat läbipaistvust liidu energiasüsteemi edasise arenguga seoses.

| (5) | Seega peaksid komisjoni ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskuse käsutuses olema täpsed andmed ja teave investeerimisprojektide, sealhulgas kasutusest kõrvaldamisega seotud projektide kohta liidu energiasüsteemi kõige olulisemates osades. |
| --- | --- |

(5)

Seega peaksid komisjoni ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskuse käsutuses olema täpsed andmed ja teave investeerimisprojektide, sealhulgas kasutusest kõrvaldamisega seotud projektide kohta liidu energiasüsteemi kõige olulisemates osades.

| (6) | Andmed ja teave, mis on seotud prognoositavate arengutega tootmis-, ülekandmis- ja ladustamisvõimsuses ning projektidega erinevates energeetika valdkonna sektorites, on liidule huvipakkuvad ja olulised tulevaste investeeringute jaoks. Seega tuleb tagada, et komisjoni teavitataks investeerimisprojektidest, mille puhul ehitus- või kasutamisest kõrvaldamise töö on juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba langetatud. |
| --- | --- |

(6)

Andmed ja teave, mis on seotud prognoositavate arengutega tootmis-, ülekandmis- ja ladustamisvõimsuses ning projektidega erinevates energeetika valdkonna sektorites, on liidule huvipakkuvad ja olulised tulevaste investeeringute jaoks. Seega tuleb tagada, et komisjoni teavitataks investeerimisprojektidest, mille puhul ehitus- või kasutamisest kõrvaldamise töö on juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba langetatud.

| (7) | Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklitele 41 ja 42 on ettevõtted kohustatud teatama oma investeerimisprojektidest. Sellise teatamisega peab kaasnema eelkõige korrapärane aruandlus investeerimisprojektide rakendamise kohta. Selline täiendav aruandlus ei piira Euratomi asutamislepingu artiklite 41–44 kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklitele 41 ja 42 on ettevõtted kohustatud teatama oma investeerimisprojektidest. Sellise teatamisega peab kaasnema eelkõige korrapärane aruandlus investeerimisprojektide rakendamise kohta. Selline täiendav aruandlus ei piira Euratomi asutamislepingu artiklite 41–44 kohaldamist.

| (8) | Selleks, et komisjonil oleks pidevalt ülevaade kogu liidu energiasüsteemi arengust, on vaja ühtlustatud raamistikku investeerimisprojektide aruandluseks, mis põhineks liikmesriikide esitatavatel ajakohastatud ametlikel andmetel ja teabel. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et komisjonil oleks pidevalt ülevaade kogu liidu energiasüsteemi arengust, on vaja ühtlustatud raamistikku investeerimisprojektide aruandluseks, mis põhineks liikmesriikide esitatavatel ajakohastatud ametlikel andmetel ja teabel.

| (9) | Selleks peaksid liikmesriigid esitama komisjonile andmed ja teabe nende territooriumil kavandatud või töös olevate energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta, mis on seotud nafta, maagaasi, elektri, sealhulgas taastuvatest energiaallikate toodetud elektri, biokütuste tootmise, ladustamise ja transpordiga ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega, hõlmates ka piiriüleseid lõike kolmandate riikidega. Asjaomased ettevõtted on kohustatud liikmesriigile esitama asjassepuutuvad andmed ja teabe. |
| --- | --- |

(9)

Selleks peaksid liikmesriigid esitama komisjonile andmed ja teabe nende territooriumil kavandatud või töös olevate energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta, mis on seotud nafta, maagaasi, elektri, sealhulgas taastuvatest energiaallikate toodetud elektri, biokütuste tootmise, ladustamise ja transpordiga ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega, hõlmates ka piiriüleseid lõike kolmandate riikidega. Asjaomased ettevõtted on kohustatud liikmesriigile esitama asjassepuutuvad andmed ja teabe.

| (10) | Energeetika investeerimisprojektide ajalist kulgu arvestades peaks olema piisav aruandluse kaheaastane intervall. |
| --- | --- |

(10)

Energeetika investeerimisprojektide ajalist kulgu arvestades peaks olema piisav aruandluse kaheaastane intervall.

| (11) | Selleks, et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust ja viia miinimumini liikmesriikide ja ettevõtete (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) kulud, peab käesolev määrus võimaldama liikmesriikide ja ettevõtete vabastamist aruandluskohustusest juhul, kui samaväärne teave esitatakse komisjonile energeetikasektorit käsitlevate õigusaktide kohaselt, mille on vastu võtnud liidu institutsioonid ja mille siht on saavutada eesmärgid, mis on seotud konkurentsivõimelise liidu energiaturu, liidu energiasüsteemi jätkusuutlikkuse ja energiavarustuse kindlusega liidus. Seetõttu tuleks vältida elektrit ja maagaasi käsitlevas kolmandas siseturu paketis täpsustatud aruandlusnõuete dubleerimist. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust ja viia miinimumini liikmesriikide ja ettevõtete (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) kulud, peab käesolev määrus võimaldama liikmesriikide ja ettevõtete vabastamist aruandluskohustusest juhul, kui samaväärne teave esitatakse komisjonile energeetikasektorit käsitlevate õigusaktide kohaselt, mille on vastu võtnud liidu institutsioonid ja mille siht on saavutada eesmärgid, mis on seotud konkurentsivõimelise liidu energiaturu, liidu energiasüsteemi jätkusuutlikkuse ja energiavarustuse kindlusega liidus. Seetõttu tuleks vältida elektrit ja maagaasi käsitlevas kolmandas siseturu paketis täpsustatud aruandlusnõuete dubleerimist.

| (12) | Andmete töötlemiseks ning andmete edastamise lihtsustamiseks ja tagamiseks peaksid komisjon ja eelkõige energiaturu vaatluskeskus kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid ning eriti integreeritud infotehnoloogilisi vahendeid ja menetlusi. |
| --- | --- |

(12)

Andmete töötlemiseks ning andmete edastamise lihtsustamiseks ja tagamiseks peaksid komisjon ja eelkõige energiaturu vaatluskeskus kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid ning eriti integreeritud infotehnoloogilisi vahendeid ja menetlusi.

| (13) | Üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel liikmesriikides on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ, (1) üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel komisjonis on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2). Kõnealuseid sätteid käesoleva määrusega ei muudeta. |
| --- | --- |

(13)

Üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel liikmesriikides on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ, (1) üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel komisjonis on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2). Kõnealuseid sätteid käesoleva määrusega ei muudeta.

| (14) | Liikmesriigid või nende volitatud asutused ja komisjon peaksid kinni pidama tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest. Seetõttu peaksid liikmesriigid või nende volitatud asutused sellised andmed ja sellise teabe riigi tasandil enne komisjonile esitamist koondama, välja arvatud piiriülese ülekande projektidega seotud andmed ja teabe. Vajaduse korral peaks komisjon neid andmeid täiendavalt koondama nii, et konkreetseid ettevõtteid ja paigaldisi puudutavaid andmeid ei saa avaldada ega tuletada. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid või nende volitatud asutused ja komisjon peaksid kinni pidama tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest. Seetõttu peaksid liikmesriigid või nende volitatud asutused sellised andmed ja sellise teabe riigi tasandil enne komisjonile esitamist koondama, välja arvatud piiriülese ülekande projektidega seotud andmed ja teabe. Vajaduse korral peaks komisjon neid andmeid täiendavalt koondama nii, et konkreetseid ettevõtteid ja paigaldisi puudutavaid andmeid ei saa avaldada ega tuletada.

| (15) | Komisjon ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskus peaksid korrapäraselt ja valdkonnaüleselt analüüsima liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi ning vajaduse korral esitama täpsemaid analüüsiandmeid energiasüsteemi teatavate aspektide kohta. See analüüs peaks aitama tuvastada energia pakkumis- ja nõudlustasakaalu seisukohalt olulisi infrastruktuuri ja investeeringute võimalikke puudujääke. Analüüs peaks andma ka panuse liidu tasandi arutelusse energiainfrastruktuuride teemal ning seetõttu tuleks see edastada Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teha kättesaadavaks huvitatud osapooltele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskus peaksid korrapäraselt ja valdkonnaüleselt analüüsima liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi ning vajaduse korral esitama täpsemaid analüüsiandmeid energiasüsteemi teatavate aspektide kohta. See analüüs peaks aitama tuvastada energia pakkumis- ja nõudlustasakaalu seisukohalt olulisi infrastruktuuri ja investeeringute võimalikke puudujääke. Analüüs peaks andma ka panuse liidu tasandi arutelusse energiainfrastruktuuride teemal ning seetõttu tuleks see edastada Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teha kättesaadavaks huvitatud osapooltele.

| (16) | Komisjoni võivad abistada liikmesriikide eksperdid või muud pädevad eksperdid, et kujundada ühine arusaam võimalikest infrastruktuuriga seotud puudujääkidest ja riskidest ning suurendada edasiste arengute läbipaistvust. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni võivad abistada liikmesriikide eksperdid või muud pädevad eksperdid, et kujundada ühine arusaam võimalikest infrastruktuuriga seotud puudujääkidest ja riskidest ning suurendada edasiste arengute läbipaistvust.

| (17) | Tuginedes nii palju kui võimalik komisjoni määruse (EÜ) nr 2386/96 (3) (millega rakendatakse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 736/96 ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojektidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohta) (4) alusel kasutatavale teavitamisformaadile ning pärast konsulteerimist riikide ekspertidega peaks komisjon võtma vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud tehnilised meetmed. |
| --- | --- |

(17)

Tuginedes nii palju kui võimalik komisjoni määruse (EÜ) nr 2386/96 (3) (millega rakendatakse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 736/96 ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojektidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohta) (4) alusel kasutatavale teavitamisformaadile ning pärast konsulteerimist riikide ekspertidega peaks komisjon võtma vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud tehnilised meetmed.

| (18) | Arvestades muudatuste ulatust, mida tuleb teha määruse (EÜ) nr 736/96 kohandamiseks tänaste energiaalaste ülesannetega ja suurema selguse saavutamiseks, tuleks nimetatud määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega, |
| --- | --- |

(18)

Arvestades muudatuste ulatust, mida tuleb teha määruse (EÜ) nr 736/96 kohandamiseks tänaste energiaalaste ülesannetega ja suurema selguse saavutamiseks, tuleks nimetatud määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtne raamistik, et edastada komisjonile andmed ja teave energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta nafta-, maagaasi-, elektri-, sealhulgas ka taastuvatest allikatest toodetud elektri, ja biokütuste sektorites ning nendes sektorites tekkiva süsinikdioksiidiga kogumise ja säilitamisega seotud investeerimisprojektide kohta.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste lisas nimetatud investeerimisprojektide tüüpide suhtes, mille puhul on ehitus- või kasutamisest kõrvaldamise töö juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba langetatud.

Lisaks võivad liikmesriigid esitada mis tahes hinnangulisi andmeid või esialgset teavet lisas nimetatud investeerimisprojektide kohta, mille puhul kavandatakse töö alustamist viie aasta jooksul või mida plaanitakse kasutamisest kõrvaldada kolme aasta jooksul, kuid mille kohta ei ole lõplikku investeerimisotsust veel langetatud.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „infrastruktuur”– mis tahes paigaldised või paigaldiste osad, mis on seotud tootmise, ülekandmise ja säilitamisega;

2)   „investeerimisprojektid”– projektid, mille eesmärk on:

3)   „lõplik investeerimisotsus”– ettevõtte tasandil tehtud otsus eraldada vahendeid projekti investeerimisetapi jaoks, kusjuures investeerimisetapp on etapp, mille jooksul toimub ehitamine või kasutusest kõrvaldamine ning tehakse põhikapitali kulutusi. Investeerimisetapp ei hõlma kavandamisetappi, mille jooksul valmistatakse ette projekti teostamist ning mis hõlmab vajaduse korral teostatavuse hindamist, ettevalmistavaid ja tehnilisi uuringuid, litsentside ja lubade saamist ning põhikapitali kulutusi;

4)   „töös olevad investeerimisprojektid”– investeerimisprojektid, mille puhul ehitus on alanud ja kapitalikulud on tekkinud;

5)   „kasutusest kõrvaldamine”– etapp, milles infrastruktuur kõrvaldatakse lõplikult kasutusest;

6)   „tootmine”– elektrienergia tootmine ja kütuste, sealhulgas biokütuste töötlemine;

7)   „ülekandmine”– energiaallikate või -toodete või süsinikdioksiidi transport võrgu kaudu, eelkõige:

8)   „säilitamine”– energia või energiaallikate alaline või ajutine säilitamine maa peal või maa all olevas infrastruktuuris või geoloogiliselt või süsinikdioksiidi säilitamine maa-alustes geoloogilistes formatsioonides;

9)   „ettevõte”– füüsiline või juriidiline, avalik-õiguslik või eraisik, kes võtab vastu otsuseid investeerimisprojektidega seoses või rakendab neid;

10)   „energiaallikad”–

| i) | primaarenergia allikad (nt nafta, maagaas või kivisüsi); |
| --- | --- |

i)

primaarenergia allikad (nt nafta, maagaas või kivisüsi);

| ii) | töödeldud energia allikad (nt elekter); |
| --- | --- |

ii)

töödeldud energia allikad (nt elekter);

| iii) | taastuvad energiaallikad, sealhulgas hüdroelektri-, biomassi-, biogaasi-, tuule-, päikese-, loodete-, laine- ja maasoojusenergia; ning |
| --- | --- |

iii)

taastuvad energiaallikad, sealhulgas hüdroelektri-, biomassi-, biogaasi-, tuule-, päikese-, loodete-, laine- ja maasoojusenergia; ning

| iv) | energiatooted nagu rafineeritud naftatooted ja biokütused. |
| --- | --- |

iv)

energiatooted nagu rafineeritud naftatooted ja biokütused.

11.   „konkreetne asutus”– asutus, kellele on energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktidega usaldatud ülesanne valmistada ette ja võtta vastu kogu liitu hõlmavad mitmeaastased võrkude arengu- ja investeerimiskavad energeetika infrastruktuuri vallas, hõlmates näiteks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 714/2009 (võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses) (5) artiklis 4, ning Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikku, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 715/2009 (maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta) (6) artiklis 4.

Artikkel 3

Andmete teatamine

1.   Säilitades andmete kogumise ja aruandluse koormuse proportsionaalsena, koostavad liikmesriigid või asutused, kellele liikmesriigid annavad vastava volituse, käesolevas määruses täpsustatud andmed ja teabe alates 1. jaanuarist 2011 ja edaspidi iga kahe aasta tagant.

2011. aastal, mis on aruandluse esimene aasta, ja edaspidi iga kahe aasta tagant edastavad nad komisjonile käesolevas määruses täpsustatud andmed ja asjakohase teabe projektide kohta. Teavitamisel esitatakse koondandmeid ja -teavet, välja arvatud piiriülese ülekande projekte käsitlevate andmete ja teabe puhul.

Liikmesriigid või nende volitatud asutused edastavad koondandmed ja asjakohase teabe projektide kohta vastava aruandeaasta 31. juuliks.

2.   Liikmesriigid või nende volitatud asutused on vabastatud lõikes 1 sätestatud kohustusest, eeldusel et ja sel määral, kui energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktide või Euratomi asutamislepingu kohaselt:

| a) | on asjaomane liikmesriik või volitatud asutus komisjonile juba esitanud andmed või teabe, mis on samaväärne käesolevas määruses nõutavaga, ning viidanud esitamise kuupäevale ja asjaomastele õigusaktidele; või |
| --- | --- |

a)

on asjaomane liikmesriik või volitatud asutus komisjonile juba esitanud andmed või teabe, mis on samaväärne käesolevas määruses nõutavaga, ning viidanud esitamise kuupäevale ja asjaomastele õigusaktidele; või

| b) | energeetika infrastruktuuri mitmeaastase investeerimiskava koostamine liidu tasandil ja selle tarvis käesolevas määruses nõutavaga samaväärsete andmete ja teabe kogumine on usaldatud konkreetsele asutusele. Sellisel juhul ja käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel esitab konkreetne asutus kõik asjakohased andmed ja teabe komisjonile. |
| --- | --- |

b)

energeetika infrastruktuuri mitmeaastase investeerimiskava koostamine liidu tasandil ja selle tarvis käesolevas määruses nõutavaga samaväärsete andmete ja teabe kogumine on usaldatud konkreetsele asutusele. Sellisel juhul ja käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel esitab konkreetne asutus kõik asjakohased andmed ja teabe komisjonile.

Artikkel 4

Andmeallikad

Asjaomased ettevõtted edastavad enne aruandeaasta 1. juunit artiklis 3 osutatud andmed või teabe neile liikmesriikidele või liikmesriikide volitatud asutusele, kelle territooriumil nad investeerimisprojekte käivitada kavatsevad. Edastatavad andmed või teave peavad kajastama investeerimisprojektide olukorda asjaomase aruandeaasta 31. märtsi seisuga.

Esimest lõiku ei kohaldata ettevõtete suhtes juhul, kui asjaomane liikmesriik otsustab kasutada artiklis 3 osutatud andmete ja teabe komisjonile esitamise viisi.

Artikkel 5

Teatamise sisu

1.   Lisas loetletud investeerimisprojektide tüüpide puhul peab artiklis 3 sätestatud teatamine sisaldama vajaduse korral järgmist:

| a) | kavandatud või töös olevate võimsuste maht; |
| --- | --- |

a)

kavandatud või töös olevate võimsuste maht;

| b) | kavandatud või töös olevate infrastruktuuride või võimsuste liik ja põhiomadused, sh piiriüleste ülekandeprojektide asukoht (nende olemasolu korral); |
| --- | --- |

b)

kavandatud või töös olevate infrastruktuuride või võimsuste liik ja põhiomadused, sh piiriüleste ülekandeprojektide asukoht (nende olemasolu korral);

| c) | käikulaskmise võimalik aasta; |
| --- | --- |

c)

käikulaskmise võimalik aasta;

| d) | kasutatava energiaallika liik; |
| --- | --- |

d)

kasutatava energiaallika liik;

| e) | varustuskindluse kriisile reageerimist võimaldavad paigaldised, nt seadmed, mis võimaldavad energiavoo tagasisuunamist või muule kütusele üleminekut; ning |
| --- | --- |

e)

varustuskindluse kriisile reageerimist võimaldavad paigaldised, nt seadmed, mis võimaldavad energiavoo tagasisuunamist või muule kütusele üleminekut; ning

| f) | süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise süsteemide seadmed või kohandamismehhanismid. |
| --- | --- |

f)

süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise süsteemide seadmed või kohandamismehhanismid.

2.   Infrastruktuuri mis tahes kavandatava kasutusest kõrvaldamise puhul peab artiklis 3 sätestatud teatamine sisaldama järgmist:

| a) | asjaomase infrastruktuuri laad ja võimsus ning |
| --- | --- |

a)

asjaomase infrastruktuuri laad ja võimsus ning

| b) | käikulaskmise võimalik aasta. |
| --- | --- |

b)

käikulaskmise võimalik aasta.

3.   Iga artikli 3 kohase teatamise puhul tuleb vajaduse korral näidata paigaldatud tootmise, ülekandmise ja ladustamise koguvõimsus, mis on olemas asjakohase aruandeaasta alguses või mille töö on katkestatud rohkem kui kolmeks aastaks.

Artikli 3 lõike 2 punktis b nimetatud liikmesriigid, nende volitatud asutused või konkreetne asutus võivad edastatavatele andmetele ja teabele lisada asjakohaseid märkusi, nt märkusi investeerimisprojektide rakendamise hilinemise või takistuste kohta.

Artikkel 6

Andmete kvaliteet ja avalikustamine

1.   Liikmesriigid, nende volitatud asutused või vajaduse korral konkreetsed asutused seavad eesmärgiks tagada komisjonile edastavate andmete ja teabe kvaliteet, asjakohasus, täpsus, selgus, õigeaegsus ja järjepidevus.

Konkreetsed asutused võivad lisada andmetele ja teabele liikmesriikide asjakohased märkused.

2.   Komisjon võib käesoleva määruse kohaselt edastatud andmed ja teabe ning eelkõige artikli 10 lõikes 3 osutatud analüüsitulemused avalikustada tingimusel, et need avaldatakse koondandmete ja -teabena ja et ettevõtete ja paigaldiste kohta üksikasju ei avaldata ning neid ei ole võimalik ka tuletada.

3.   Liikmesriigid, komisjon või nende volitatud asutused peavad igaüks kinni oma valduses olevate tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest.

Artikkel 7

Rakendussätted

Komisjon võtab käesolevas määruses sätestatud piirides 31. oktoobriks 2010 vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud sätted, mis käsitlevad artiklites 3 ja 5 osutatud andmete ja teabe edastamise vormi ja teisi tehnilisi üksikasju.

Artikkel 8

Andmetöötlus

Komisjon vastutab selliste infotehnoloogiliste ressursside väljatöötamise, veebimajutuse, haldamise ja säilitamise eest, mida on vaja käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavate energeetika infrastruktuure käsitlevate andmete ja teabe vastuvõtmiseks, talletamiseks ja töötlemiseks.

Artikkel 9

Üksikisikute kaitse andmete töötlemisel

Käesolev määrus ei piira liidu õigusaktide kohaldamist ega mõjuta liikmesriikide kohustusi seoses direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete töötlemisega ning liidu institutsioonide ja organite kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase isikuandmete töötlemisega oma ülesannete täitmise käigus.

Artikkel 10

Järelevalve ja aruandlus

1.   Võttes aluseks edastatud andmed ja teabe ning vajaduse korral mis tahes muud andmeallikad, sealhulgas komisjoni poolt ostetud andmed, ning võttes arvesse asjakohaseid analüüse, näiteks gaasi- ja elektrivõrkude mitmeaastaseid arengukavasid, edastab komisjon kord kahe aasta jooksul Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning avaldab liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi käsitleva valdkonnaülese analüüsi. Nimetatud analüüsi eesmärk on eelkõige:

| a) | võimalike lõhede tuvastamine energianõudluse ja -varustuse vahel, kui see on liidu energiapoliitika tasandil oluline; |
| --- | --- |

a)

võimalike lõhede tuvastamine energianõudluse ja -varustuse vahel, kui see on liidu energiapoliitika tasandil oluline;

| b) | investeeringuid takistavate asjaolude tuvastamine ja parimate tavade levitamine nende kõrvaldamiseks; ja |
| --- | --- |

b)

investeeringuid takistavate asjaolude tuvastamine ja parimate tavade levitamine nende kõrvaldamiseks; ja

| c) | läbipaistvuse suurendamine turuosaliste ja potentsiaalsete turule sisenejate jaoks. |
| --- | --- |

c)

läbipaistvuse suurendamine turuosaliste ja potentsiaalsete turule sisenejate jaoks.

Kõnealuste andmete ja teabe põhjal võib komisjon analüüsida mis tahes eriküsimust, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks.

2.   Lõikes 1 nimetatud analüüsi ettevalmistamisel võivad komisjoni abistada liikmesriikide eksperdid ja/või mis tahes muud eksperdid ning kutseliidud, kes on asjakohases valdkonnas pädevad.

Komisjon annab kõikidele liikmesriikidele võimaluse kommenteerida analüüside kavandeid.

3.   Komisjon arutab analüüsitulemusi huvitatud pooltega nagu Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku, Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku, gaasi koordineerimisrühma ja naftatarnerühmaga.

Artikkel 11

Läbivaatamine

23. juulil 2015 vaatab komisjon käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab aruande selle läbivaatamise tulemuste kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Läbivaatamise käigus analüüsib komisjon muu hulgas reguleerimisala laiendamist, et hõlmata ka gaasi, nafta ja kivisöe ekstraheerimist.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 736/96 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 24. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BLANCO LÓPEZ

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 326, 17.12.1996, lk 13.

3

(4)  EÜT L 102, 25.4.1996, lk 1.

4

(5)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 15.

5

(6)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 36.

6

---

LISA

INVESTEERIMISPROJEKTID

1.   NAFTA

1.1.   Töötlemine

| — | destilleerimisseadmed võimsusega mitte alla 1 miljoni tonni aastas; |
| --- | --- |

—

destilleerimisseadmed võimsusega mitte alla 1 miljoni tonni aastas;

| — | destilleerimisvõimsuse suurendamine üle 1 miljoni tonnini aastas; |
| --- | --- |

—

destilleerimisvõimsuse suurendamine üle 1 miljoni tonnini aastas;

| — | reformimis-/krakkimistehased võimsusega vähemalt 500 tonni päevas; |
| --- | --- |

—

reformimis-/krakkimistehased võimsusega vähemalt 500 tonni päevas;

| — | masuudi, gaasiõli, lähteaine ja muude naftatoodete väävlitustamistehased. |
| --- | --- |

—

masuudi, gaasiõli, lähteaine ja muude naftatoodete väävlitustamistehased.

Siia ei kuulu keemiatehased, kus ei toodeta kütuseõli või mootoriõlisid või toodetakse neid vaid kõrvalsaadusena.

1.2.   Transport

| — | toornafta torujuhtmed võimsusega mitte alla 3 miljoni tonni aastas ning üle 30 km pikkuste torujuhtmete laiendamine või pikendamine; |
| --- | --- |

—

toornafta torujuhtmed võimsusega mitte alla 3 miljoni tonni aastas ning üle 30 km pikkuste torujuhtmete laiendamine või pikendamine;

| — | naftatoodete torujuhtmed võimsusega mitte alla 1,5 miljoni tonni aastas ning üle 30 km pikkuste torujuhtmete laiendamine või pikendamine; |
| --- | --- |

—

naftatoodete torujuhtmed võimsusega mitte alla 1,5 miljoni tonni aastas ning üle 30 km pikkuste torujuhtmete laiendamine või pikendamine;

| — | torujuhtmed, mis kujutavad endast olulisi lülisid riiklikes või rahvusvahelistes seotud võrkudes, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 171 (1) kohastes suunistes nimetatud ühist huvi pakkuvad torujuhtmed ja projektid. |
| --- | --- |

—

torujuhtmed, mis kujutavad endast olulisi lülisid riiklikes või rahvusvahelistes seotud võrkudes, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 171 (1) kohastes suunistes nimetatud ühist huvi pakkuvad torujuhtmed ja projektid.

Siia ei kuulu sõjalistel eesmärkidel kasutatavad torujuhtmed ja punktis 1.1 nimetamata tehaseid varustavad torujuhtmed.

1.3.   Ladustamine

| — | toornafta ja naftatoodete hoidlad (võimsusega 150 000 m3 või rohkem või mahutite puhul mitte alla 100 000 m3). |
| --- | --- |

—

toornafta ja naftatoodete hoidlad (võimsusega 150 000 m3 või rohkem või mahutite puhul mitte alla 100 000 m3).

Siia ei kuulu sõjalistel eesmärkidel kasutatavad mahutid ja punktis 1.1. nimetamata tehaseid varustavad mahutid.

2.   GAAS

2.1.   Ülekandmine

| — | torujuhtmed gaasi, sealhulgas maagaasi ja biogaasi transpordiks, mis on osa enamjaolt kõrgsurvetorudest koosnevast võrgust, välja arvatud torujuhtmed, mis moodustavad osa tootmisetapi torustikust, ning kõrgsurvetorustike need osad, mida kasutatakse peamiselt maagaasi kohalikuks jaotamiseks; |
| --- | --- |

—

torujuhtmed gaasi, sealhulgas maagaasi ja biogaasi transpordiks, mis on osa enamjaolt kõrgsurvetorudest koosnevast võrgust, välja arvatud torujuhtmed, mis moodustavad osa tootmisetapi torustikust, ning kõrgsurvetorustike need osad, mida kasutatakse peamiselt maagaasi kohalikuks jaotamiseks;

| — | ELi toimimise lepingu artikli 171 (2) kohastes suunistes nimetatud ühist huvi pakkuvad torujuhtmed ja projektid. |
| --- | --- |

—

ELi toimimise lepingu artikli 171 (2) kohastes suunistes nimetatud ühist huvi pakkuvad torujuhtmed ja projektid.

2.2.   Veeldatud maagaasi terminalid

| — | veeldatud maagaasi importimise terminalid tagasigaasistamise võimsusega 1 miljard m3 aastas või rohkem. |
| --- | --- |

—

veeldatud maagaasi importimise terminalid tagasigaasistamise võimsusega 1 miljard m3 aastas või rohkem.

2.3.   Ladustamine

| — | punktis 2.1 nimetatud torujuhtmetega ühendatud hoidlad. |
| --- | --- |

—

punktis 2.1 nimetatud torujuhtmetega ühendatud hoidlad.

Siia ei kuulu sõjalistel eesmärkidel kasutatavad gaasijuhtmed, terminalid ja hoidlad ning energiat mittetootvaid või seda vaid kõrvalsaadusena tootvaid keemiatehaseid teenindavad gaasijuhtmed, terminalid ja hoidlad.

3.   ELEKTRIENERGIA

3.1.   Tootmine

| — | soojus- või tuumaenergiajaamad (generaatorid võimsusega 100 MWe või rohkem); |
| --- | --- |

—

soojus- või tuumaenergiajaamad (generaatorid võimsusega 100 MWe või rohkem);

| — | biomassist/vedelatest biokütustest/jäätmetest energiat tootvad jaamad (võimsusega 20 MW või rohkem); |
| --- | --- |

—

biomassist/vedelatest biokütustest/jäätmetest energiat tootvad jaamad (võimsusega 20 MW või rohkem);

| — | elektri- ja soojusenergia koostootmisjaamad (paigaldised elektrivõimsusega 20 MW või rohkem); |
| --- | --- |

—

elektri- ja soojusenergia koostootmisjaamad (paigaldised elektrivõimsusega 20 MW või rohkem);

| — | hüdroelektrijaamad (paigaldised võimsusega 30 MW või rohkem); |
| --- | --- |

—

hüdroelektrijaamad (paigaldised võimsusega 30 MW või rohkem);

| — | tuulepargid võimsusega 20 MW või rohkem; |
| --- | --- |

—

tuulepargid võimsusega 20 MW või rohkem;

| — | päikese- ja maasoojuspaigaldised (võimsusega 20 MW või rohkem); |
| --- | --- |

—

päikese- ja maasoojuspaigaldised (võimsusega 20 MW või rohkem);

| — | fotogalvaanilised paigaldised (võimsusega 10 MW või rohkem). |
| --- | --- |

—

fotogalvaanilised paigaldised (võimsusega 10 MW või rohkem).

3.2.   Ülekandmine

| — | õhuliinid, kui need on projekteeritud pingele, mida tavaliselt kasutatakse riigi tasandil võrkudevaheliste ühendusliinide puhul ning kui need on projekteeritud pingele 220 kV või rohkem; |
| --- | --- |

—

õhuliinid, kui need on projekteeritud pingele, mida tavaliselt kasutatakse riigi tasandil võrkudevaheliste ühendusliinide puhul ning kui need on projekteeritud pingele 220 kV või rohkem;

| — | maa- või merealused ülekandeliinid, kui need on projekteeritud pingele 150 kV või rohkem; |
| --- | --- |

—

maa- või merealused ülekandeliinid, kui need on projekteeritud pingele 150 kV või rohkem;

| — | ELi toimimise lepingu artikli 171 (3) kohastes suunistes nimetatud ühist huvi pakkuvad projektid. |
| --- | --- |

—

ELi toimimise lepingu artikli 171 (3) kohastes suunistes nimetatud ühist huvi pakkuvad projektid.

4.   BIOKÜTUS

4.1.   Tootmine

| — | paigaldised, mis suudavad toota või töödelda biokütuseid (paigaldised võimsusega 50 000 tonni aastas või rohkem). |
| --- | --- |

—

paigaldised, mis suudavad toota või töödelda biokütuseid (paigaldised võimsusega 50 000 tonni aastas või rohkem).

5.   SÜSINIKDIOKSIID

5.1.   Transport

| — | punktides 1.1 ja 3.1 nimetatud tehastega seotud CO2 torujuhtmed. |
| --- | --- |

—

punktides 1.1 ja 3.1 nimetatud tehastega seotud CO2 torujuhtmed.

5.2.   Ladustamine

| — | hoidlad (säilitamiskoht või -kompleks võimsusega 100 kt või rohkem). |
| --- | --- |

—

hoidlad (säilitamiskoht või -kompleks võimsusega 100 kt või rohkem).

Siia ei kuulu uurimistööks või tehnoarenduseks mõeldud hoidlad.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsus nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta (ELT L 262, 22.9.2006, lk 1) võeti vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 155 alusel.

(2)  Otsus nr 1364/2006/EÜ võeti vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 155 alusel.

(3)  Otsus nr 1364/2006/EÜ võeti vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 155 alusel.

---

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 618/2010,

14. juuli 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. juulil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 38,5 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 62,2 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 99,9 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 50 10 | AR | 80,8 |
| TR | 111,6 |
| UY | 74,4 |
| ZA | 83,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 110,8 |
| BR | 71,3 |
| CA | 119,1 |
| CL | 96,5 |
| CN | 57,9 |
| NZ | 111,5 |
| US | 115,5 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 98,1 |
| ZZ | 99,7 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CL | 130,6 |
| NZ | 141,4 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 123,9 |
| 0809 10 00 | TR | 197,6 |
| ZZ | 197,6 |
| 0809 20 95 | TR | 273,5 |
| US | 509,9 |
| ZZ | 391,7 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0809 40 05 | IL | 164,9 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 153,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

38,5

TR

85,9

ZZ

62,2

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

99,9

ZZ

99,9

0805 50 10

AR

80,8

TR

111,6

UY

74,4

ZA

83,6

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

110,8

BR

71,3

CA

119,1

CL

96,5

CN

57,9

NZ

111,5

US

115,5

UY

116,3

ZA

98,1

ZZ

99,7

0808 20 50

AR

123,5

CL

130,6

NZ

141,4

ZA

99,9

ZZ

123,9

0809 10 00

TR

197,6

ZZ

197,6

0809 20 95

TR

273,5

US

509,9

ZZ

391,7

0809 30

AR

130,0

TR

148,9

ZZ

139,5

0809 40 05

IL

164,9

TR

141,2

ZZ

153,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 619/2010,

14. juuli 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 616/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 616/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. juulil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 179, 14.7.2010, lk 6.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 15. juulist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 47,57 | 3,20 |
| 1701 99 10 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1701 99 90 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

47,57

3,20

1701 99 10 (2)

47,57

0,07

1701 99 90 (2)

47,57

0,07

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 620/2010,

14. juuli 2010,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud juuli 2010. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 616/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 616/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2010. aasta juuli esimese seitsme päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2010 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(2)

2010. aasta juuli esimese seitsme päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2010 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2010 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. juulil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2010–31.12.2010 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,400612 |
| 5 | 09.4215 | 0,378838 |
| 6 | 09.4216 | 7,14204 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2010–31.12.2010 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

1

09.4211

0,400612

5

09.4215

0,378838

6

09.4216

7,14204

---

OTSUSED

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/21

---

KOMISJONI OTSUS,

8. juuli 2010,

millega muudetakse otsuse 93/52/EMÜ lisasid seoses Leedu ja Itaalia Molise maakonna ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistamisega ning otsuse 2003/467/EÜ lisasid seoses teatavate Itaalia halduspiirkondade ametlikult veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi ja veiste ensootilise leukoosi vabaks tunnistamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4592 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/391/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle A lisa I jao punkti 4, A lisa II jao punkti 7 ja D lisa I jao punkti E,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses, (2) eriti selle A lisa 1. peatüki II jagu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 91/68/EMÜ on määratletud liidusisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Selles on sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriigid või nende territooriumid tunnistatakse ametlikult brutselloosivabaks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 91/68/EMÜ on määratletud liidusisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Selles on sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriigid või nende territooriumid tunnistatakse ametlikult brutselloosivabaks.

| (2) | Komisjoni 21. detsembri 1992. aasta otsuse 93/52/EMÜ, milles registreeritakse teatavate liikmesriikide või piirkondade vastavus nõuetele seoses brutselloosiga (B. melitensis) ja antakse neile ametlikult haigusvaba liikmesriigi või piirkonna staatus, (3) lisades loetletakse need liikmesriigid ja nende piirkonnad, mis on direktiivi 91/68/EMÜ kohaselt tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 21. detsembri 1992. aasta otsuse 93/52/EMÜ, milles registreeritakse teatavate liikmesriikide või piirkondade vastavus nõuetele seoses brutselloosiga (B. melitensis) ja antakse neile ametlikult haigusvaba liikmesriigi või piirkonna staatus, (3) lisades loetletakse need liikmesriigid ja nende piirkonnad, mis on direktiivi 91/68/EMÜ kohaselt tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis).

| (3) | Leedu on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivis 91/68/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, et Leedule saaks anda ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) liikmesriigi staatuse kogu liikmesriigi territooriumil. Seetõttu tuleks asjaomane liikmesriik tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks. Seepärast tuleks otsuse 93/52/EMÜ I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Leedu on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivis 91/68/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, et Leedule saaks anda ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) liikmesriigi staatuse kogu liikmesriigi territooriumil. Seetõttu tuleks asjaomane liikmesriik tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks. Seepärast tuleks otsuse 93/52/EMÜ I lisa vastavalt muuta.

| (4) | Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid kõigi provintside kohta Molise maakonnas, mis tõendavad vastavust direktiivis 91/68/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt sellele piirkonnale saaks anda ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) piirkonna staatuse. Seetõttu tuleks asjaomane piirkond tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid kõigi provintside kohta Molise maakonnas, mis tõendavad vastavust direktiivis 91/68/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt sellele piirkonnale saaks anda ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) piirkonna staatuse. Seetõttu tuleks asjaomane piirkond tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks.

| (5) | Itaalia on taotlenud ka muudatust Itaalia kohta tehtud kirjes otsuse 93/52/EMÜ II lisas nende liikmesriikide piirkondade loetelus, mis on tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis). Praegune Itaalia haldusjaotus jagab Trentino-Alto Adige maakonna kaheks selgepiiriliseks piirkonnaks: nimelt Bolzano ja Trento provintsiks. Sardiinia maakond on jagatud kaheksaks provintsiks. Kuna kõik Lombardia, Piemonte, Toscana, Sardiinia ja Umbria maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis), tuleks seetõttu terved need maakonnad tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia on taotlenud ka muudatust Itaalia kohta tehtud kirjes otsuse 93/52/EMÜ II lisas nende liikmesriikide piirkondade loetelus, mis on tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis). Praegune Itaalia haldusjaotus jagab Trentino-Alto Adige maakonna kaheks selgepiiriliseks piirkonnaks: nimelt Bolzano ja Trento provintsiks. Sardiinia maakond on jagatud kaheksaks provintsiks. Kuna kõik Lombardia, Piemonte, Toscana, Sardiinia ja Umbria maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis), tuleks seetõttu terved need maakonnad tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks.

| (6) | Seepärast tuleks otsuse 93/52/EMÜ II lisa kirjet Itaalia kohta vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsuse 93/52/EMÜ II lisa kirjet Itaalia kohta vastavalt muuta.

| (7) | Direktiivis 64/432/EMÜ käsitletakse veiste ja sigadega kauplemist liidus. Direktiivis on sätestatud tingimused, mille alusel võib liikmesriigi või selle osa või piirkonna tunnistada ametlikult tuberkuloosi-, brutselloosi- või veiste ensootilise leukoosi vabaks veisekarjade osas. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivis 64/432/EMÜ käsitletakse veiste ja sigadega kauplemist liidus. Direktiivis on sätestatud tingimused, mille alusel võib liikmesriigi või selle osa või piirkonna tunnistada ametlikult tuberkuloosi-, brutselloosi- või veiste ensootilise leukoosi vabaks veisekarjade osas.

| (8) | Komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuse 2003/467/EÜ, millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega, (4) I, II ja III lisas on vastavalt loetletud sellised liikmesriigid ja piirkonnad. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuse 2003/467/EÜ, millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega, (4) I, II ja III lisas on vastavalt loetletud sellised liikmesriigid ja piirkonnad.

| (9) | Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid Lombardia ja Toscana maakonna kõikide provintside ning Sardiinia maakonna Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra ja Olbia-Tempio provintside kohta, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt nendele Itaalia provintsidele saaks anda ametlikult tuberkuloosivaba piirkonna staatuse. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid Lombardia ja Toscana maakonna kõikide provintside ning Sardiinia maakonna Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra ja Olbia-Tempio provintside kohta, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt nendele Itaalia provintsidele saaks anda ametlikult tuberkuloosivaba piirkonna staatuse.

| (10) | Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid Molise maakonna Campobasso provintsi kohta, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt sellele Itaalia provintsile saaks anda ametlikult brutselloosivaba piirkonna staatuse. |
| --- | --- |

(10)

Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid Molise maakonna Campobasso provintsi kohta, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt sellele Itaalia provintsile saaks anda ametlikult brutselloosivaba piirkonna staatuse.

| (11) | Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid Campania maakonna Napoli provintsi, Apuulia maakonna Brindisi provintsi ja Sitsiilia maakonna Agrigento, Caltanissetta, Siracusa ja Trapani provintside kohta, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt neile piirkondadele saaks anda ametlikult veiste ensootilise leukoosi vaba piirkonna staatuse. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia on esitanud komisjonile dokumendid Campania maakonna Napoli provintsi, Apuulia maakonna Brindisi provintsi ja Sitsiilia maakonna Agrigento, Caltanissetta, Siracusa ja Trapani provintside kohta, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohastele tingimustele, mille kohaselt neile piirkondadele saaks anda ametlikult veiste ensootilise leukoosi vaba piirkonna staatuse.

| (12) | Pärast Itaalia esitatud dokumentide hindamist tuleks asjaomased provintsid ja maakonnad tunnistada ametlikult vastavalt veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi ja veiste ensootilise leukoosi vabadeks piirkondadeks Itaalias. |
| --- | --- |

(12)

Pärast Itaalia esitatud dokumentide hindamist tuleks asjaomased provintsid ja maakonnad tunnistada ametlikult vastavalt veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi ja veiste ensootilise leukoosi vabadeks piirkondadeks Itaalias.

| (13) | Itaalia on taotlenud ka muudatust Itaalia kohta tehtud kirjes otsuse 2003/467/EMÜ lisades nende liikmesriikide piirkondade loetelus, mis on tunnistatud ametlikult tuberkuloosi-, brutselloosi- ja veiste ensootilise leukoosi vabaks. Praegune Itaalia haldusjaotus jagab Trentino-Alto Adige maakonna kaheks selgepiiriliseks piirkonnaks: nimelt Bolzano ja Trento provintsiks. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia on taotlenud ka muudatust Itaalia kohta tehtud kirjes otsuse 2003/467/EMÜ lisades nende liikmesriikide piirkondade loetelus, mis on tunnistatud ametlikult tuberkuloosi-, brutselloosi- ja veiste ensootilise leukoosi vabaks. Praegune Itaalia haldusjaotus jagab Trentino-Alto Adige maakonna kaheks selgepiiriliseks piirkonnaks: nimelt Bolzano ja Trento provintsiks.

| (14) | Kuna kõik otsuse 2003/467/EÜ II lisa 2. peatükis loetletud Emilia-Romagna, Lombardia, Sardiinia ja Umbria maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks ning kõik otsuse 2003/467/EÜ III lisa 2. peatükis loetletud Emilia-Romagna, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria and Val d’Aosta maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks, siis tuleks terved need maakonnad tunnistada ametlikult vastavatest haigustest vabadeks. |
| --- | --- |

(14)

Kuna kõik otsuse 2003/467/EÜ II lisa 2. peatükis loetletud Emilia-Romagna, Lombardia, Sardiinia ja Umbria maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks ning kõik otsuse 2003/467/EÜ III lisa 2. peatükis loetletud Emilia-Romagna, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria and Val d’Aosta maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks, siis tuleks terved need maakonnad tunnistada ametlikult vastavatest haigustest vabadeks.

| (15) | Otsuse 2003/467/EÜ lisasid tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Otsuse 2003/467/EÜ lisasid tuleks seega vastavalt muuta.

| (16) | Otsuseid 93/52/EMÜ ja 2003/476/EÜ tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Otsuseid 93/52/EMÜ ja 2003/476/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 93/52/EMÜ lisasid muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2003/467/EÜ lisasid muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. juuli 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19.

2

(3)  EÜT L 13, 21.1.1993, lk 14.

3

(4)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 74.

4

---

I LISA

Otsuse 93/52/EMÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:

  „I LISA

  LIIKMESRIIGID







  ISO kood | Liikmesriik |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšehhi |
| DK | Taani |
| DE | Saksamaa |
| IE | Iirimaa |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| HU | Ungari |
| NL | Madalmaad |
| AT | Austria |
| PL | Poola |
| RO | Rumeenia |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| FI | Soome |
| SE | Rootsi |
| UK | Ühendkuningriik” |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

LIIKMESRIIGID

ISO kood

Liikmesriik

BE

Belgia

CZ

Tšehhi

DK

Taani

DE

Saksamaa

IE

Iirimaa

LT

Leedu

LU

Luksemburg

HU

Ungari

NL

Madalmaad

AT

Austria

PL

Poola

RO

Rumeenia

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

FI

Soome

SE

Rootsi

UK

Ühendkuningriik”

| 2) | II lisas asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:
  „Itaalias:






  — | Abruzzo maakond: Pescara provints; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisas asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:

„Itaalias:

—

Abruzzo maakond: Pescara provints;

| — | Bolzano provints; |
| --- | --- |

—

Bolzano provints;

| — | Friuli-Venezia Giulia maakond; |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia maakond;

| — | Lazio maakond: Latina, Rieti, Roma, Viterbo provintsid; |
| --- | --- |

—

Lazio maakond: Latina, Rieti, Roma, Viterbo provintsid;

| — | Liguuria maakond: Savona provints; |
| --- | --- |

—

Liguuria maakond: Savona provints;

| — | Lombardia maakond; |
| --- | --- |

—

Lombardia maakond;

| — | Marche maakond; |
| --- | --- |

—

Marche maakond;

| — | Molise maakond; |
| --- | --- |

—

Molise maakond;

| — | Piemonte maakond; |
| --- | --- |

—

Piemonte maakond;

| — | Sardiinia maakond; |
| --- | --- |

—

Sardiinia maakond;

| — | Toscana maakond; |
| --- | --- |

—

Toscana maakond;

| — | Trento provints; |
| --- | --- |

—

Trento provints;

| — | Umbria maakond; |
| --- | --- |

—

Umbria maakond;

| — | Veneto maakond.” |
| --- | --- |

—

Veneto maakond.”

---

II LISA

Otsuse 2003/467/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa 2. peatükis asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:
  „Itaalias:






  — | Abruzzo maakond: Pescara provints; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa 2. peatükis asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:

„Itaalias:

—

Abruzzo maakond: Pescara provints;

| — | Bolzano provints; |
| --- | --- |

—

Bolzano provints;

| — | Emilia Romagna maakond; |
| --- | --- |

—

Emilia Romagna maakond;

| — | Friuli-Venezia Giulia maakond; |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia maakond;

| — | Lombardia maakond; |
| --- | --- |

—

Lombardia maakond;

| — | Marche maakond: Ascoli Piceno provints; |
| --- | --- |

—

Marche maakond: Ascoli Piceno provints;

| — | Piemonte maakond: Novara, Verbania ja Vercelli provints; |
| --- | --- |

—

Piemonte maakond: Novara, Verbania ja Vercelli provints;

| — | Sardiinia maakond: Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio ja Oristano provints; |
| --- | --- |

—

Sardiinia maakond: Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio ja Oristano provints;

| — | Toscana maakond; |
| --- | --- |

—

Toscana maakond;

| — | Trento provints; |
| --- | --- |

—

Trento provints;

| — | Veneto maakond.” |
| --- | --- |

—

Veneto maakond.”

| 2) | II lisa 2. peatükis asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:
  „Itaalias:






  — | Abruzzo maakond: Pescara provints; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa 2. peatükis asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:

„Itaalias:

—

Abruzzo maakond: Pescara provints;

| — | Bolzano provints; |
| --- | --- |

—

Bolzano provints;

| — | Emilia Romagna maakond; |
| --- | --- |

—

Emilia Romagna maakond;

| — | Friuli-Venezia Giulia maakond; |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia maakond;

| — | Lazio maakond: Rieti provints; |
| --- | --- |

—

Lazio maakond: Rieti provints;

| — | Liguuria maakond: Imperia ja Savona provints; |
| --- | --- |

—

Liguuria maakond: Imperia ja Savona provints;

| — | Lombardia maakond; |
| --- | --- |

—

Lombardia maakond;

| — | Marche maakond; |
| --- | --- |

—

Marche maakond;

| — | Molise maakond: Campobasso provints; |
| --- | --- |

—

Molise maakond: Campobasso provints;

| — | Piemonte maakond; |
| --- | --- |

—

Piemonte maakond;

| — | Apuulia maakond: Brindisi provints; |
| --- | --- |

—

Apuulia maakond: Brindisi provints;

| — | Sardiinia maakond; |
| --- | --- |

—

Sardiinia maakond;

| — | Toscana maakond; |
| --- | --- |

—

Toscana maakond;

| — | Trento provints; |
| --- | --- |

—

Trento provints;

| — | Umbria maakond; |
| --- | --- |

—

Umbria maakond;

| — | Veneto maakond.” |
| --- | --- |

—

Veneto maakond.”

| 3) | III lisa 2. peatükis asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:
  „Itaalias:






  — | Abruzzo maakond: Pescara provints; |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa 2. peatükis asendatakse kirje Itaalia kohta järgmisega:

„Itaalias:

—

Abruzzo maakond: Pescara provints;

| — | Bolzano provints; |
| --- | --- |

—

Bolzano provints;

| — | Regione Campania: Napoli provints; |
| --- | --- |

—

Regione Campania: Napoli provints;

| — | Emilia Romagna maakond; |
| --- | --- |

—

Emilia Romagna maakond;

| — | Friuli-Venezia Giulia maakond; |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia maakond;

| — | Lazio maakond: Frosinone ja Rieti provints; |
| --- | --- |

—

Lazio maakond: Frosinone ja Rieti provints;

| — | Liguuria maakond: Imperia ja Savona provints; |
| --- | --- |

—

Liguuria maakond: Imperia ja Savona provints;

| — | Lombardia maakond; |
| --- | --- |

—

Lombardia maakond;

| — | Marche maakond; |
| --- | --- |

—

Marche maakond;

| — | Molise maakond; |
| --- | --- |

—

Molise maakond;

| — | Piemonte maakond; |
| --- | --- |

—

Piemonte maakond;

| — | Apuulia maakond: Brindisi provints; |
| --- | --- |

—

Apuulia maakond: Brindisi provints;

| — | Sardiinia maakond; |
| --- | --- |

—

Sardiinia maakond;

| — | Sitsiilia maakond: Agrigento, Caltanissetta, Siracusa ja Trapani provintsid; |
| --- | --- |

—

Sitsiilia maakond: Agrigento, Caltanissetta, Siracusa ja Trapani provintsid;

| — | Toscana maakond; |
| --- | --- |

—

Toscana maakond;

| — | Trento provints; |
| --- | --- |

—

Trento provints;

| — | Umbria maakond; |
| --- | --- |

—

Umbria maakond;

| — | Valle d’Aosta maakond; |
| --- | --- |

—

Valle d’Aosta maakond;

| — | Veneto maakond.” |
| --- | --- |

—

Veneto maakond.”

---

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/26

---

KOMISJONI OTSUS,

14. juuli 2010,

millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Indiast ja Malaisiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes

(2010/392/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   Menetlus

| (1) | 30. juunil 2009. aastal sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatavate Indiast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(1)

30. juunil 2009. aastal sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatavate Indiast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta.

| (2) | Kaebuse esitas Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (European Industrial Fasteners Institute; edaspidi „EIFI”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide kogutoodangust, kaebus esitati tuginedes algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (European Industrial Fasteners Institute; edaspidi „EIFI”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide kogutoodangust, kaebus esitati tuginedes algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Seega algatas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (2) dumpinguvastase menetluse asjaomastest riikidest pärit, praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla kuuluvate teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Seega algatas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (2) dumpinguvastase menetluse asjaomastest riikidest pärit, praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla kuuluvate teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes.

| (5) | Samal päeval algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu (3). |
| --- | --- |

(5)

Samal päeval algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu (3).

| (6) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

B.   Kaebuse tagasivõtmine ja menetluse lõpetamine

| (7) | EIFI võttis 1. aprillil 2010 komisjonile saadetud kirjaga ametlikult oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(7)

EIFI võttis 1. aprillil 2010 komisjonile saadetud kirjaga ametlikult oma kaebuse tagasi.

| (8) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus tagasi võetakse ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(8)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus tagasi võetakse ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (9) | Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (10) | Seega otsustas komisjon, et dumpinguvastane menetlus teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu tuleks lõpetada, |
| --- | --- |

(10)

Seega otsustas komisjon, et dumpinguvastane menetlus teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu tuleks lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Indiast ja Malaisiast pärit, praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla kuuluvate teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. juuli 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 190, 13.8.2009, lk 27.

2

(3)  ELT C 190, 13.8.2009, lk 32.

3

---

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/28

---

KOMISJONI OTSUS,

14. juuli 2010,

millega lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus teatavate Indiast ja Malaisiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes

(2010/393/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 14,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 30. juunil 2009. aastal sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatavate Indiast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi väidetava kahjustava subsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

30. juunil 2009. aastal sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatavate Indiast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi väidetava kahjustava subsideerimise kohta.

| (2) | Kaebuse esitas Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (European Industrial Fasteners Institute; edaspidi „EIFI”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide kogutoodangust, kaebuse esitamisel tugineti algmääruse artikli 9 lõikele 1 ja artikli 10 lõikele 6. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (European Industrial Fasteners Institute; edaspidi „EIFI”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide kogutoodangust, kaebuse esitamisel tugineti algmääruse artikli 9 lõikele 1 ja artikli 10 lõikele 6.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena subsiidiumivastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena subsiidiumivastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt asjaomaste riikide valitsustele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et asjaomastest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni, kutsuti asjaomaste riikide valitsusi osalema kummagi riigi jaoks korraldatud konsultatsioonidel. Konsultatsioonide käigus ei jõutud üksmeelse lahenduseni. |
| --- | --- |

(4)

Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt asjaomaste riikide valitsustele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et asjaomastest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni, kutsuti asjaomaste riikide valitsusi osalema kummagi riigi jaoks korraldatud konsultatsioonidel. Konsultatsioonide käigus ei jõutud üksmeelse lahenduseni.

| (5) | Seega algatas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (2) subsiidiumivastase menetluse asjaomastest riikidest pärit, praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla kuuluvate teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Seega algatas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (2) subsiidiumivastase menetluse asjaomastest riikidest pärit, praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla kuuluvate teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes.

| (6) | Samal päeval algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu (3). |
| --- | --- |

(6)

Samal päeval algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu (3).

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (8) | EIFI võttis 1. aprillil 2010 komisjonile saadetud kirjaga ametlikult oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(8)

EIFI võttis 1. aprillil 2010 komisjonile saadetud kirjaga ametlikult oma kaebuse tagasi.

| (9) | Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus tagasi võetakse ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(9)

Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus tagasi võetakse ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (10) | Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (11) | Seega otsustas komisjon, et subsiidiumivastane menetlus teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu tuleks lõpetada, |
| --- | --- |

(11)

Seega otsustas komisjon, et subsiidiumivastane menetlus teatavate asjaomastest riikidest pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes Euroopa Liitu tuleks lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus Indiast ja Malaisiast pärit, praegu CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla kuuluvate teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. juuli 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT C 190, 13.8.2009, lk 32.

2

(3)  ELT C 190, 13.8.2009, lk 27.

3

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 15.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/30

---

KOMISJONI OTSUS,

20. mai 2008,

riigiabi C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) kohta seoses äriühingu Hessische Staatsweingüter rahastamisega Hesseni liidumaa poolt

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1626 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/394/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt eespool osutatud artiklile kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on 2003. aasta oktoobris ja 2004. aasta novembris saadud kaebustest lähtudes uurinud Hessische Staatsweingüteri rahastamist Hesseni liidumaa poolt. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on 2003. aasta oktoobris ja 2004. aasta novembris saadud kaebustest lähtudes uurinud Hessische Staatsweingüteri rahastamist Hesseni liidumaa poolt.

| (2) | Sellega seoses toimus kaks kohtumist, üks neist 26. jaanuaril 2005 Hesseni ametivõimude esindajate ja põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ametnike vahel ning teine 29. septembril 2005 Hesseni liidumaa peaministri Kochi ja põllumajanduse ja maaelu arengu voliniku vahel. Pärast 29. septembril 2005 toimunud kohtumist saatis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat Hesseni ametivõimudele 13. oktoobril 2005 kirja. |
| --- | --- |

(2)

Sellega seoses toimus kaks kohtumist, üks neist 26. jaanuaril 2005 Hesseni ametivõimude esindajate ja põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ametnike vahel ning teine 29. septembril 2005 Hesseni liidumaa peaministri Kochi ja põllumajanduse ja maaelu arengu voliniku vahel. Pärast 29. septembril 2005 toimunud kohtumist saatis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat Hesseni ametivõimudele 13. oktoobril 2005 kirja.

| (3) | Hesseni ametivõimud edastasid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile kirjaliku teabe 25. jaanuari, 25. aprilli ja 12. detsembri 2005. aasta kirjades, millele käesolevas otsuses viidatakse. |
| --- | --- |

(3)

Hesseni ametivõimud edastasid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile kirjaliku teabe 25. jaanuari, 25. aprilli ja 12. detsembri 2005. aasta kirjades, millele käesolevas otsuses viidatakse.

| (4) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Saksamaa 6. juulil 2006. aastal e-kirjaga komisjonile uue veinikeldri rahastamisest omakapitali kaudu. Vastavalt esitatud teabele oli teatis esitatud õiguskindluse huvides. Kuna osa summadest oli juba enne teatise esitamist välja makstud, siis kanti meede teatamata abi registrisse numbri NN 56/06 all. Saksamaa esitas lisateavet 21. septembril 2006 ja 14. novembril 2006 saadetud e-kirjades. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Saksamaa 6. juulil 2006. aastal e-kirjaga komisjonile uue veinikeldri rahastamisest omakapitali kaudu. Vastavalt esitatud teabele oli teatis esitatud õiguskindluse huvides. Kuna osa summadest oli juba enne teatise esitamist välja makstud, siis kanti meede teatamata abi registrisse numbri NN 56/06 all. Saksamaa esitas lisateavet 21. septembril 2006 ja 14. novembril 2006 saadetud e-kirjades.

| (5) | Oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik) teatas komisjon Saksamaale, et on selle abi suhtes otsustanud alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(5)

Oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik) teatas komisjon Saksamaale, et on selle abi suhtes otsustanud alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (6) | Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid ühe kuu jooksul oma märkusi esitama. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid ühe kuu jooksul oma märkusi esitama.

| (7) | 15. veebruari 2007. aasta kirjas esitas komisjonile märkused huvitatud isik, kes algselt palus, et tema isik jääks konfidentsiaalseks. |
| --- | --- |

(7)

15. veebruari 2007. aasta kirjas esitas komisjonile märkused huvitatud isik, kes algselt palus, et tema isik jääks konfidentsiaalseks.

| (8) | Saadud märkused tehti Saksamaale teatavaks 2. märtsi 2007. aasta kirjaga, ilma seejuures huvitatud isiku identiteeti avaldamata. Kõnealune huvitatud isik tühistas konfidentsiaalsuse taotluse 7. märtsi 2007. aasta kirjas. Saksamaa esitas lisaselgitused 4. aprilli 2007. aasta e-kirjas. |
| --- | --- |

(8)

Saadud märkused tehti Saksamaale teatavaks 2. märtsi 2007. aasta kirjaga, ilma seejuures huvitatud isiku identiteeti avaldamata. Kõnealune huvitatud isik tühistas konfidentsiaalsuse taotluse 7. märtsi 2007. aasta kirjas. Saksamaa esitas lisaselgitused 4. aprilli 2007. aasta e-kirjas.

II.   KIRJELDUS

| (9) | Vastavalt esitatud teabele on Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach, mille registrijärgne asukoht on Eltville am Rheinis, Saksamaa suurim viinamarjaistandus (haritava maaga umbes 190 hektarit), mis on spetsialiseerunud kvaliteetveini, peamiselt „Rieslingi” ja samuti järjest enam punase veini tootmisele. Äriühing on 100 % Hesseni liidumaa omanduses. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt esitatud teabele on Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach, mille registrijärgne asukoht on Eltville am Rheinis, Saksamaa suurim viinamarjaistandus (haritava maaga umbes 190 hektarit), mis on spetsialiseerunud kvaliteetveini, peamiselt „Rieslingi” ja samuti järjest enam punase veini tootmisele. Äriühing on 100 % Hesseni liidumaa omanduses.

| (10) | Hesseni liidumaa veiniäri hallati kuni 1998. aastani üldadministratsiooni osakonnana (kameralistische Wirtschaftsführung) ja seejärel kuni aastani 2003 Hesseni liidumaa ettevõttena (Landesbetrieb). Seoses Hessische Staatsweingüteri rahastamisega tuleb uurida mitut meedet. |
| --- | --- |

(10)

Hesseni liidumaa veiniäri hallati kuni 1998. aastani üldadministratsiooni osakonnana (kameralistische Wirtschaftsführung) ja seejärel kuni aastani 2003 Hesseni liidumaa ettevõttena (Landesbetrieb). Seoses Hessische Staatsweingüteri rahastamisega tuleb uurida mitut meedet.

| (11) | Enne 2003. aastat oli Hessische Staatsweingüter aeg-ajalt kahjumit tootnud. Kahjumid kattis liidumaa. |
| --- | --- |

(11)

Enne 2003. aastat oli Hessische Staatsweingüter aeg-ajalt kahjumit tootnud. Kahjumid kattis liidumaa.

| (12) | Enne Saksamaa teatise esitamist esitasid Hesseni ametivõimud üksikasjaliku teabe Hesseni liidumaa poolt Hessische Staatsweingüterile eraldatud rahaliste vahendite kohta aastatel 1995–2002. |
| --- | --- |

(12)

Enne Saksamaa teatise esitamist esitasid Hesseni ametivõimud üksikasjaliku teabe Hesseni liidumaa poolt Hessische Staatsweingüterile eraldatud rahaliste vahendite kohta aastatel 1995–2002.

| (13) | Kameralistische Wirtschaftsführungi süsteemi kohaselt kuulus Hessische Staatsweingüteri tegevus liidumaa üldeelarve peatükkide 09 35 ja 03 35 alla. Puudujäägid kattis Hesseni liidumaa vastavates aastaeelarvetes. |
| --- | --- |

(13)

Kameralistische Wirtschaftsführungi süsteemi kohaselt kuulus Hessische Staatsweingüteri tegevus liidumaa üldeelarve peatükkide 09 35 ja 03 35 alla. Puudujäägid kattis Hesseni liidumaa vastavates aastaeelarvetes.

| (14) | Vastavalt esitatud teabele omas Hessische Staatsweingüter sel ajal veel ka Eberbachi kloostrit, mis on arhitektuuri- ja kultuurimälestis ja endine tsistertslaste klooster. Kloostri hooldamise ja juhtimisega seotud kulud langesid seepärast Hessische Staatsweingüterile. Vastavalt esitatud teabele hallatakse kloostrit praegu sõltumatu avalik-õigusliku sihtasutusena. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt esitatud teabele omas Hessische Staatsweingüter sel ajal veel ka Eberbachi kloostrit, mis on arhitektuuri- ja kultuurimälestis ja endine tsistertslaste klooster. Kloostri hooldamise ja juhtimisega seotud kulud langesid seepärast Hessische Staatsweingüterile. Vastavalt esitatud teabele hallatakse kloostrit praegu sõltumatu avalik-õigusliku sihtasutusena.

| (15) | Vastavalt esitatud teabele olid Hessische Staatsweingüteri majandustulemused ajavahemikul 1995–1997 järgmised.








  (Saksa markades) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Tulu | 10 424 594 | 10 970 002 | 12 043 717 |
| Kulu | 11 637 419 | 11 889 731 | 12 330 538 |
| Tulem | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |

(15)

Vastavalt esitatud teabele olid Hessische Staatsweingüteri majandustulemused ajavahemikul 1995–1997 järgmised.

(Saksa markades)

1995

1996

1997

Tulu

10 424 594

10 970 002

12 043 717

Kulu

11 637 419

11 889 731

12 330 538

Tulem

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

| (16) | Hesseni ametivõimud väitsid, et Eberbachi kloostri hooldamise ja juhtimise arvele langevat kulu ei tuleks arvesse võtta Hessische Staatsweingüteri veiniäri arvele langevate Hesseni liidumaa toetuste kogusumma kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(16)

Hesseni ametivõimud väitsid, et Eberbachi kloostri hooldamise ja juhtimise arvele langevat kulu ei tuleks arvesse võtta Hessische Staatsweingüteri veiniäri arvele langevate Hesseni liidumaa toetuste kogusumma kindlaksmääramisel.

| (17) | Vastavalt esitatud teabele oli Hessische Staatsweingüteri Eberbachi kloostri tulu ja kulu esitatud eraldi alapealkirja all (Titelgruppe 72) ja seepärast oli võimalik seda selgelt tuvastada. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt esitatud teabele oli Hessische Staatsweingüteri Eberbachi kloostri tulu ja kulu esitatud eraldi alapealkirja all (Titelgruppe 72) ja seepärast oli võimalik seda selgelt tuvastada.

| (18) | Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt oli Hessische Staatsweingüteri kontode hulgas ka kulu, mis ei olnud otseselt seotud viinamarjaistanduse pidamisega, vaid muude avalike teenustega, näiteks esindusüritustena korraldatud veinidegusteerimised Hesseni valitsusele ja parlamendile ning maakorralduslike meetmetega seotud investeeringud. Vastavalt esitatud teabele olid need kulud loetletud aastaaruande peatükkide 09 35 ja 03 35 selgitavas lisas. |
| --- | --- |

(18)

Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt oli Hessische Staatsweingüteri kontode hulgas ka kulu, mis ei olnud otseselt seotud viinamarjaistanduse pidamisega, vaid muude avalike teenustega, näiteks esindusüritustena korraldatud veinidegusteerimised Hesseni valitsusele ja parlamendile ning maakorralduslike meetmetega seotud investeeringud. Vastavalt esitatud teabele olid need kulud loetletud aastaaruande peatükkide 09 35 ja 03 35 selgitavas lisas.

| (19) | Nimetatud põhjustel on Hesseni ametivõimud seisukohal, et Hesseni liidumaa toetusi Hessische Staatsweingüteri veiniärile peaks korrigeerima järgmiselt.








  (Saksa markades) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Tulem | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |
| Eberbachi kloostri tulu | 570 825 | 826 672 | 966 948 |
| Eberbachi kloostri kulu | 1 344 793 | 1 331 987 | 1 533 826 |
| Eberbachi kloostriga seotud summade kohandamine | 773 968 | 505 315 | 566 878 |
| Veinidegusteerimised esindusüritustena (põhisumma) | 140 000 | 140 000 | 140 000 |
| Maakorraldus | 63 918 | 99 568 | 47 963 |
| Tegevusega mitteseotud kulude kohandamine | 203 918 | 239 568 | 187 963 |
| Kokku korrigeeritud summa | – 234 939 | – 174 846 | 468 020 |
| Korrigeeritud toetused eurodes | 120 122 | 89 397 | — |

(19)

Nimetatud põhjustel on Hesseni ametivõimud seisukohal, et Hesseni liidumaa toetusi Hessische Staatsweingüteri veiniärile peaks korrigeerima järgmiselt.

(Saksa markades)

1995

1996

1997

Tulem

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

Eberbachi kloostri tulu

570 825

826 672

966 948

Eberbachi kloostri kulu

1 344 793

1 331 987

1 533 826

Eberbachi kloostriga seotud summade kohandamine

773 968

505 315

566 878

Veinidegusteerimised esindusüritustena (põhisumma)

140 000

140 000

140 000

Maakorraldus

63 918

99 568

47 963

Tegevusega mitteseotud kulude kohandamine

203 918

239 568

187 963

Kokku korrigeeritud summa

– 234 939

– 174 846

468 020

Korrigeeritud toetused eurodes

120 122

89 397

—

| (20) | Vastavalt esitatud teabele sai Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (loodud 1. jaanuaril 1998 kui liidumaa administratsiooni eraldi osakond, kuid mitte eraldi juriidiline isik) tegevusabi, sh tegevustoetused ja toetused liidumaa esindamiseks (põhisummad Hesseni parlamendi ja valitsuse veinidegusteerimisteks). |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt esitatud teabele sai Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (loodud 1. jaanuaril 1998 kui liidumaa administratsiooni eraldi osakond, kuid mitte eraldi juriidiline isik) tegevusabi, sh tegevustoetused ja toetused liidumaa esindamiseks (põhisummad Hesseni parlamendi ja valitsuse veinidegusteerimisteks).

| (21) | Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt võib järgmisi summasid pidada asjakohasteks toetusteks Hesseni riiklikule veinitööstusele aastatel 1998–2002.










  (Saksa markades) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Tegevusabi | 145 000 | 670 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| Millest toetused esindustegevuseks | 65 000 | 100 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| Asjaomased toetused | 80 000 | 570 000 | — | — | — |
| Asjaomased toetused eurodes | 40 903 | 291 436 | — | — | — |

(21)

Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt võib järgmisi summasid pidada asjakohasteks toetusteks Hesseni riiklikule veinitööstusele aastatel 1998–2002.

(Saksa markades)

1998

1999

2000

2001

2002

Tegevusabi

145 000

670 000

100 000

120 000

61 400

Millest toetused esindustegevuseks

65 000

100 000

100 000

120 000

61 400

Asjaomased toetused

80 000

570 000

—

—

—

Asjaomased toetused eurodes

40 903

291 436

—

—

—

| (22) | Hesseni ametivõimude väite kohaselt võib asjaomased toetused aastatel 1995–2002 kokku võtta järgmiselt.







  (eurodes) |
| --- | --- |
| Kameralistische Wirtschaftsführung | 1995–1997 | 209 520 |
| Landesbetrieb | 1998–2002 | 332 339 |
| Kokku | 1995–2002 | 541 859 |

(22)

Hesseni ametivõimude väite kohaselt võib asjaomased toetused aastatel 1995–2002 kokku võtta järgmiselt.

(eurodes)

Kameralistische Wirtschaftsführung

1995–1997

209 520

Landesbetrieb

1998–2002

332 339

Kokku

1995–2002

541 859

| (23) | Veiniäri ümberkorraldamiseks valmistudes ja Hesseni liidumaa taotlusel tegid Hessische Staatsweingüter ja Geisenheimi uurimiskeskus 2001. aasta augustist novembrini koostööd, koostades strateegiadokumendi pealkirjaga „Situationsanalyse und Entwicklungsperspektiven” („Olukorra ja arenguperspektiivide analüüs”), milles esitati riigi veinitööstuste võimaliku edasise arengu erinevaid stsenaariume. Kõnealuses dokumendis nähti veiniärile ette kaks võimalikku õiguslikku vormi, nimelt GmbH (piiratud vastutusega äriühing) või sihtasutus. Äristrateegiaga seoses olid valikuteks kas vana veinikeldri täielik renoveerimine või uue ehitamine. |
| --- | --- |

(23)

Veiniäri ümberkorraldamiseks valmistudes ja Hesseni liidumaa taotlusel tegid Hessische Staatsweingüter ja Geisenheimi uurimiskeskus 2001. aasta augustist novembrini koostööd, koostades strateegiadokumendi pealkirjaga „Situationsanalyse und Entwicklungsperspektiven” („Olukorra ja arenguperspektiivide analüüs”), milles esitati riigi veinitööstuste võimaliku edasise arengu erinevaid stsenaariume. Kõnealuses dokumendis nähti veiniärile ette kaks võimalikku õiguslikku vormi, nimelt GmbH (piiratud vastutusega äriühing) või sihtasutus. Äristrateegiaga seoses olid valikuteks kas vana veinikeldri täielik renoveerimine või uue ehitamine.

| (24) | Kõnealuse dokumendi põhjal töötati 2002. aasta juunis välja äriplaan erinevate stsenaariumide puhuks. Status quo stsenaarium, mille puhul kulud oleksid umbes 6,7 miljonit eurot, nägi ette vanade rajatiste järkjärgulise taastamise Eltville’is järgmise kümme aasta jooksul. Siiski ei oleks status quo valik veiniäri uuesti elujõuliseks muutnud. Äriplaani kohaselt nõuaks riiklike veinitööstuste rahastamine kümne aasta jooksul Hesseni liidumaalt toetusi kokku ligikaudu 14,3 miljoni euro ulatuses (sh alates 2000. aastast tekkinud, nende varasema tegevusega seotud rahalise puudujäägi katmine), samuti tegevusega mitteseotud põhivara müügist saadavat tulu ligikaudu 7,7 miljonit eurot. Veiniäri tekitaks 2011. aastal ikkagi umbes 2 miljoni eurose aastase puudujäägi. |
| --- | --- |

(24)

Kõnealuse dokumendi põhjal töötati 2002. aasta juunis välja äriplaan erinevate stsenaariumide puhuks. Status quo stsenaarium, mille puhul kulud oleksid umbes 6,7 miljonit eurot, nägi ette vanade rajatiste järkjärgulise taastamise Eltville’is järgmise kümme aasta jooksul. Siiski ei oleks status quo valik veiniäri uuesti elujõuliseks muutnud. Äriplaani kohaselt nõuaks riiklike veinitööstuste rahastamine kümne aasta jooksul Hesseni liidumaalt toetusi kokku ligikaudu 14,3 miljoni euro ulatuses (sh alates 2000. aastast tekkinud, nende varasema tegevusega seotud rahalise puudujäägi katmine), samuti tegevusega mitteseotud põhivara müügist saadavat tulu ligikaudu 7,7 miljonit eurot. Veiniäri tekitaks 2011. aastal ikkagi umbes 2 miljoni eurose aastase puudujäägi.

| (25) | Teist valikut, uue veinikeldri ehitamist Eltville’i vanades ruumides, loeti majanduslikult kõige vähem soodsaks ja seepärast seda rohkem ei kaalutud. |
| --- | --- |

(25)

Teist valikut, uue veinikeldri ehitamist Eltville’i vanades ruumides, loeti majanduslikult kõige vähem soodsaks ja seepärast seda rohkem ei kaalutud.

| (26) | Ainus valik, mis äriplaani kohaselt oleks pikaajaliselt tasuv olnud, oli uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ja Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi ümberkolimine Eberbachi kloostrisse. See valik eeldas, et liidumaa pidi üle võtma kohustused, mis veiniäril olid kogunenud 2002. aasta lõpuks. Uue veinikeldri investeeringu kogukulu hinnati 15 miljonile eurole, mida pidi osaliselt rahastatama otseselt mittevajaliku kinnisvara müügi ja osaliselt võõrkapitali arvel. Sellekohase äriplaani mudeli kohaselt oleks Hessische Staatsweingüter esimest korda positiivse jääktuluni jõudnud majandusaastal 2006/2007 ja positiivsete rahavoogudeni 2008/2009. majandusaastast. Vajalikud liidumaa toetused rahavoo vajaduste katmiseks ümberkorraldamise esimestel aastatel alates 2003. aastast oleks olnud kokku ligikaudu 4,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(26)

Ainus valik, mis äriplaani kohaselt oleks pikaajaliselt tasuv olnud, oli uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ja Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi ümberkolimine Eberbachi kloostrisse. See valik eeldas, et liidumaa pidi üle võtma kohustused, mis veiniäril olid kogunenud 2002. aasta lõpuks. Uue veinikeldri investeeringu kogukulu hinnati 15 miljonile eurole, mida pidi osaliselt rahastatama otseselt mittevajaliku kinnisvara müügi ja osaliselt võõrkapitali arvel. Sellekohase äriplaani mudeli kohaselt oleks Hessische Staatsweingüter esimest korda positiivse jääktuluni jõudnud majandusaastal 2006/2007 ja positiivsete rahavoogudeni 2008/2009. majandusaastast. Vajalikud liidumaa toetused rahavoo vajaduste katmiseks ümberkorraldamise esimestel aastatel alates 2003. aastast oleks olnud kokku ligikaudu 4,3 miljonit eurot.

| (27) | Turuolukorra ja muude tingimuste muutumise tõttu (sh üleujutus ja üldine majanduslik olukord Saksamaal) tuli 2002. aasta juunis koostatud äriplaani 2002. aasta septembris uuendada ja finantsmudelit muuta. Muudetud finantsmudeli kohaselt oleks Hessische Staatsweingüteri kasumlikuks muutumisel tekkinud viivitus nõudnud liidumaalt veel umbes 3,4 miljoni euro ulatuses toetusi. |
| --- | --- |

(27)

Turuolukorra ja muude tingimuste muutumise tõttu (sh üleujutus ja üldine majanduslik olukord Saksamaal) tuli 2002. aasta juunis koostatud äriplaani 2002. aasta septembris uuendada ja finantsmudelit muuta. Muudetud finantsmudeli kohaselt oleks Hessische Staatsweingüteri kasumlikuks muutumisel tekkinud viivitus nõudnud liidumaalt veel umbes 3,4 miljoni euro ulatuses toetusi.

| (28) | Kabineti 10. detsembri 2002 otsusega otsustas Hesseni valitsus viia veiniäri üle äsjaloodud piiratud vastutusega äriühingusse Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (edaspidi „osaühing”), otsus jõustus 1. jaanuaril 2003. Hesseni ametivõimud viitavad sellele protsessile kui „vormilisele erastamisele”. Samuti otsustas kabinet ehitada Steinbergi hoidla alale uue veinikeldri ja kolida administratsiooni Eltville’ist Eberbachi (äriplaanis esitatud kolmanda strateegilise valiku realiseerimine). |
| --- | --- |

(28)

Kabineti 10. detsembri 2002 otsusega otsustas Hesseni valitsus viia veiniäri üle äsjaloodud piiratud vastutusega äriühingusse Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (edaspidi „osaühing”), otsus jõustus 1. jaanuaril 2003. Hesseni ametivõimud viitavad sellele protsessile kui „vormilisele erastamisele”. Samuti otsustas kabinet ehitada Steinbergi hoidla alale uue veinikeldri ja kolida administratsiooni Eltville’ist Eberbachi (äriplaanis esitatud kolmanda strateegilise valiku realiseerimine).

| (29) | Endise Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteri käibevara ja liikuv materiaalne põhivara kogusummas umbes 7,3 miljonit eurot, samuti mõned lühiajalised kohustused ja eraldised, anti üle osaühingule. Liikumatu materiaalne põhivara (haritav maa ja hooned) paigutati juriidilisse isikusse, mis on tuntud kui Betrieb gewerblicher Art (avalik-õiguslik äriühing, mis on 100 % liidumaa omanduses) ja osaühing võttis need rendile. Vastavalt esitatud teabele fikseeriti rendimäärad, tuginedes kahe eksperdi aruandele rendi väärtuse määramise kohta (Pachtwertermittlungsgutachten), mille esitasid Hesseni ametivõimud. |
| --- | --- |

(29)

Endise Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteri käibevara ja liikuv materiaalne põhivara kogusummas umbes 7,3 miljonit eurot, samuti mõned lühiajalised kohustused ja eraldised, anti üle osaühingule. Liikumatu materiaalne põhivara (haritav maa ja hooned) paigutati juriidilisse isikusse, mis on tuntud kui Betrieb gewerblicher Art (avalik-õiguslik äriühing, mis on 100 % liidumaa omanduses) ja osaühing võttis need rendile. Vastavalt esitatud teabele fikseeriti rendimäärad, tuginedes kahe eksperdi aruandele rendi väärtuse määramise kohta (Pachtwertermittlungsgutachten), mille esitasid Hesseni ametivõimud.

| (30) | Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt oli liidumaa eesmärk anda osaühingule kõikehõlmava investeeringute kava raames piisavalt kapitali, et tagada keskpikas ja pikaajalises perspektiivis selle majanduslik elujõulisus rahvusvahelistel veiniturgudel ilma avaliku sektori poolse rahastamiseta. |
| --- | --- |

(30)

Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt oli liidumaa eesmärk anda osaühingule kõikehõlmava investeeringute kava raames piisavalt kapitali, et tagada keskpikas ja pikaajalises perspektiivis selle majanduslik elujõulisus rahvusvahelistel veiniturgudel ilma avaliku sektori poolse rahastamiseta.

| (31) | 2002. aasta lõpuks oli Landesbetriebil kogunenud võlgu Hesseni liidumaa ees summas 1 792 000 eurot. Liidumaa tegi 2002. aasta eelarve lisas eraldise, kandes need võlad 31. detsembril 2002 maha. |
| --- | --- |

(31)

2002. aasta lõpuks oli Landesbetriebil kogunenud võlgu Hesseni liidumaa ees summas 1 792 000 eurot. Liidumaa tegi 2002. aasta eelarve lisas eraldise, kandes need võlad 31. detsembril 2002 maha.

| (32) | Osaühingu loomisel 2003. aasta jaanuaris paigutas liidumaa sellesse esialgselt 1 miljon eurot (märgitud kapital). Varade (ja mõne kohustuse) üleandmine, võlgade mahakandmine ja algne kapitalisüst andis äsjaloodud osaühingu omakapitaliks umbes 7,6 miljonit eurot (u 91 % bilansi kogusummast). |
| --- | --- |

(32)

Osaühingu loomisel 2003. aasta jaanuaris paigutas liidumaa sellesse esialgselt 1 miljon eurot (märgitud kapital). Varade (ja mõne kohustuse) üleandmine, võlgade mahakandmine ja algne kapitalisüst andis äsjaloodud osaühingu omakapitaliks umbes 7,6 miljonit eurot (u 91 % bilansi kogusummast).

| (33) | 2003. aasta lõpus lepiti kokku teine kapitalisüst summas 1,225 miljonit eurot ja see maksti tegelikult välja osamaksetena: 400 000 eurot 2. aprillil, 300 000 eurot 28. juunil, 125 000 eurot 11. augustil ja 100 000 eurot 15. septembril 2004. Viimane 300 000 eurone osamakse maksti lõpuks välja 27. veebruaril 2006. Kapitalisüst kirjendati osaühingu raamatupidamises kapitalireservidena. |
| --- | --- |

(33)

2003. aasta lõpus lepiti kokku teine kapitalisüst summas 1,225 miljonit eurot ja see maksti tegelikult välja osamaksetena: 400 000 eurot 2. aprillil, 300 000 eurot 28. juunil, 125 000 eurot 11. augustil ja 100 000 eurot 15. septembril 2004. Viimane 300 000 eurone osamakse maksti lõpuks välja 27. veebruaril 2006. Kapitalisüst kirjendati osaühingu raamatupidamises kapitalireservidena.

| (34) | 2002. aasta septembri äriplaani uuendati taas 2003. aasta veebruaris (26. veebruari 2003. aasta äriplaani oli laiendatud, hõlmates täieliku kasumi ja kahjumi planeerimise) ja siis uuesti 2003. aasta novembris (28. novembri 2003. aasta äriplaan). 28. novembri 2003. aasta äriplaanis oodati esimese positiivse EBITDAni (3) jõudmist 2007. majandusaastal, esimest positiivset rahavoogu 2010. aastal ja puhaskasumit 2014. aastal. Vastavalt esitatud teabele oleks aluseks oleva finantsmudeli kohaselt jõutud enam kui 3 % omakapitali tootluseni (maksustamiseelse kasumi põhjal) 2016. aastal ja enam kui 7 % tasemeni pärast aastat 2019. |
| --- | --- |

(34)

2002. aasta septembri äriplaani uuendati taas 2003. aasta veebruaris (26. veebruari 2003. aasta äriplaani oli laiendatud, hõlmates täieliku kasumi ja kahjumi planeerimise) ja siis uuesti 2003. aasta novembris (28. novembri 2003. aasta äriplaan). 28. novembri 2003. aasta äriplaanis oodati esimese positiivse EBITDAni (3) jõudmist 2007. majandusaastal, esimest positiivset rahavoogu 2010. aastal ja puhaskasumit 2014. aastal. Vastavalt esitatud teabele oleks aluseks oleva finantsmudeli kohaselt jõutud enam kui 3 % omakapitali tootluseni (maksustamiseelse kasumi põhjal) 2016. aastal ja enam kui 7 % tasemeni pärast aastat 2019.

| (35) | Sellega seoses esitasid Hesseni ametivõimud komisjonile eksperdi aruande võrreldavate viinamarjaistanduste turupositsiooni ja majandusliku tasuvuse kohta Saksamaal ja Euroopa Liidus (Kurzgutachten – Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der Hessischen Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union; von Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, April 2005; edaspidi: Hoffmanni aruanne). Kõnealuse aruande koostamiseks teostas Geisenheimi uurimiskeskus tavapärased tegevusanalüüsid rohkem kui 130 viinamarjaistanduse kohta, et teha kindlaks tööstusharu keskmised kasumlikkuse näitajad. |
| --- | --- |

(35)

Sellega seoses esitasid Hesseni ametivõimud komisjonile eksperdi aruande võrreldavate viinamarjaistanduste turupositsiooni ja majandusliku tasuvuse kohta Saksamaal ja Euroopa Liidus (Kurzgutachten – Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der Hessischen Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union; von Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, April 2005; edaspidi: Hoffmanni aruanne). Kõnealuse aruande koostamiseks teostas Geisenheimi uurimiskeskus tavapärased tegevusanalüüsid rohkem kui 130 viinamarjaistanduse kohta, et teha kindlaks tööstusharu keskmised kasumlikkuse näitajad.

| (36) | Hoffmanni aruande kohaselt on viinamarjaistandused ja muude tööstusharudega seotud potentsiaalsed omanikud huvitatud pikaajalisest ja jätkusuutlikust tootlusest. Analüüsiga tehti kindlaks keskmine omakapitali tootlus kõigi analüüsitud viinamarjaistanduste lõikes, mis oli aastatel 1992–2003 1,9 %. Parimad viinamarjaistandused saavutasid keskmiseks tootluseks 11,7 %. Vastavalt esitatud teabele ei ole parimad analüüsitud viinamarjaistandused otseselt võrreldavad Hessische Staatsweingüteriga, kuna need on pereettevõtted ja kasumlikkuse näitajaid tuleks kohandada, et võtta arvesse välise juhtimise personalikulud. Pärast seda kohandamist (võttes arvesse ühe tehnilise juhi ja kahe finantsjuhi kulud) annab aruanne parimate viinamarjaistanduste keskmiseks omakapitali tootluseks umbes 2 % (1992–2003) ja 3 % (1998–2003), mis peaks Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt olema võrdlusaluseks Hessische Staatsweingüteri rahastamisel. |
| --- | --- |

(36)

Hoffmanni aruande kohaselt on viinamarjaistandused ja muude tööstusharudega seotud potentsiaalsed omanikud huvitatud pikaajalisest ja jätkusuutlikust tootlusest. Analüüsiga tehti kindlaks keskmine omakapitali tootlus kõigi analüüsitud viinamarjaistanduste lõikes, mis oli aastatel 1992–2003 1,9 %. Parimad viinamarjaistandused saavutasid keskmiseks tootluseks 11,7 %. Vastavalt esitatud teabele ei ole parimad analüüsitud viinamarjaistandused otseselt võrreldavad Hessische Staatsweingüteriga, kuna need on pereettevõtted ja kasumlikkuse näitajaid tuleks kohandada, et võtta arvesse välise juhtimise personalikulud. Pärast seda kohandamist (võttes arvesse ühe tehnilise juhi ja kahe finantsjuhi kulud) annab aruanne parimate viinamarjaistanduste keskmiseks omakapitali tootluseks umbes 2 % (1992–2003) ja 3 % (1998–2003), mis peaks Hesseni ametivõimude esitatud teabe kohaselt olema võrdlusaluseks Hessische Staatsweingüteri rahastamisel.

| (37) | Lisaks sellele hinnatakse Hoffmanni aruandes, et kulub vähemalt kümme, kuid keskmiselt kümme kuni 15 aastat, et ümberkorraldatud viinamarjaistandused või suuremahulisemad pikaajalised investeeringud end ära tasuksid. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sellele hinnatakse Hoffmanni aruandes, et kulub vähemalt kümme, kuid keskmiselt kümme kuni 15 aastat, et ümberkorraldatud viinamarjaistandused või suuremahulisemad pikaajalised investeeringud end ära tasuksid.

| (38) | Hesseni ametivõimud osutasid, et aluseks olevad finantsmudelid põhinesid väga konservatiivsel planeerimisel. Vastavalt esitatud teabele auditeeris 26. veebruari 2003. aasta äriplaani KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) ja liigitas selle halvima stsenaariumi väga konservatiivseks. |
| --- | --- |

(38)

Hesseni ametivõimud osutasid, et aluseks olevad finantsmudelid põhinesid väga konservatiivsel planeerimisel. Vastavalt esitatud teabele auditeeris 26. veebruari 2003. aasta äriplaani KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) ja liigitas selle halvima stsenaariumi väga konservatiivseks.

| (39) | Hesseni liidumaa on praeguseks Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachi paigutanud veel omakapitali uue maa-aluse veinikeldri ehituseks. Vastavalt esitatud teabele on kõnealune investeering põhiline meede selleks, et osaühing oleks keskpikas ja pikaajalises perspektiivis kasumlik (vt põhjendused 23–25) ning seda on vaja veini kvaliteedi tagamiseks ja rahvusvaheliste toidustandardite järgimise kindlustamiseks, kuna vana, Eltville’is asuva keldri konstruktsioon on puudulik. Uut keldrit ehitatakse Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale. |
| --- | --- |

(39)

Hesseni liidumaa on praeguseks Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachi paigutanud veel omakapitali uue maa-aluse veinikeldri ehituseks. Vastavalt esitatud teabele on kõnealune investeering põhiline meede selleks, et osaühing oleks keskpikas ja pikaajalises perspektiivis kasumlik (vt põhjendused 23–25) ning seda on vaja veini kvaliteedi tagamiseks ja rahvusvaheliste toidustandardite järgimise kindlustamiseks, kuna vana, Eltville’is asuva keldri konstruktsioon on puudulik. Uut keldrit ehitatakse Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale.

| (40) | Umbes 15 miljoni eurost koguinvesteeringut rahastatakse osaliselt Hesseni liidumaa poolse kapitalisüsti kaudu. Ehkki seda ei olnud ümberkorraldamiskavas algselt ette nähtud, ei olnud 7,5 miljoni eurone omakapitali kaudu rahastamine, millest teatati 6. juulil 2006, puhas omakapitalisüst, vaid osanikulaen. |
| --- | --- |

(40)

Umbes 15 miljoni eurost koguinvesteeringut rahastatakse osaliselt Hesseni liidumaa poolse kapitalisüsti kaudu. Ehkki seda ei olnud ümberkorraldamiskavas algselt ette nähtud, ei olnud 7,5 miljoni eurone omakapitali kaudu rahastamine, millest teatati 6. juulil 2006, puhas omakapitalisüst, vaid osanikulaen.

| (41) | Kõnealuse osanikulaenu aluseks on iga-aastane fikseeritud tulumäär 3,7 %, võimalusega kapitaliseerida aastaintress kuni aastani 2014 või 2015 (s.o 50 % kogunenud intresside ja liitintressi tasumine 2014. aastal ja 50 % tasumine 2015. aastal). |
| --- | --- |

(41)

Kõnealuse osanikulaenu aluseks on iga-aastane fikseeritud tulumäär 3,7 %, võimalusega kapitaliseerida aastaintress kuni aastani 2014 või 2015 (s.o 50 % kogunenud intresside ja liitintressi tasumine 2014. aastal ja 50 % tasumine 2015. aastal).

| (42) | Lisaks sellele osaleb osanikulaen määral, mis on proportsionaalne osanikulaenu ja märgitud kapitali suhtega, osaühingu aastakasumis kuni 25 % tasumata laenusummas. Oktoobris 2006 oli kasumis osalemise määr 88 %. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks sellele osaleb osanikulaen määral, mis on proportsionaalne osanikulaenu ja märgitud kapitali suhtega, osaühingu aastakasumis kuni 25 % tasumata laenusummas. Oktoobris 2006 oli kasumis osalemise määr 88 %.

| (43) | Osanikulaen kustutatakse 2021. aastaks, iga-aastane maksemäär on 5 %. |
| --- | --- |

(43)

Osanikulaen kustutatakse 2021. aastaks, iga-aastane maksemäär on 5 %.

| (44) | Osanikulaen makstakse välja osaühingu juhtkonna taotlusel vastavalt investeerimisprojekti edenemisele. |
| --- | --- |

(44)

Osanikulaen makstakse välja osaühingu juhtkonna taotlusel vastavalt investeerimisprojekti edenemisele.

| (45) | Vastavalt esitatud teabele oli 2004. aasta augustis juba tehtud esimene uue veinikeldri projekteerimisega seotud osamakse summas 300 000 eurot ja järgmised keldri ehitamisega seotud osamaksed kogusummas 2,3 miljonit eurot maksti välja 2006. aasta märtsist septembrini. Need summad anti Hesseni keskkonna-, maaelu arengu ja tarbijakaitseministeeriumi 22. detsembri 2004. aasta ja 21. juuli 2006. aasta kahe haldusotsuse (Bescheide) alusel toetusena, mis hõlmasid vastavalt kokku 1,2 miljonit eurot ja 6,3 miljonit eurot ning olid määratud uue veinikeldriga seotud kuludeks. Saksamaa ametivõimud teatasid 14. novembri 2006. aasta e-kirjas komisjonile, et need otsused tühistatakse ja juba väljamakstud summad lisatakse osanikulaenule ning nende suhtes kehtivad samad laenutingimused. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt esitatud teabele oli 2004. aasta augustis juba tehtud esimene uue veinikeldri projekteerimisega seotud osamakse summas 300 000 eurot ja järgmised keldri ehitamisega seotud osamaksed kogusummas 2,3 miljonit eurot maksti välja 2006. aasta märtsist septembrini. Need summad anti Hesseni keskkonna-, maaelu arengu ja tarbijakaitseministeeriumi 22. detsembri 2004. aasta ja 21. juuli 2006. aasta kahe haldusotsuse (Bescheide) alusel toetusena, mis hõlmasid vastavalt kokku 1,2 miljonit eurot ja 6,3 miljonit eurot ning olid määratud uue veinikeldriga seotud kuludeks. Saksamaa ametivõimud teatasid 14. novembri 2006. aasta e-kirjas komisjonile, et need otsused tühistatakse ja juba väljamakstud summad lisatakse osanikulaenule ning nende suhtes kehtivad samad laenutingimused.

| (46) | 16. novembril 2006 esitati komisjonile e-kirjas osaühingu 16. oktoobril 2006 uuendatud äriplaan, mis tugines algsele planeerimisele aastateks 2004–2020 ja kajastas uue veinikeldri rahastamise tingimusi. Kõnealuse äriplaani kohaselt, mis hõlmab ajavahemikku aastast 2006 aastateni 2020 ja 2025 ning näeb kaasatud kapitalile ette fikseeritud intressimäära 3,7 %, võib tulemi arvelt positiivset rahavoogu oodata alates 2010. aastast (4). Puhaskasum peaks tekkima 2014. aastal. |
| --- | --- |

(46)

16. novembril 2006 esitati komisjonile e-kirjas osaühingu 16. oktoobril 2006 uuendatud äriplaan, mis tugines algsele planeerimisele aastateks 2004–2020 ja kajastas uue veinikeldri rahastamise tingimusi. Kõnealuse äriplaani kohaselt, mis hõlmab ajavahemikku aastast 2006 aastateni 2020 ja 2025 ning näeb kaasatud kapitalile ette fikseeritud intressimäära 3,7 %, võib tulemi arvelt positiivset rahavoogu oodata alates 2010. aastast (4). Puhaskasum peaks tekkima 2014. aastal.

| (47) | See äriplaan näitab osanikulaenu kogutulususeks 2014. aastal 4,3 % (sh fikseeritud 3,7 % minimaalne tulumäär) ja 2020. aastal ületab see 13 %. |
| --- | --- |

(47)

See äriplaan näitab osanikulaenu kogutulususeks 2014. aastal 4,3 % (sh fikseeritud 3,7 % minimaalne tulumäär) ja 2020. aastal ületab see 13 %.

| (48) | Vastavalt esitatud teabele ületas osaühing oma esimese kahe tegevusaasta jooksul (2004 ja 2005) oluliselt müügitulu ja kasumi prognoose. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt esitatud teabele ületas osaühing oma esimese kahe tegevusaasta jooksul (2004 ja 2005) oluliselt müügitulu ja kasumi prognoose.

| (49) | Uue veinikeldri ülejäänud rahastamine toimub kommertspanga laenust. Teavitamise eesmärgil esitati 22. septembril 2006 komisjonile e-kirjaga laenupakkumine Commerzbank AG-lt (refinantseerimisega Kreditanstalt für Wiederaufbault). See põhineb standardsetel laenulepingutel, kus on näiteks kontrolli ülemineku klausel (5) ja 30 % omafinantseeringu miinimumnõue laenutähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(49)

Uue veinikeldri ülejäänud rahastamine toimub kommertspanga laenust. Teavitamise eesmärgil esitati 22. septembril 2006 komisjonile e-kirjaga laenupakkumine Commerzbank AG-lt (refinantseerimisega Kreditanstalt für Wiederaufbault). See põhineb standardsetel laenulepingutel, kus on näiteks kontrolli ülemineku klausel (5) ja 30 % omafinantseeringu miinimumnõue laenutähtaja jooksul.

| (50) | Oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik), milles Saksamaale teatati, et komisjon on otsustanud alustada ametlikku uurimismenetlust, leidis komisjon, et Hesseni liidumaa oli andnud Hessische Staatsweingüterile eelise, kattes enne 2003. aastat pidevalt veiniäri kahjumid ja et seepärast kujutas kõnealune meede endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(50)

Oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik), milles Saksamaale teatati, et komisjon on otsustanud alustada ametlikku uurimismenetlust, leidis komisjon, et Hesseni liidumaa oli andnud Hessische Staatsweingüterile eelise, kattes enne 2003. aastat pidevalt veiniäri kahjumid ja et seepärast kujutas kõnealune meede endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (51) | Lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust, kas Hesseni liidumaa tegutses seoses kahe kapitalisüstiga (summas 1 miljon eurot ja 1,225 miljonit eurot) nagu turumajanduslik investor. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust, kas Hesseni liidumaa tegutses seoses kahe kapitalisüstiga (summas 1 miljon eurot ja 1,225 miljonit eurot) nagu turumajanduslik investor.

| (52) | Lisaks märkis komisjon, et võib järeldada, et andes eraldiseisva investeeringuna osanikulaenu Hessische Staatsweingüter GmbH-le, tegutses Hesseni liidumaa nagu erainvestor. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks märkis komisjon, et võib järeldada, et andes eraldiseisva investeeringuna osanikulaenu Hessische Staatsweingüter GmbH-le, tegutses Hesseni liidumaa nagu erainvestor.

| (53) | Siiski märkis komisjon, et veinikeldri rahastamist omakapitali kaudu tuleb käsitleda Hesseni liidumaa poolse järelinvesteeringuna ja tuleb hinnata, kas erainvestor, olles katnud äriühingu mineviku kahjumid ja olles seejärel süstinud kapitali summas 2,225 miljonit eurot, oleks ikkagi veel teostanud osanikulaenu tingimustel uue veinikeldri rahastamise omakapitali kaudu summas 7,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(53)

Siiski märkis komisjon, et veinikeldri rahastamist omakapitali kaudu tuleb käsitleda Hesseni liidumaa poolse järelinvesteeringuna ja tuleb hinnata, kas erainvestor, olles katnud äriühingu mineviku kahjumid ja olles seejärel süstinud kapitali summas 2,225 miljonit eurot, oleks ikkagi veel teostanud osanikulaenu tingimustel uue veinikeldri rahastamise omakapitali kaudu summas 7,5 miljonit eurot.

III.   HUVITATUD ISIKUTE SELGITUSED

| (54) | 15. veebruari 2007. aasta kirjaga sai komisjon selgitused organisatsioonilt Interessensgemeinschaft der Rheingauer Winzer (Rheingau piirkonna viinamarjakasvatajate ühendus) (edaspidi „huvitatud isik”), kes algselt palus oma nime konfidentsiaalseks jätta, kuid tühistas selle palve 7. märtsi 2007. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(54)

15. veebruari 2007. aasta kirjaga sai komisjon selgitused organisatsioonilt Interessensgemeinschaft der Rheingauer Winzer (Rheingau piirkonna viinamarjakasvatajate ühendus) (edaspidi „huvitatud isik”), kes algselt palus oma nime konfidentsiaalseks jätta, kuid tühistas selle palve 7. märtsi 2007. aasta kirjas.

| (55) | Huvitatud isik, kes oli uue veinikeldri ehitamise vastu, käsitles kõnealuses kirjas nelja teemat: 2002.–2006. aasta ettevalmistav etapp, äriplaani nõrkused, äriplaanis kajastamata investeeringud ja erandid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 87. |
| --- | --- |

(55)

Huvitatud isik, kes oli uue veinikeldri ehitamise vastu, käsitles kõnealuses kirjas nelja teemat: 2002.–2006. aasta ettevalmistav etapp, äriplaani nõrkused, äriplaanis kajastamata investeeringud ja erandid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 87.

| (56) | Huvitatud isiku väidete kohaselt oli juba enne uue veinikeldri rahastamist ilmne, et Hesseni liidumaa valitsus ei hakka tegutsema turumajandusliku investorina. Kõnealust väidet põhjendatakse järgmiste selgitustega:






  a) | osaühingu nõukogu liikmed töötavad peaaegu eranditult avalikus halduses. Ainult üks liige esindab erasektorit; |
| --- | --- | --- |

(56)

Huvitatud isiku väidete kohaselt oli juba enne uue veinikeldri rahastamist ilmne, et Hesseni liidumaa valitsus ei hakka tegutsema turumajandusliku investorina. Kõnealust väidet põhjendatakse järgmiste selgitustega:

a)

osaühingu nõukogu liikmed töötavad peaaegu eranditult avalikus halduses. Ainult üks liige esindab erasektorit;

| b) | ei kaalutud ühtki alternatiivi uue veinikeldri ehitamisele (s.o vana veinikeldri renoveerimist); |
| --- | --- |

b)

ei kaalutud ühtki alternatiivi uue veinikeldri ehitamisele (s.o vana veinikeldri renoveerimist);

| c) | võrdluseks ei võetud arvesse muid Saksa riigi omanduses olevaid viinamarjaistandusi, eriti Reinimaa-Pfalzi liidumaal asuvaid istandusi, mis müüdi lõpuks pärast seda, kui nad aastakümneid ei olnud kasumit tootnud; |
| --- | --- |

c)

võrdluseks ei võetud arvesse muid Saksa riigi omanduses olevaid viinamarjaistandusi, eriti Reinimaa-Pfalzi liidumaal asuvaid istandusi, mis müüdi lõpuks pärast seda, kui nad aastakümneid ei olnud kasumit tootnud;

| d) | varasemad kapitalisüstid tehti ilma tulusust nõudmata (mis näitab, et liidumaa ja nõukogu ei uskunud, et Hessische Staatsweingüter oli majanduslikult elujõuline); |
| --- | --- |

d)

varasemad kapitalisüstid tehti ilma tulusust nõudmata (mis näitab, et liidumaa ja nõukogu ei uskunud, et Hessische Staatsweingüter oli majanduslikult elujõuline);

| e) | omakapitali panustamine uue veinikeldri rahastamiseks muudeti osanikulaenuks alles pärast suhtlemist komisjoniga. |
| --- | --- |

e)

omakapitali panustamine uue veinikeldri rahastamiseks muudeti osanikulaenuks alles pärast suhtlemist komisjoniga.

| (57) | Samuti küsib huvitatud isik, mis ulatuses saavutas osaühing 2005/2006. aasta eesmärgid mingi erakorralise kasumi kaudu. |
| --- | --- |

(57)

Samuti küsib huvitatud isik, mis ulatuses saavutas osaühing 2005/2006. aasta eesmärgid mingi erakorralise kasumi kaudu.

| (58) | Huvitatud isik väidab, et 2006. aasta oktoobrist pärinev äriplaan, milles sisaldub osanikulaen, ei sisalda midagi, mis näitaks, et kapitalisüstid 2003. ja 2004. aastal ning uue veinikeldri rahastamine omakapitali kaudu olid vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Kõnealust väidet põhjendatakse järgmiste selgitustega:






  a) | äriplaan ei näe ette kvaliteedi ja tulu kõikumist; |
| --- | --- | --- |

(58)

Huvitatud isik väidab, et 2006. aasta oktoobrist pärinev äriplaan, milles sisaldub osanikulaen, ei sisalda midagi, mis näitaks, et kapitalisüstid 2003. ja 2004. aastal ning uue veinikeldri rahastamine omakapitali kaudu olid vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Kõnealust väidet põhjendatakse järgmiste selgitustega:

a)

äriplaan ei näe ette kvaliteedi ja tulu kõikumist;

| b) | äriplaan eeldab, et kogu toodangumaht on võimalik realiseerida (samas kui 3 % tuleb maha arvata kadude ja kvaliteediriskide tõttu); |
| --- | --- |

b)

äriplaan eeldab, et kogu toodangumaht on võimalik realiseerida (samas kui 3 % tuleb maha arvata kadude ja kvaliteediriskide tõttu);

| c) | äriplaan ei kajasta viinamarjade, veinivirde ja veini juurdeostmisega seonduvaid riske, mis tulenevad turu kõikumisest; |
| --- | --- |

c)

äriplaan ei kajasta viinamarjade, veinivirde ja veini juurdeostmisega seonduvaid riske, mis tulenevad turu kõikumisest;

| d) | selliste väliste ostude rahastamist ei ole arvesse võetud; |
| --- | --- |

d)

selliste väliste ostude rahastamist ei ole arvesse võetud;

| e) | äriplaanis ei tehta vahet omatoodetud ja sisseostetud veini müügihinna vahel (huvitatud isiku väite kohaselt tuleks sisseostetud vein lülitada äriplaani keskmise müügihinnaga mitte rohkem kui 5 eurot); |
| --- | --- |

e)

äriplaanis ei tehta vahet omatoodetud ja sisseostetud veini müügihinna vahel (huvitatud isiku väite kohaselt tuleks sisseostetud vein lülitada äriplaani keskmise müügihinnaga mitte rohkem kui 5 eurot);

| f) | esitatud materjalide kasutamise eeldused on ebarealistlikud, sest nad ei kajasta pudelite hinna tõenäolist tõusu; |
| --- | --- |

f)

esitatud materjalide kasutamise eeldused on ebarealistlikud, sest nad ei kajasta pudelite hinna tõenäolist tõusu;

| g) | huvitatud isik ei näe, kas asendusinvesteeringute rahastamine on äriplaanis amortisatsiooni näol arvesse võetud. |
| --- | --- |

g)

huvitatud isik ei näe, kas asendusinvesteeringute rahastamine on äriplaanis amortisatsiooni näol arvesse võetud.

| (59) | Kõnealustest selgitustest lähtudes esitas huvitatud isik 2014. aasta kohta alternatiivse kalkulatsiooni. Võttes eelduseks 1,1 miljoni liitri omatoodangu 3 % kao, 300 000 liitrit ostetud veini müügihinna 5 eurot ja materjalikulud 1,80 eurot liitri veini kohta, annaks osaühingu tavapärane tegevus 2014. aastal tulemuseks kahjumi 900 000 eurot, vastandina ennustatud 164 000 eurosele kasumile. Huvitatud isik väidab, et äriplaan on äärmiselt ebastabiilne ja selles ei võeta turu kõikumisi asjakohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(59)

Kõnealustest selgitustest lähtudes esitas huvitatud isik 2014. aasta kohta alternatiivse kalkulatsiooni. Võttes eelduseks 1,1 miljoni liitri omatoodangu 3 % kao, 300 000 liitrit ostetud veini müügihinna 5 eurot ja materjalikulud 1,80 eurot liitri veini kohta, annaks osaühingu tavapärane tegevus 2014. aastal tulemuseks kahjumi 900 000 eurot, vastandina ennustatud 164 000 eurosele kasumile. Huvitatud isik väidab, et äriplaan on äärmiselt ebastabiilne ja selles ei võeta turu kõikumisi asjakohaselt arvesse.

| (60) | Huvitatud isik väidab, et Hessische Staatsweingüteri administratsioon ja vinoteek jäävad Eberbachi kloostrisse, mis restaureeritakse. Huvitatud isik väidab, et selle restaureerimise kulu ei ole äriplaani lisatud. Huvitatud isiku väidete kohaselt ei saa välistada ristsubsideerimist madalamate rendimaksete kaudu. |
| --- | --- |

(60)

Huvitatud isik väidab, et Hessische Staatsweingüteri administratsioon ja vinoteek jäävad Eberbachi kloostrisse, mis restaureeritakse. Huvitatud isik väidab, et selle restaureerimise kulu ei ole äriplaani lisatud. Huvitatud isiku väidete kohaselt ei saa välistada ristsubsideerimist madalamate rendimaksete kaudu.

| (61) | Lisaks esitab huvitatud isik vastuväite, et eraviinamarjakasvatajatel lubatakse kloostri vinoteeki müügikohana kasutada vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks esitab huvitatud isik vastuväite, et eraviinamarjakasvatajatel lubatakse kloostri vinoteeki müügikohana kasutada vaid piiratud ulatuses.

| (62) | Huvitatud isik väidab, et Hesseni valitsus ei saa kasutada järgmisi argumente, selleks et saavutada rahalise panuse heakskiitmist EÜ asutamislepingu artikliga 87 kokkusobiva abina:






  a) | Hessische Staatsweingüter annab eeskuju eraomandis olevatele viinamarjaistandustele (huvitatud isik ei nõustu sellega); |
| --- | --- | --- |

(62)

Huvitatud isik väidab, et Hesseni valitsus ei saa kasutada järgmisi argumente, selleks et saavutada rahalise panuse heakskiitmist EÜ asutamislepingu artikliga 87 kokkusobiva abina:

a)

Hessische Staatsweingüter annab eeskuju eraomandis olevatele viinamarjaistandustele (huvitatud isik ei nõustu sellega);

| b) | viinamarjakasvatusealased uuringud riigi omanduses olevas uurimisasutuses Geisenheimis (huvitatud isik väidab, et seda oleks samuti võimalik teha koostöös eraõiguslike äriühingutega); |
| --- | --- |

b)

viinamarjakasvatusealased uuringud riigi omanduses olevas uurimisasutuses Geisenheimis (huvitatud isik väidab, et seda oleks samuti võimalik teha koostöös eraõiguslike äriühingutega);

| c) | vajadus kaitsta kultuurmaastikku, eriti järskudel nõlvadel asuvaid viinamarjaistandusi (huvitatud isiku väite kohaselt haldavad riiklikud veinitööstused ainult 20 % kõigist piirkonna järskudel nõlvadel asuvatest viinamarjaistandustest). |
| --- | --- |

c)

vajadus kaitsta kultuurmaastikku, eriti järskudel nõlvadel asuvaid viinamarjaistandusi (huvitatud isiku väite kohaselt haldavad riiklikud veinitööstused ainult 20 % kõigist piirkonna järskudel nõlvadel asuvatest viinamarjaistandustest).

IV.   SAKSAMAA SELGITUSED

| (63) | Komisjon sai Saksamaalt selgitused 4. aprilli 2007. aasta kirjas. Need järgivad huvitatud isiku esitatud selgituste ülesehitust ja sisaldavad argumente neljal teemal: Hesseni valitsus kui turumajanduslik investor; äriplaani tugevus; Eberbachi kloostri ruumide kohta äriplaanis sätestatu ja abi kokkusobivuse kohta antud põhjenduste asjakohatus. Lisaks antakse teavet endise riigiettevõtte (Landesbetrieb) maa müügi kohta. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon sai Saksamaalt selgitused 4. aprilli 2007. aasta kirjas. Need järgivad huvitatud isiku esitatud selgituste ülesehitust ja sisaldavad argumente neljal teemal: Hesseni valitsus kui turumajanduslik investor; äriplaani tugevus; Eberbachi kloostri ruumide kohta äriplaanis sätestatu ja abi kokkusobivuse kohta antud põhjenduste asjakohatus. Lisaks antakse teavet endise riigiettevõtte (Landesbetrieb) maa müügi kohta.

| (64) | Saksamaa ametivõimude väite kohaselt tegutses Hesseni valitsus nagu turumajanduslik investor isegi uue veinikeldri ehitamisele eelnenud etapis. Nad väidavad, et argumendid huvitatud isiku selgitustes ei ole faktiliselt korrektsed ja ei oma õiguslikku tähendust. Saksamaa ametivõimud tuginevad seda väites järgmistele selgitustele:






  a) | Hesseni liidumaa kui osaühingu ainuosanik määras liidumaa esindajad nõukogusse analoogiliselt sellele, mida iga erainvestor oleks teinud. Lisaks kaasati erasektori esindaja, tuues seega väljaspoolt sisse tehnilisi oskusi; |
| --- | --- | --- |

(64)

Saksamaa ametivõimude väite kohaselt tegutses Hesseni valitsus nagu turumajanduslik investor isegi uue veinikeldri ehitamisele eelnenud etapis. Nad väidavad, et argumendid huvitatud isiku selgitustes ei ole faktiliselt korrektsed ja ei oma õiguslikku tähendust. Saksamaa ametivõimud tuginevad seda väites järgmistele selgitustele:

a)

Hesseni liidumaa kui osaühingu ainuosanik määras liidumaa esindajad nõukogusse analoogiliselt sellele, mida iga erainvestor oleks teinud. Lisaks kaasati erasektori esindaja, tuues seega väljaspoolt sisse tehnilisi oskusi;

| b) | otsus veiniäri ümber kolida ja uus veinikelder ehitada oli puhtalt äriline otsus, mis tugines võimalike strateegiliste lähenemisviiside analüüsile; |
| --- | --- |

b)

otsus veiniäri ümber kolida ja uus veinikelder ehitada oli puhtalt äriline otsus, mis tugines võimalike strateegiliste lähenemisviiside analüüsile;

| c) | Hesseni valitsus on vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele oma tegevuses võrdlusalusena kasutanud muid keskmisi ja isegi parimaid eraomanduses olevaid viinamarjaistandusi (mitte kahjumit tootvaid avaliku sektori omanduses olevaid viinamarjaistandusi, nagu väidab huvitatud isik). |
| --- | --- |

c)

Hesseni valitsus on vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele oma tegevuses võrdlusalusena kasutanud muid keskmisi ja isegi parimaid eraomanduses olevaid viinamarjaistandusi (mitte kahjumit tootvaid avaliku sektori omanduses olevaid viinamarjaistandusi, nagu väidab huvitatud isik).

| (65) | Saksamaa ametivõimude väite kohaselt vastab osaühingu majandusareng äriplaanile. 2005. aastal polnud erakorralist kasumit. Müügitulu oli prognoosidega võrreldes 500 000 euro võrra suurem. Muu kõrgem tegevustulu tuli üleujutuse põhjustatud kahjude eest saadud kindlustusmaksetest, kuid seda tasakaalustasid kahjustustega seonduvad kõrgemad personali- ja materjalikulud. |
| --- | --- |

(65)

Saksamaa ametivõimude väite kohaselt vastab osaühingu majandusareng äriplaanile. 2005. aastal polnud erakorralist kasumit. Müügitulu oli prognoosidega võrreldes 500 000 euro võrra suurem. Muu kõrgem tegevustulu tuli üleujutuse põhjustatud kahjude eest saadud kindlustusmaksetest, kuid seda tasakaalustasid kahjustustega seonduvad kõrgemad personali- ja materjalikulud.

| (66) | Saksamaa ametivõimude väite kohaselt peaks 2006. aasta tulem vaatamata nii 2005. (21 % vähem kui 2004. aastal) kui ka 2006. aasta (32 % vähem kui 2004. aastal) halbadele saakidele vaatamata vastama äriplaanile. |
| --- | --- |

(66)

Saksamaa ametivõimude väite kohaselt peaks 2006. aasta tulem vaatamata nii 2005. (21 % vähem kui 2004. aastal) kui ka 2006. aasta (32 % vähem kui 2004. aastal) halbadele saakidele vaatamata vastama äriplaanile.

| (67) | Esitatud teabe kohaselt tühistati kaks otsust, mille alusel oli uue veinikeldri rahastamiseks sooritatud kaks väljamakset ja 7,5 miljoni eurone kogusumma anti osanikulaenuna. Juba väljamakstud summad lülitati tagasiulatuvalt samadel tingimustel laenu koosseisu. Sellele vastavalt muudeti liidumaa eelarvet. |
| --- | --- |

(67)

Esitatud teabe kohaselt tühistati kaks otsust, mille alusel oli uue veinikeldri rahastamiseks sooritatud kaks väljamakset ja 7,5 miljoni eurone kogusumma anti osanikulaenuna. Juba väljamakstud summad lülitati tagasiulatuvalt samadel tingimustel laenu koosseisu. Sellele vastavalt muudeti liidumaa eelarvet.

| (68) | Saksamaa ametivõimude väite kohaselt on äriplaan hästi põhjendatud ja tugineb konservatiivsetele realistlikele eeldustele. Seda väidet põhjendatakse järgmiste argumentidega:






  a) | tootmise planeerimine põhineb keskmistelt saakidelt saadaval keskmisel tulul (võttes arvesse head ja halvad saagid, samuti kaod). Planeeritud tootmismaht on allpool Rheingau piirkonna viinamarjaistanduste keskmist tootmismahtu; |
| --- | --- | --- |

(68)

Saksamaa ametivõimude väite kohaselt on äriplaan hästi põhjendatud ja tugineb konservatiivsetele realistlikele eeldustele. Seda väidet põhjendatakse järgmiste argumentidega:

a)

tootmise planeerimine põhineb keskmistelt saakidelt saadaval keskmisel tulul (võttes arvesse head ja halvad saagid, samuti kaod). Planeeritud tootmismaht on allpool Rheingau piirkonna viinamarjaistanduste keskmist tootmismahtu;

| b) | ostude planeerimine on hästi põhjendatud. Osaühing ei osta rendi- ja kasvatuslepingute alusel mitte veini, vaid pigem viinamarju. Nende ostude kulu on äriplaanis täielikult arvesse võetud. Kvaliteedi ja kogusega seotud risk vastab täpselt omatootmise riskile. Rendi- ja kasvatuslepingute alusel ostetud viinamarjadest toodetud veini võib turustada osaühingu nime ja kaubamärgi all (villib tootja). Äriplaanis nähakse ette, et uus veinikelder ei ole aastatel 2007–2010 ajutiselt täiesti täis; |
| --- | --- |

b)

ostude planeerimine on hästi põhjendatud. Osaühing ei osta rendi- ja kasvatuslepingute alusel mitte veini, vaid pigem viinamarju. Nende ostude kulu on äriplaanis täielikult arvesse võetud. Kvaliteedi ja kogusega seotud risk vastab täpselt omatootmise riskile. Rendi- ja kasvatuslepingute alusel ostetud viinamarjadest toodetud veini võib turustada osaühingu nime ja kaubamärgi all (villib tootja). Äriplaanis nähakse ette, et uus veinikelder ei ole aastatel 2007–2010 ajutiselt täiesti täis;

| c) | materjalide kasutuse arvestuse põhilised eeldused on õiged. Mastaabisääst ja suurem tõhusus toovad kaasa kulude vähenemise, mis 2005/2006. aastal osaliselt juba saavutati; |
| --- | --- |

c)

materjalide kasutuse arvestuse põhilised eeldused on õiged. Mastaabisääst ja suurem tõhusus toovad kaasa kulude vähenemise, mis 2005/2006. aastal osaliselt juba saavutati;

| d) | äriplaan põhineb realistlikel ja konservatiivsetel eeldustel, nagu kinnitab KPMG. Äriplaani teostatavust kinnitab asjaolu, et uue veinikeldri rahastamiseks annab osaliselt ärilaenu Commerzbank; |
| --- | --- |

d)

äriplaan põhineb realistlikel ja konservatiivsetel eeldustel, nagu kinnitab KPMG. Äriplaani teostatavust kinnitab asjaolu, et uue veinikeldri rahastamiseks annab osaliselt ärilaenu Commerzbank;

| e) | asendusinvesteeringud on lülitatud äriplaani kui kapitalikulu ja väärtuse vähenemine. |
| --- | --- |

e)

asendusinvesteeringud on lülitatud äriplaani kui kapitalikulu ja väärtuse vähenemine.

| (69) | Vastavalt esitatud teabele ei ole Eberbachi kloostri taastamine, millele tõenäoliselt kulub rohkem kui 25 aastat, mõeldud osaühingule majanduslikult kasuliku tegevusena, vaid kultuurimälestise säilitamisena. Osaühing rendib ruumid oma administratsiooni ja vinoteegi jaoks turutingimustel. Seni ei ole sõlmitud lepingut osaühingu ja Eberbachi kloostrit haldava sihtasutuse vahel. Rendikulude hinnangud sisalduvad äriplaanis. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt esitatud teabele ei ole Eberbachi kloostri taastamine, millele tõenäoliselt kulub rohkem kui 25 aastat, mõeldud osaühingule majanduslikult kasuliku tegevusena, vaid kultuurimälestise säilitamisena. Osaühing rendib ruumid oma administratsiooni ja vinoteegi jaoks turutingimustel. Seni ei ole sõlmitud lepingut osaühingu ja Eberbachi kloostrit haldava sihtasutuse vahel. Rendikulude hinnangud sisalduvad äriplaanis.

| (70) | Vastavalt esitatud teabele ei kujuta uue veinikeldri rahastamine endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest Hesseni valitsus tegutses kui erainvestor. Argumendid, mida kaebuse esitaja väidab Hesseni valitsust kasutavat abi väljamaksmise põhjendamiseks, ei ole seepärast käesoleva juhtumi puhul asjakohased. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt esitatud teabele ei kujuta uue veinikeldri rahastamine endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest Hesseni valitsus tegutses kui erainvestor. Argumendid, mida kaebuse esitaja väidab Hesseni valitsust kasutavat abi väljamaksmise põhjendamiseks, ei ole seepärast käesoleva juhtumi puhul asjakohased.

| (71) | Lisaks sellele teatasid Saksamaa ametivõimud komisjonile, et endisele Landesbetriebile kuulunud maa väärtusega 2 959 675 eurot on müüdud ja tulu on tagastatud Hesseni liidumaa üldeelarvesse. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks sellele teatasid Saksamaa ametivõimud komisjonile, et endisele Landesbetriebile kuulunud maa väärtusega 2 959 675 eurot on müüdud ja tulu on tagastatud Hesseni liidumaa üldeelarvesse.

V.   ABI HINDAMINE

| (72) | Hessische Staatsweingüter toodab ja müüb veini. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (6) artiklis 71 on sätestatud, et määruses käsitletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Seepärast tuleb kõnealuseid meetmeid uurida riigiabi eeskirju arvesse võttes. |
| --- | --- |

(72)

Hessische Staatsweingüter toodab ja müüb veini. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (6) artiklis 71 on sätestatud, et määruses käsitletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Seepärast tuleb kõnealuseid meetmeid uurida riigiabi eeskirju arvesse võttes.

| (73) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 tuleb liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antavat abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, lugeda ühisturuga kokkusobimatuks niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(73)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 tuleb liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antavat abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, lugeda ühisturuga kokkusobimatuks niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (74) | Vastavalt Euroopa Kohtu kohtulahenditele loetakse abi ettevõtjale liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavaks, kui ettevõtja tegutseb ühendusesisesele kaubandusele avatud turul (7). Hessische Staatsweingüter toodab ja müüb veini ja tegutseb seega väga konkurentsitihedal rahvusvahelisel turul (8). Kõnealuste meetmetega kasutatakse riigi ressursse (Hesseni liidumaa eelarvest) ja need on valikulised, kuna soosivad üht konkreetset ettevõtjat. Sellest tulenevalt tuleb uurida, kas kõnealuste meetmetega antakse või anti Hessische Staatsweingüterile eelis, mis moonutab konkurentsi ja mõjutab kaubandust ning kujutab seega endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Selleks et hinnata, kas meede annab eelise, tuleb rakendada turumajandusliku investeerimise põhimõtet (9). |
| --- | --- |

(74)

Vastavalt Euroopa Kohtu kohtulahenditele loetakse abi ettevõtjale liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavaks, kui ettevõtja tegutseb ühendusesisesele kaubandusele avatud turul (7). Hessische Staatsweingüter toodab ja müüb veini ja tegutseb seega väga konkurentsitihedal rahvusvahelisel turul (8). Kõnealuste meetmetega kasutatakse riigi ressursse (Hesseni liidumaa eelarvest) ja need on valikulised, kuna soosivad üht konkreetset ettevõtjat. Sellest tulenevalt tuleb uurida, kas kõnealuste meetmetega antakse või anti Hessische Staatsweingüterile eelis, mis moonutab konkurentsi ja mõjutab kaubandust ning kujutab seega endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Selleks et hinnata, kas meede annab eelise, tuleb rakendada turumajandusliku investeerimise põhimõtet (9).

| (75) | Uurimine kinnitas, et Hesseni liidumaa andis Hessische Staatsweingüterile eelise selle kahjumeid kattes, seepärast on kõnealune meede riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(75)

Uurimine kinnitas, et Hesseni liidumaa andis Hessische Staatsweingüterile eelise selle kahjumeid kattes, seepärast on kõnealune meede riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (76) | Tuleb uurida, kas Hessische Staatsweingüterit saab käsitleda ettevõtjana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ajal, kui teda hallati Hesseni liidumaa üldadministratsiooni osakonnana (kuni 1997. aasta lõpuni) ja hiljem Hesseni liidumaa ettevõttena, mis oli üldadministratsiooni eraldi osa, kuid siiski mitte eraldi juriidiline isik. |
| --- | --- |

(76)

Tuleb uurida, kas Hessische Staatsweingüterit saab käsitleda ettevõtjana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ajal, kui teda hallati Hesseni liidumaa üldadministratsiooni osakonnana (kuni 1997. aasta lõpuni) ja hiljem Hesseni liidumaa ettevõttena, mis oli üldadministratsiooni eraldi osa, kuid siiski mitte eraldi juriidiline isik.

| (77) | Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C-118/85 (komisjon vs. Itaalia) (10) tuleneb, et kui riik tegeleb majandustegevusega, siis selleks, et kõnealust asutust võiks käsitada avaliku ettevõtjana, ei ole vahet, kas ta teeb seda eraldi juriidiliseks isikuks oleva asutuse või riigi haldusaparaadi osaks oleva asutuse kaudu. Seepärast võib järeldada, et Hessische Staatsweingüterit võis juba enne 2003. aastat käsitada ettevõtjana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(77)

Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C-118/85 (komisjon vs. Itaalia) (10) tuleneb, et kui riik tegeleb majandustegevusega, siis selleks, et kõnealust asutust võiks käsitada avaliku ettevõtjana, ei ole vahet, kas ta teeb seda eraldi juriidiliseks isikuks oleva asutuse või riigi haldusaparaadi osaks oleva asutuse kaudu. Seepärast võib järeldada, et Hessische Staatsweingüterit võis juba enne 2003. aastat käsitada ettevõtjana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (78) | Komisjon järeldab, et asjaomane ajavahemik, mida abi hindamisel tuleb arvesse võtta, on ajavahemik 1995–2002. Komisjon tuletab meelde, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (11) artiklis 15 on sätestatud, et komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. See ajavahemik algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi. Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmisel liikmesriigipoolne ebaseadusliku abi vastu võetud meede katkestab aegumistähtaja arvestusperioodi. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon järeldab, et asjaomane ajavahemik, mida abi hindamisel tuleb arvesse võtta, on ajavahemik 1995–2002. Komisjon tuletab meelde, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (11) artiklis 15 on sätestatud, et komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. See ajavahemik algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi. Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmisel liikmesriigipoolne ebaseadusliku abi vastu võetud meede katkestab aegumistähtaja arvestusperioodi.

| (79) | Komisjon osutas menetluse alustamise otsuses, et esimest kohtumist Hesseni ametivõimude esindajate ja põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ametnike vahel 26. jaanuaril 2005 võib käsitada meetmena, mis katkestab määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 sätestatud aegumistähtaja arvestusperioodi. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon osutas menetluse alustamise otsuses, et esimest kohtumist Hesseni ametivõimude esindajate ja põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ametnike vahel 26. jaanuaril 2005 võib käsitada meetmena, mis katkestab määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 sätestatud aegumistähtaja arvestusperioodi.

| (80) | Ei huvitatud isikult ega Saksamaalt pärast komisjoni menetluse alustamist käsitleva otsuse avaldamist saadud selgitustes ei vaidlustata seda esialgset uurimistulemust. Seepärast jääb komisjon seisukohale, et esimene kohtumine Hesseni ametivõimude esindajate ja põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ametnike vahel 26. jaanuaril 2005 oli meede, mis katkestas aegumistähtaja arvestusperioodi. |
| --- | --- |

(80)

Ei huvitatud isikult ega Saksamaalt pärast komisjoni menetluse alustamist käsitleva otsuse avaldamist saadud selgitustes ei vaidlustata seda esialgset uurimistulemust. Seepärast jääb komisjon seisukohale, et esimene kohtumine Hesseni ametivõimude esindajate ja põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ametnike vahel 26. jaanuaril 2005 oli meede, mis katkestas aegumistähtaja arvestusperioodi.

| (81) | Kõnealune abi, mida Hesseni liidumaa pidevalt osutas Hessische Staatsweingüteri kahjumite katmiseks, koosneb seega asjaomastest toetustest, mida veinitööstustele maksti kameralistische Wirtschaftsführungi nime all tuntud süsteemi kehtimise ajal aastatel 1995–1997 (209 520 eurot) ja Landesbetriebile osutatud abist aastatel 1998–2002 (332 339 eurot) ning mille kogusumma on 541 859 eurot (vt põhjendus 22). |
| --- | --- |

(81)

Kõnealune abi, mida Hesseni liidumaa pidevalt osutas Hessische Staatsweingüteri kahjumite katmiseks, koosneb seega asjaomastest toetustest, mida veinitööstustele maksti kameralistische Wirtschaftsführungi nime all tuntud süsteemi kehtimise ajal aastatel 1995–1997 (209 520 eurot) ja Landesbetriebile osutatud abist aastatel 1998–2002 (332 339 eurot) ning mille kogusumma on 541 859 eurot (vt põhjendus 22).

| (82) | Oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik) leidis komisjon samuti, et minevikus osutatud abi tegelik saaja näib olevat Betrieb gewerblicher Art (äriline ettevõte). |
| --- | --- |

(82)

Oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik) leidis komisjon samuti, et minevikus osutatud abi tegelik saaja näib olevat Betrieb gewerblicher Art (äriline ettevõte).

| (83) | Saksamaa ametivõimude väite kohaselt on Betrieb gewerblicher Art Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteri õigusjärglane ja majanduslik järglane, kuna ta on õiguslikult ja majanduslikult Hessische Staatsweingüteri põhivara omanik ja teda tuleb käsitleda minevikus antud abi tegeliku saajana. Osaühing rendib Betrieb gewerblicher Artilt liikumatut materiaalset põhivara. Rendimäärad fikseeriti, tuginedes kahe eksperdi aruandele rendi väärtuse (Pachtwertermittlungsgutachten) kindlaksmääramise kohta, mille esitasid Hesseni ametivõimud (vt põhjendus 28). Komisjon on seepärast seisukohal, et seda vara renditakse turutingimustel. |
| --- | --- |

(83)

Saksamaa ametivõimude väite kohaselt on Betrieb gewerblicher Art Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteri õigusjärglane ja majanduslik järglane, kuna ta on õiguslikult ja majanduslikult Hessische Staatsweingüteri põhivara omanik ja teda tuleb käsitleda minevikus antud abi tegeliku saajana. Osaühing rendib Betrieb gewerblicher Artilt liikumatut materiaalset põhivara. Rendimäärad fikseeriti, tuginedes kahe eksperdi aruandele rendi väärtuse (Pachtwertermittlungsgutachten) kindlaksmääramise kohta, mille esitasid Hesseni ametivõimud (vt põhjendus 28). Komisjon on seepärast seisukohal, et seda vara renditakse turutingimustel.

| (84) | Komisjon on siiski seisukohal, et osaühing, mis võttis veinitööstuste haldamise üle ja sai endale Landesbetriebi käibevara ja liikuva materiaalse põhivara (vt põhjendus 28), sai kasu enne 31. detsembrit 2002 võetud meetmetest ja seepärast tuleb ka teda käsitada minevikus antud abi saajana. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon on siiski seisukohal, et osaühing, mis võttis veinitööstuste haldamise üle ja sai endale Landesbetriebi käibevara ja liikuva materiaalse põhivara (vt põhjendus 28), sai kasu enne 31. detsembrit 2002 võetud meetmetest ja seepärast tuleb ka teda käsitada minevikus antud abi saajana.

| (85) | Kahtlused, mis sundisid komisjoni menetlust alustama, ja menetluse alustamise otsuses esitatud esialgsed uurimistulemused on seega kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(85)

Kahtlused, mis sundisid komisjoni menetlust alustama, ja menetluse alustamise otsuses esitatud esialgsed uurimistulemused on seega kinnitust leidnud.

| (86) | Uurimine kinnitas komisjoni kahtlusi, et süstides osaühingule kapitali esialgu 1 miljon eurot ja seejärel veel 1,225 miljonit eurot, ei tegutsenud Hesseni liidumaa turumajandusliku investorina. |
| --- | --- |

(86)

Uurimine kinnitas komisjoni kahtlusi, et süstides osaühingule kapitali esialgu 1 miljon eurot ja seejärel veel 1,225 miljonit eurot, ei tegutsenud Hesseni liidumaa turumajandusliku investorina.

| (87) | Saksamaa ametivõimude väite kohaselt anti kapitali turutingimustel, sest oodatud tulususe määrad olid vastavuses tööstusharu keskmisega või isegi sellest kõrgemad, nagu tunnistatakse Hoffmanni aruandes, samas kui osaühingu äriplaan põhines KPMG kinnituse kohaselt konservatiivse planeerimise lähenemisviisil. |
| --- | --- |

(87)

Saksamaa ametivõimude väite kohaselt anti kapitali turutingimustel, sest oodatud tulususe määrad olid vastavuses tööstusharu keskmisega või isegi sellest kõrgemad, nagu tunnistatakse Hoffmanni aruandes, samas kui osaühingu äriplaan põhines KPMG kinnituse kohaselt konservatiivse planeerimise lähenemisviisil.

| (88) | Komisjon märgib, et mis tahes selline hinnang on seotud ümberkorraldamisega tervikuna, sest Saksamaa ametivõimude kasutatud võrdlusalus oli omakapitali tootlus ja osaühingu omakapitalis kajastusid kõik võetud ümberkorraldusmeetmed (s.o mitte ainult rahalised kapitalisüstid, vaid ka vara sissemaksena kasutamine ja võlgade mahakandmine). |
| --- | --- |

(88)

Komisjon märgib, et mis tahes selline hinnang on seotud ümberkorraldamisega tervikuna, sest Saksamaa ametivõimude kasutatud võrdlusalus oli omakapitali tootlus ja osaühingu omakapitalis kajastusid kõik võetud ümberkorraldusmeetmed (s.o mitte ainult rahalised kapitalisüstid, vaid ka vara sissemaksena kasutamine ja võlgade mahakandmine).

| (89) | Huvitatud isik väidab oma selgitustes (vt põhjendus 54), et uue veinikeldri rahastamisele eelnenud etapis ei tegutsenud Hesseni liidumaa turumajandusliku investorina. Selgitustes viidatakse (muu hulgas) osaühingu nõukogu koosseisule, muude kahjumit tootvate viinamarjaistanduste arvestamata jätmisele võrdlusalusena ja asjaolule, et kapitalisüstid tehti ilma protsente nõudmata. Lisaks sellele kritiseerib huvitatud isik äriplaani väidetavaid nõrkusi, avaldades arvamust, et see on liiga ebastabiilne ega arvesta piisavalt kõikumisega. |
| --- | --- |

(89)

Huvitatud isik väidab oma selgitustes (vt põhjendus 54), et uue veinikeldri rahastamisele eelnenud etapis ei tegutsenud Hesseni liidumaa turumajandusliku investorina. Selgitustes viidatakse (muu hulgas) osaühingu nõukogu koosseisule, muude kahjumit tootvate viinamarjaistanduste arvestamata jätmisele võrdlusalusena ja asjaolule, et kapitalisüstid tehti ilma protsente nõudmata. Lisaks sellele kritiseerib huvitatud isik äriplaani väidetavaid nõrkusi, avaldades arvamust, et see on liiga ebastabiilne ega arvesta piisavalt kõikumisega.

| (90) | Saksamaa ametivõimud vaidlustavad oma selgitustes (vt põhjendus 63) huvitatud isiku esitatud väited kui faktiliselt ebakorrektsed ja õiguslikult asjakohatud. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa ametivõimud vaidlustavad oma selgitustes (vt põhjendus 63) huvitatud isiku esitatud väited kui faktiliselt ebakorrektsed ja õiguslikult asjakohatud.

| (91) | Komisjon on seisukohal, et Saksamaa ametivõimude esitatud selgitused leevendavad huvitatud isiku tõstatatud kahtlusi ja et äriplaan on hästi põhjendatud. Samuti jagab komisjon Saksamaa ametivõimude seisukohta, mille kohaselt turumajandusliku investori kriteeriumidele vastavuse kindlaksmääramisel tuleb võrdlusalusena kasutada muid võrreldavaid kasumlikke viinamarjaistandusi (vt põhjendus 64). |
| --- | --- |

(91)

Komisjon on seisukohal, et Saksamaa ametivõimude esitatud selgitused leevendavad huvitatud isiku tõstatatud kahtlusi ja et äriplaan on hästi põhjendatud. Samuti jagab komisjon Saksamaa ametivõimude seisukohta, mille kohaselt turumajandusliku investori kriteeriumidele vastavuse kindlaksmääramisel tuleb võrdlusalusena kasutada muid võrreldavaid kasumlikke viinamarjaistandusi (vt põhjendus 64).

| (92) | Seepärast märgib komisjon, et Hesseni liidumaa poolt osaühingu kasuks võetud ümberkorraldusmeetmeid (varade sissemaksena kasutamine, võlgade mahakandmine ja kaks kapitalisüsti) võib eraldi võetuna käsitada tavapärastel turutingimustel tegutsevale investorile vastuvõetavana. Komisjon on siiski arvamusel, et kapitalisüste tuleb hinnata kõigi võetud meetmete kontekstis, sh selliste kahjumite katmine, mis tekkisid enne 31. detsembrit 2002, kui veiniäri hallati liidumaa lahutamatu osana, sest osaühing võttis üle veiniäri ja teda tuleb teatud määral samuti käsitada kõnealuse minevikus antud abi saajana (vt põhjendus 82) (12). |
| --- | --- |

(92)

Seepärast märgib komisjon, et Hesseni liidumaa poolt osaühingu kasuks võetud ümberkorraldusmeetmeid (varade sissemaksena kasutamine, võlgade mahakandmine ja kaks kapitalisüsti) võib eraldi võetuna käsitada tavapärastel turutingimustel tegutsevale investorile vastuvõetavana. Komisjon on siiski arvamusel, et kapitalisüste tuleb hinnata kõigi võetud meetmete kontekstis, sh selliste kahjumite katmine, mis tekkisid enne 31. detsembrit 2002, kui veiniäri hallati liidumaa lahutamatu osana, sest osaühing võttis üle veiniäri ja teda tuleb teatud määral samuti käsitada kõnealuse minevikus antud abi saajana (vt põhjendus 82) (12).

| (93) | Komisjon on seisukohal, et eriti võlgade mahakandmine summas 1 792 000 eurot, mis oli seotud kohustustega, mis Landesbetriebil olid liidumaa ees varasema tegevusega seoses tekkinud, teenis sama eesmärki kui aeg-ajalt toimunud puudujääkide katmine enne 31. detsembrit 2002 ja seda võib pidada varasema tegevuse tagasiulatuvaks toetamiseks. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon on seisukohal, et eriti võlgade mahakandmine summas 1 792 000 eurot, mis oli seotud kohustustega, mis Landesbetriebil olid liidumaa ees varasema tegevusega seoses tekkinud, teenis sama eesmärki kui aeg-ajalt toimunud puudujääkide katmine enne 31. detsembrit 2002 ja seda võib pidada varasema tegevuse tagasiulatuvaks toetamiseks.

| (94) | Seepärast on komisjon seisukohal, et ümberkorraldusmeetmeid ei ole võimalik mõistlikult eraldada enne 31. detsembrit 2002 võetud meetmetest. Seepärast järeldab komisjon, arvestades Hesseni liidumaa poolt varem veiniärile antud tegevustoetust, et Hesseni liidumaa, võttes osaühingu kasuks erinevaid ümberkorraldusmeetmeid (varade sissemaksena kasutamine, võlgade mahakandmine, kaks kapitalisüsti) ei tegutsenud turumajandusliku investorina ja et seepärast kujutavad need ümberkorraldusmeetmed endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Seepärast on komisjon seisukohal, et ümberkorraldusmeetmeid ei ole võimalik mõistlikult eraldada enne 31. detsembrit 2002 võetud meetmetest. Seepärast järeldab komisjon, arvestades Hesseni liidumaa poolt varem veiniärile antud tegevustoetust, et Hesseni liidumaa, võttes osaühingu kasuks erinevaid ümberkorraldusmeetmeid (varade sissemaksena kasutamine, võlgade mahakandmine, kaks kapitalisüsti) ei tegutsenud turumajandusliku investorina ja et seepärast kujutavad need ümberkorraldusmeetmed endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (95) | Kahtlused, mis sundisid komisjoni menetlust alustama, ja menetluse alustamise otsuses esitatud esialgsed uurimistulemused on seega kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(95)

Kahtlused, mis sundisid komisjoni menetlust alustama, ja menetluse alustamise otsuses esitatud esialgsed uurimistulemused on seega kinnitust leidnud.

| (96) | Mis puutub uue veinikeldri rahastamisse omakapitali kaudu, siis kinnitas uurimine komisjoni kahtlusi, et pidades silmas varasemaid investeeringud, ei tegutsenud Hesseni liidumaa osanikulaenu andmisel Hessische Staatsweingüter GmbH-le erainvestorina. |
| --- | --- |

(96)

Mis puutub uue veinikeldri rahastamisse omakapitali kaudu, siis kinnitas uurimine komisjoni kahtlusi, et pidades silmas varasemaid investeeringud, ei tegutsenud Hesseni liidumaa osanikulaenu andmisel Hessische Staatsweingüter GmbH-le erainvestorina.

| (97) | Huvitatud isiku selgitused äriplaani väidetava nõrkuse kohta puudutasid ka uue veinikeldri rahastamist. Kõnealused selgitused vaidlustati Saksamaalt saadud selgitustes (vt põhjendused 58 ja 68). Komisjon on seisukohal, et Saksamaa selgitused leevendasid ka huvitatud isiku poolt uue veinikeldri rahastamise suhtes tõstatatud kahtlusi ja et äriplaan on hästi põhjendatud (vt põhjendus 91), sest see võtab arvesse saakide koguse ja kvaliteedi paratamatuid kõikumisi, samuti kadusid ja sisaldab kõiki nõutavaid kuluartikleid (vt põhjendused 68 ja 69). Lisaks sellele uuris äriplaani KPMG ja liigitas selle väga konservatiivseks (vt põhjendus 38). |
| --- | --- |

(97)

Huvitatud isiku selgitused äriplaani väidetava nõrkuse kohta puudutasid ka uue veinikeldri rahastamist. Kõnealused selgitused vaidlustati Saksamaalt saadud selgitustes (vt põhjendused 58 ja 68). Komisjon on seisukohal, et Saksamaa selgitused leevendasid ka huvitatud isiku poolt uue veinikeldri rahastamise suhtes tõstatatud kahtlusi ja et äriplaan on hästi põhjendatud (vt põhjendus 91), sest see võtab arvesse saakide koguse ja kvaliteedi paratamatuid kõikumisi, samuti kadusid ja sisaldab kõiki nõutavaid kuluartikleid (vt põhjendused 68 ja 69). Lisaks sellele uuris äriplaani KPMG ja liigitas selle väga konservatiivseks (vt põhjendus 38).

| (98) | Lisaks sellele märgib huvitatud isik asjaolu, et Hesseni liidumaa poolne omakapitali panus uue veinikeldri rahastamisse muudeti osanikulaenuks alles pärast suhtlemist komisjoniga. Veel väidab huvitatud isik, et Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegiga seonduv kapitalikulu äriplaanis ei kajastu. Huvitatud isiku väidete kohaselt ei saanud välistada ristsubsideerimist madalamate rendimaksete kaudu. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks sellele märgib huvitatud isik asjaolu, et Hesseni liidumaa poolne omakapitali panus uue veinikeldri rahastamisse muudeti osanikulaenuks alles pärast suhtlemist komisjoniga. Veel väidab huvitatud isik, et Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegiga seonduv kapitalikulu äriplaanis ei kajastu. Huvitatud isiku väidete kohaselt ei saanud välistada ristsubsideerimist madalamate rendimaksete kaudu.

| (99) | Saksamaa ametivõimud väidavad oma selgitustes, et seoses uue veinikeldriga juba sooritatud väljamaksed lülitati täielikult osanikulaenu koosseisu ja allutati tagasiulatuvalt samadele tingimustele (vt põhjendus 67). Lisaks sellele selgitavad nad, et äriplaanis on täielikult arvesse võetud Eberbachi kloostrilt Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi jaoks ruumide rentimisega seotud kulud (vt põhjendus 67). Rendikulude hinnangud sisalduvad äriplaanis. Komisjon on seepärast seisukohal, et Saksamaa ametivõimude esitatud selgitused suudavad huvitatud isiku tõstatatud kahtlusi hajutada. |
| --- | --- |

(99)

Saksamaa ametivõimud väidavad oma selgitustes, et seoses uue veinikeldriga juba sooritatud väljamaksed lülitati täielikult osanikulaenu koosseisu ja allutati tagasiulatuvalt samadele tingimustele (vt põhjendus 67). Lisaks sellele selgitavad nad, et äriplaanis on täielikult arvesse võetud Eberbachi kloostrilt Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi jaoks ruumide rentimisega seotud kulud (vt põhjendus 67). Rendikulude hinnangud sisalduvad äriplaanis. Komisjon on seepärast seisukohal, et Saksamaa ametivõimude esitatud selgitused suudavad huvitatud isiku tõstatatud kahtlusi hajutada.

| (100) | Kõnealuse osanikulaenu aluseks on iga-aastane fikseeritud tulumäär 3,7 % ja sellega osaletakse osaühingu aastakasumis (rahastamise tingimuste üksikasjalikku kirjeldust vaata põhjendustest 41–44). Komisjon on seisukohal, et need tingimused on seda tüüpi investeeringute osas vastuvõetavad turutingimused. Lisaks sellele märgib komisjon asjaolu, et ülejäänud osa investeeringust saadakse turutingimustel pangalaenust, mis on äriühingu elujõulisuse näitajaks. |
| --- | --- |

(100)

Kõnealuse osanikulaenu aluseks on iga-aastane fikseeritud tulumäär 3,7 % ja sellega osaletakse osaühingu aastakasumis (rahastamise tingimuste üksikasjalikku kirjeldust vaata põhjendustest 41–44). Komisjon on seisukohal, et need tingimused on seda tüüpi investeeringute osas vastuvõetavad turutingimused. Lisaks sellele märgib komisjon asjaolu, et ülejäänud osa investeeringust saadakse turutingimustel pangalaenust, mis on äriühingu elujõulisuse näitajaks.

| (101) | Seepärast jääb komisjon kindlaks oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik) esitatud järeldusele, et eraldi võetuna võib osanikulaenu pidada turumajanduslikule investorile vastuvõetavatel tingimustel antud laenuks ja seepärast ei anna see osaühingule eelist. |
| --- | --- |

(101)

Seepärast jääb komisjon kindlaks oma 20. detsembri 2006. aasta kirjas (K(2006) 6605 lõplik) esitatud järeldusele, et eraldi võetuna võib osanikulaenu pidada turumajanduslikule investorile vastuvõetavatel tingimustel antud laenuks ja seepärast ei anna see osaühingule eelist.

| (102) | Siiski on komisjon seisukohal, et uue veinikeldri rahastamist ei saa varem osaühingu saadud abist mõistlikult eraldada. Uus veinikelder oli ümberkorraldamiskava lahutamatu osa ja seda tuleb käsitada veel ühe meetmena ümberkorraldamise protsessis (s.o pärast võlgade mahakandmist ja kaht kapitalisüsti). Lisaks sellele peegeldab osaühingu praegune majanduslik ja rahaline olukord, mis võimaldab tal saada veinikeldri osaliseks rahastamiseks ärilise pangalaenu, Hesseni liidumaa poolt osaühingu kasuks võetud ümberkorraldusmeetmeid ja seepärast tuleb seda hinnata selles kontekstis. |
| --- | --- |

(102)

Siiski on komisjon seisukohal, et uue veinikeldri rahastamist ei saa varem osaühingu saadud abist mõistlikult eraldada. Uus veinikelder oli ümberkorraldamiskava lahutamatu osa ja seda tuleb käsitada veel ühe meetmena ümberkorraldamise protsessis (s.o pärast võlgade mahakandmist ja kaht kapitalisüsti). Lisaks sellele peegeldab osaühingu praegune majanduslik ja rahaline olukord, mis võimaldab tal saada veinikeldri osaliseks rahastamiseks ärilise pangalaenu, Hesseni liidumaa poolt osaühingu kasuks võetud ümberkorraldusmeetmeid ja seepärast tuleb seda hinnata selles kontekstis.

| (103) | Seepärast järeldab komisjon, et Hesseni liidumaa, rahastades kõnealustel tingimustel osanikulaenu vormis omakapitali kaudu uut veinikeldrit 7,5 miljoni euro ulatuses, ei tegutse varem võetud ümberkorraldusmeetmete kontekstis nagu turumajanduslik investor ja seepärast kujutab kõnealune osanikulaen endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(103)

Seepärast järeldab komisjon, et Hesseni liidumaa, rahastades kõnealustel tingimustel osanikulaenu vormis omakapitali kaudu uut veinikeldrit 7,5 miljoni euro ulatuses, ei tegutse varem võetud ümberkorraldusmeetmete kontekstis nagu turumajanduslik investor ja seepärast kujutab kõnealune osanikulaen endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (104) | Kahtlused, mis sundisid komisjoni menetlust alustama, ja menetluse alustamise otsuses esitatud esialgsed uurimistulemused on seega kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(104)

Kahtlused, mis sundisid komisjoni menetlust alustama, ja menetluse alustamise otsuses esitatud esialgsed uurimistulemused on seega kinnitust leidnud.

| (105) | Artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi keeld ei välista, et mõnd liiki abi võib tunnistada ühisturuga kokkusobivaks, lähtuvalt kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. |
| --- | --- |

(105)

Artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi keeld ei välista, et mõnd liiki abi võib tunnistada ühisturuga kokkusobivaks, lähtuvalt kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest.

| (106) | Ei saa väita, et kõnealused meetmed kujutaksid endast sotsiaalabi või oleksid mõeldud loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks, nii et saaks kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti a või b. Samuti ei näi kõnealused meetmed olevat mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. Seega ei ole käesoleva juhtumi puhul kohaldatavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandid. |
| --- | --- |

(106)

Ei saa väita, et kõnealused meetmed kujutaksid endast sotsiaalabi või oleksid mõeldud loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks, nii et saaks kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti a või b. Samuti ei näi kõnealused meetmed olevat mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. Seega ei ole käesoleva juhtumi puhul kohaldatavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandid.

| (107) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi kohaldamisel võib komisjon lugeda abi ühisturuga kokkusobivaks, kui leitakse, et see on abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(107)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi kohaldamisel võib komisjon lugeda abi ühisturuga kokkusobivaks, kui leitakse, et see on abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (108) | Vastavalt ühenduse põllumajandus- ja metsandussektori riigiabi suuniste 2007–2013 (13) punktile 15 peavad abimeetmed ühisturuga kokkusobimiseks hõlmama mõnda stiimulit või nõudma abisaajalt mingisugust vastutasu. Ühepoolseid riigiabi meetmeid, mis on lihtsalt mõeldud tootjate finantsseisundi parandamiseks, kuid mis ei aita mingil viisil kaasa sektori arengule, käsitatakse ühisturuga kokkusobimatu tegevusabina. |
| --- | --- |

(108)

Vastavalt ühenduse põllumajandus- ja metsandussektori riigiabi suuniste 2007–2013 (13) punktile 15 peavad abimeetmed ühisturuga kokkusobimiseks hõlmama mõnda stiimulit või nõudma abisaajalt mingisugust vastutasu. Ühepoolseid riigiabi meetmeid, mis on lihtsalt mõeldud tootjate finantsseisundi parandamiseks, kuid mis ei aita mingil viisil kaasa sektori arengule, käsitatakse ühisturuga kokkusobimatu tegevusabina.

| (109) | Komisjon märgib, et ei ole selge, kas enne 2003. aastat oleks Hessische Staatsweingüterit saanud pidada raskustes olevaks äriühinguks. On tõsi, et 541 859 eurone kogusumma, mille viimane sai liidumaalt aastatel 1995–2002, kujutab endast tegevusabi, nagu eespool märgitud. Siiski ei tähenda see tingimata, et Hesseni liidumaa veinitööstus Hessische Staatsweingüter pidi olema raskustes olev äriühing, mis ei suutnud hankida rahastamist turutingimustel. Lisaks sellele olid aeg-ajalt toimunud kahjumi katmised ajutised meetmed, mis ei tuginenud ümberkorraldamiskavale. Need meetmed võeti ammu enne ümberkorraldamise otsuse langetamist. Viimane kahjumi katmine, mis sisaldus 541 859 euroses summas, toimus 1999. aastal (vt põhjendus 21), samas kui ettevalmistused ümberkorraldamiseks ei alanud enne 2001. aastat, ümberkorraldamiskava väljatöötamist alustati alles 2002. aasta juunis ja ametlik ümberkorraldamise otsus võeti vastu 10. detsembril 2002 (vt ümberkorraldamise kirjeldus põhjendustes 23–38 ja eriti põhjenduses 28). Seepärast ei saa puudujääkide katmist käsitada osana ümberkorraldamisprotsessist, mis sisuliselt algas 31. detsembril 2002. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon märgib, et ei ole selge, kas enne 2003. aastat oleks Hessische Staatsweingüterit saanud pidada raskustes olevaks äriühinguks. On tõsi, et 541 859 eurone kogusumma, mille viimane sai liidumaalt aastatel 1995–2002, kujutab endast tegevusabi, nagu eespool märgitud. Siiski ei tähenda see tingimata, et Hesseni liidumaa veinitööstus Hessische Staatsweingüter pidi olema raskustes olev äriühing, mis ei suutnud hankida rahastamist turutingimustel. Lisaks sellele olid aeg-ajalt toimunud kahjumi katmised ajutised meetmed, mis ei tuginenud ümberkorraldamiskavale. Need meetmed võeti ammu enne ümberkorraldamise otsuse langetamist. Viimane kahjumi katmine, mis sisaldus 541 859 euroses summas, toimus 1999. aastal (vt põhjendus 21), samas kui ettevalmistused ümberkorraldamiseks ei alanud enne 2001. aastat, ümberkorraldamiskava väljatöötamist alustati alles 2002. aasta juunis ja ametlik ümberkorraldamise otsus võeti vastu 10. detsembril 2002 (vt ümberkorraldamise kirjeldus põhjendustes 23–38 ja eriti põhjenduses 28). Seepärast ei saa puudujääkide katmist käsitada osana ümberkorraldamisprotsessist, mis sisuliselt algas 31. detsembril 2002.

| (110) | Samuti polnud see abi seotud investeeringu, koolituse, töökohtade loomise või mingi muu abisaajalt nõutud vastutasuga. Abi oli lihtsalt mõeldud abisaaja finantsseisundi parandamiseks. |
| --- | --- |

(110)

Samuti polnud see abi seotud investeeringu, koolituse, töökohtade loomise või mingi muu abisaajalt nõutud vastutasuga. Abi oli lihtsalt mõeldud abisaaja finantsseisundi parandamiseks.

| (111) | Komisjon on seepärast seisukohal, et see abi on tegevusabi, mis on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon on seepärast seisukohal, et see abi on tegevusabi, mis on ühisturuga kokkusobimatu.

| (112) | Komisjon avaldab kahetsust selle üle, et Saksamaa ei teatanud abist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, vaid rakendas seda seadusevastaselt. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon avaldab kahetsust selle üle, et Saksamaa ei teatanud abist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, vaid rakendas seda seadusevastaselt.

| (113) | Kuna tehti kindlaks, et varem võetud ümberkorraldusmeetmeid arvestades kujutab uue veinikeldri rahastamine omakapitali kaudu endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (vt põhjendus 103), siis hinnatakse seda edaspidi ümberkorraldusmeetmete osana. |
| --- | --- |

(113)

Kuna tehti kindlaks, et varem võetud ümberkorraldusmeetmeid arvestades kujutab uue veinikeldri rahastamine omakapitali kaudu endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (vt põhjendus 103), siis hinnatakse seda edaspidi ümberkorraldusmeetmete osana.

| (114) | Abi raskustes olevate äriühingute ümberkorraldamiseks tuleb tavaliselt uurida lähtuvalt ühenduse 2004. aasta suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (14). Vastavalt suuniste lõigetele 103 ja 104 hindab komisjon siiski abi, millest on teatatud enne 10. oktoobrit 2004, samuti teatamata päästmis- ja ümberkorraldamisabi vastavalt konkreetsele juhtumile kas teatise esitamise ajal kehtinud või abi andmise ajal kehtinud suuniste alusel. |
| --- | --- |

(114)

Abi raskustes olevate äriühingute ümberkorraldamiseks tuleb tavaliselt uurida lähtuvalt ühenduse 2004. aasta suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (14). Vastavalt suuniste lõigetele 103 ja 104 hindab komisjon siiski abi, millest on teatatud enne 10. oktoobrit 2004, samuti teatamata päästmis- ja ümberkorraldamisabi vastavalt konkreetsele juhtumile kas teatise esitamise ajal kehtinud või abi andmise ajal kehtinud suuniste alusel.

| (115) | Loodava osaühingu ümberkorraldamise meetmed otsustati ametlikult kabineti 10. detsembri 2002. aasta otsusega (vt põhjendused 28–33). Seda tuleks seega käsitada abi andmise ajana. Sel ajal kehtisid ühenduse 1999. aasta suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (15) (edaspidi „ümberkorraldamise suunised”). Kõnealuste suuniste peatükis 3.2 on sätestatud konkreetselt ümberkorraldamisabi suhtes kohaldatavad sätted. |
| --- | --- |

(115)

Loodava osaühingu ümberkorraldamise meetmed otsustati ametlikult kabineti 10. detsembri 2002. aasta otsusega (vt põhjendused 28–33). Seda tuleks seega käsitada abi andmise ajana. Sel ajal kehtisid ühenduse 1999. aasta suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (15) (edaspidi „ümberkorraldamise suunised”). Kõnealuste suuniste peatükis 3.2 on sätestatud konkreetselt ümberkorraldamisabi suhtes kohaldatavad sätted.

| (116) | Ümberkorraldamissuuniste punktis 30 on sätestatud, et selleks, et äriühing oleks ümberkorraldamisabi jaoks kõlbulik, peab teda saama lugeda raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(116)

Ümberkorraldamissuuniste punktis 30 on sätestatud, et selleks, et äriühing oleks ümberkorraldamisabi jaoks kõlbulik, peab teda saama lugeda raskustes olevaks äriühinguks.

| (117) | Vastavalt suuniste punktile 4 peab komisjon äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumi tootmist, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(117)

Vastavalt suuniste punktile 4 peab komisjon äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumi tootmist, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.

| (118) | Käesoleval juhul oli osaühingul selle asutamisel 2003. aasta alguses tugev rahaline baas (vt põhjendus 32). Siiski kajastas algbilanss juba olukorda pärast enamiku ümberkorraldusmeetmete (varade sissemaksena kasutamine, võlgade mahakandmine ja esimene kapitalisüst) rakendamist. Isegi selles olukorras ei oleks osaühing suutnud omavahendite kaudu peatada kahjumi tootmist enne planeeritud tasuvuspunkti. 2002. aasta juuni äriplaanis hinnati ümberkorraldamise esimestel aastatel osaühingu rahavoo vajaduste katmiseks vajalikku toetust suurusjärgule 4,3 miljonit eurot (vt põhjendus 26). 2002. aasta septembris muudetud finantsmudeli kohaselt oleks vaja läinud veel 3,4 miljonit eurot (vt põhjendus 27). Vaatamata osaühingu suhteliselt tugevale omakapitali baasile (omakapital kokku ligikaudu 7,6 miljonit eurot, mis vastab umbes 91 % bilansi kogusummast), ei oleks äriühing tõenäoliselt suutnud katta oma rahavoo vajadusi enne, kui see omavahendite kaudu kasumlikuks muutus. Lisaks sellele on ebatõenäoline, et osaühing oleks oma tavapärasele tegevusele leidnud väljaspoolset rahastamist Hesseni liidumaa garantiita. Kuna tõestati, et osanike panused ümberkorraldusmeetmete kontekstis ei olnud tehtud turumajanduslikule investorile vastuvõetavatel tingimustel (vt põhjendus 94), siis tuleks mis tahes Hesseni liidumaa antud rahalisi vahendeid selles kontekstis käsitada abi sisaldavana ja neid ei saa lugeda tõestuseks äriühingu võimest ilma avaliku sektori sekkumiseta ellu jääda. |
| --- | --- |

(118)

Käesoleval juhul oli osaühingul selle asutamisel 2003. aasta alguses tugev rahaline baas (vt põhjendus 32). Siiski kajastas algbilanss juba olukorda pärast enamiku ümberkorraldusmeetmete (varade sissemaksena kasutamine, võlgade mahakandmine ja esimene kapitalisüst) rakendamist. Isegi selles olukorras ei oleks osaühing suutnud omavahendite kaudu peatada kahjumi tootmist enne planeeritud tasuvuspunkti. 2002. aasta juuni äriplaanis hinnati ümberkorraldamise esimestel aastatel osaühingu rahavoo vajaduste katmiseks vajalikku toetust suurusjärgule 4,3 miljonit eurot (vt põhjendus 26). 2002. aasta septembris muudetud finantsmudeli kohaselt oleks vaja läinud veel 3,4 miljonit eurot (vt põhjendus 27). Vaatamata osaühingu suhteliselt tugevale omakapitali baasile (omakapital kokku ligikaudu 7,6 miljonit eurot, mis vastab umbes 91 % bilansi kogusummast), ei oleks äriühing tõenäoliselt suutnud katta oma rahavoo vajadusi enne, kui see omavahendite kaudu kasumlikuks muutus. Lisaks sellele on ebatõenäoline, et osaühing oleks oma tavapärasele tegevusele leidnud väljaspoolset rahastamist Hesseni liidumaa garantiita. Kuna tõestati, et osanike panused ümberkorraldusmeetmete kontekstis ei olnud tehtud turumajanduslikule investorile vastuvõetavatel tingimustel (vt põhjendus 94), siis tuleks mis tahes Hesseni liidumaa antud rahalisi vahendeid selles kontekstis käsitada abi sisaldavana ja neid ei saa lugeda tõestuseks äriühingu võimest ilma avaliku sektori sekkumiseta ellu jääda.

| (119) | Seepärast võib järeldada, et osaühingu loomise hetkel sai teda käsitada raskustes oleva äriühinguna vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 4. |
| --- | --- |

(119)

Seepärast võib järeldada, et osaühingu loomise hetkel sai teda käsitada raskustes oleva äriühinguna vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 4.

| (120) | Vastavalt suuniste punktile 7 ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. Siiski täpsustatakse ümberkorraldamissuuniste joonealuses märkuses nr 9, et tütarettevõtte loomist äriühingu poolt lihtsalt üksusena, mis võtaks üle äriühingu varad ja võimalik, et ka kohustused, ei käsitata uue äriühingu asutamisena. |
| --- | --- |

(120)

Vastavalt suuniste punktile 7 ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. Siiski täpsustatakse ümberkorraldamissuuniste joonealuses märkuses nr 9, et tütarettevõtte loomist äriühingu poolt lihtsalt üksusena, mis võtaks üle äriühingu varad ja võimalik, et ka kohustused, ei käsitata uue äriühingu asutamisena.

| (121) | Käesoleval juhul loodi osaühing 1. jaanuaril 2003 ja seega kuulus ümberkorraldusmeetmete võtmise ajal vastasutatud äriühingu mõiste alla. Siiski jäi liikumatu materiaalne põhivara Hesseni liidumaale (kajastus Betrieb gewerblicher Arti kontodel) ja renditi osaühingule, samas kui endise Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteri käibevara ja liikuv materiaalne põhivara kogusummas umbes 7,3 miljonit eurot, samuti mõned lühiajalised kohustused ja eraldised, anti üle osaühingule. Seepärast võib osaühingut käsitada tütarettevõttena, mis on loodud vaid üksusena Landesbetriebi mõne vara ja kohustuse ülevõtmiseks. Komisjon on seepärast seisukohal, et ümberkorraldamissuuniste joonealuses märkuses nr 9 sätestatud erand hõlmab osaühingut ja viimane on seepärast põhimõtteliselt ümberkorraldamisabi jaoks kõlbulik vastavalt suuniste punktile 30. |
| --- | --- |

(121)

Käesoleval juhul loodi osaühing 1. jaanuaril 2003 ja seega kuulus ümberkorraldusmeetmete võtmise ajal vastasutatud äriühingu mõiste alla. Siiski jäi liikumatu materiaalne põhivara Hesseni liidumaale (kajastus Betrieb gewerblicher Arti kontodel) ja renditi osaühingule, samas kui endise Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteri käibevara ja liikuv materiaalne põhivara kogusummas umbes 7,3 miljonit eurot, samuti mõned lühiajalised kohustused ja eraldised, anti üle osaühingule. Seepärast võib osaühingut käsitada tütarettevõttena, mis on loodud vaid üksusena Landesbetriebi mõne vara ja kohustuse ülevõtmiseks. Komisjon on seepärast seisukohal, et ümberkorraldamissuuniste joonealuses märkuses nr 9 sätestatud erand hõlmab osaühingut ja viimane on seepärast põhimõtteliselt ümberkorraldamisabi jaoks kõlbulik vastavalt suuniste punktile 30.

| (122) | Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktidele 31–34 on abi andmise tingimuseks ümberkorraldamiskava rakendamine. Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane, et võimaldada tal turul omal jõul konkureerida. |
| --- | --- |

(122)

Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktidele 31–34 on abi andmise tingimuseks ümberkorraldamiskava rakendamine. Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane, et võimaldada tal turul omal jõul konkureerida.

| (123) | Käesoleval juhul koostati ümberkorraldamiseks valmistudes 2001. aasta augustist novembrini strateegiadokument („Situationsanalyse und Entwicklungsperspektiven”), milles esitati Hessische Staatsweingüteri võimaliku edasise arengu erinevad stsenaariumid (vt põhjendus 23). Kõnealuse dokumendi alusel töötati 2002. aasta juunis välja äriplaan erinevate stsenaariumide puhuks. Ainus strateegiline valik, mis äriplaani kohaselt oleks Hessische Staatsweingüteri pikaajaliselt elujõuliseks muutnud, oli uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ning administratsiooni ja vinoteegi ümberkolimine Eberbachi kloostrisse. See valik eeldas, et liidumaa pidi üle võtma kohustused, mis veiniäril olid kogunenud 2002. aasta lõpuks. Uue veinikeldri investeeringu kogukulu hinnati 15 miljonile eurole, mida pidi osaliselt rahastatama otseselt mittevajaliku kinnisvara müügi ja osaliselt võõrkapitali arvelt. Sellekohase äriplaani mudeli kohaselt oleks Hessische Staatsweingüter esimest korda positiivse jääktuluni jõudnud majandusaastal 2006/2007 ja positiivsete rahavoogudeni alates 2008/2009. majandusaastast. Turuolukorra ja muude tingimuste muutumise tõttu tuli finantsmudelit 2002. aasta septembris uuendada, et näha ette Hessische Staatsweingüteri kasumisse jõudmise teatud viibimine 2002. aasta juuni mudeliga võrreldes. Kabineti 10. detsembri 2002. aasta otsusega otsustas Hesseni valitsus selle strateegilise valiku elluviimise kasuks (vt põhjendused 24–28). |
| --- | --- |

(123)

Käesoleval juhul koostati ümberkorraldamiseks valmistudes 2001. aasta augustist novembrini strateegiadokument („Situationsanalyse und Entwicklungsperspektiven”), milles esitati Hessische Staatsweingüteri võimaliku edasise arengu erinevad stsenaariumid (vt põhjendus 23). Kõnealuse dokumendi alusel töötati 2002. aasta juunis välja äriplaan erinevate stsenaariumide puhuks. Ainus strateegiline valik, mis äriplaani kohaselt oleks Hessische Staatsweingüteri pikaajaliselt elujõuliseks muutnud, oli uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ning administratsiooni ja vinoteegi ümberkolimine Eberbachi kloostrisse. See valik eeldas, et liidumaa pidi üle võtma kohustused, mis veiniäril olid kogunenud 2002. aasta lõpuks. Uue veinikeldri investeeringu kogukulu hinnati 15 miljonile eurole, mida pidi osaliselt rahastatama otseselt mittevajaliku kinnisvara müügi ja osaliselt võõrkapitali arvelt. Sellekohase äriplaani mudeli kohaselt oleks Hessische Staatsweingüter esimest korda positiivse jääktuluni jõudnud majandusaastal 2006/2007 ja positiivsete rahavoogudeni alates 2008/2009. majandusaastast. Turuolukorra ja muude tingimuste muutumise tõttu tuli finantsmudelit 2002. aasta septembris uuendada, et näha ette Hessische Staatsweingüteri kasumisse jõudmise teatud viibimine 2002. aasta juuni mudeliga võrreldes. Kabineti 10. detsembri 2002. aasta otsusega otsustas Hesseni valitsus selle strateegilise valiku elluviimise kasuks (vt põhjendused 24–28).

| (124) | 2002. aasta septembris koostatud äriplaani uuendati veel kord esmalt 2003. aasta veebruaris (ja seda laiendati, lisades kõikehõlmava kasumi ja kahjumi planeerimise) ja seejärel 2003. aasta novembris. 2003. aasta novembri äriplaan nägi ette esimest positiivset EBITDAt (16) juba 2007. majandusaastal, esimest positiivset rahavoogu 2010. aastal ja puhaskasumit 2014. aastal. Vastavalt esitatud teabele oleks aluseks oleva finantsmudeli kohaselt jõutud enam kui 3 % omakapitali tootluseni (maksustamiseelse kasumi põhjal) 2016. aastal, jõudes enam kui 7 % tasemeni pärast aastat 2019. |
| --- | --- |

(124)

2002. aasta septembris koostatud äriplaani uuendati veel kord esmalt 2003. aasta veebruaris (ja seda laiendati, lisades kõikehõlmava kasumi ja kahjumi planeerimise) ja seejärel 2003. aasta novembris. 2003. aasta novembri äriplaan nägi ette esimest positiivset EBITDAt (16) juba 2007. majandusaastal, esimest positiivset rahavoogu 2010. aastal ja puhaskasumit 2014. aastal. Vastavalt esitatud teabele oleks aluseks oleva finantsmudeli kohaselt jõutud enam kui 3 % omakapitali tootluseni (maksustamiseelse kasumi põhjal) 2016. aastal, jõudes enam kui 7 % tasemeni pärast aastat 2019.

| (125) | Komisjon on seisukohal, et ümberkorraldamiskava abil, mille kasuks Hesseni valitsus 2002. aasta detsembris otsustas, saab mõistliku aja jooksul taastada osaühingu pikaajalise elujõulisuse, lähtuvalt realistlikest eeldustest tulevase tegutsemiskeskkonna kohta. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon on seisukohal, et ümberkorraldamiskava abil, mille kasuks Hesseni valitsus 2002. aasta detsembris otsustas, saab mõistliku aja jooksul taastada osaühingu pikaajalise elujõulisuse, lähtuvalt realistlikest eeldustest tulevase tegutsemiskeskkonna kohta.

| (126) | Lisaks sellele on komisjon seisukohal, et eeldatav kapitalitasuvus on küllaldane, et võimaldada ümberkorraldatud äriühingul turul omal jõul konkureerida. Sellega seoses tugineb komisjon oma järeldustes Hesseni ametivõimude esitatud Hoffmanni aruandele. Kõnealuses aruandes määratakse Hessische Staatsweingüteriga võrreldavate viinamarjaistanduste keskmiseks omakapitali tootluseks ligikaudu 2–3 %. Lisaks sellele hinnatakse aruandes viinamarjaistanduste ümberkorraldamise või suuremahulisemate pikaajaliste investeeringute tasuvusperioodiks vähemalt kümme ja keskmiselt 10–15 aastat (vt põhjendused 35–37). Vastavalt esitatud teabele uuris 2003. aasta veebruari äriplaani KPMG ja pidas selle halvimat stsenaariumi väga konservatiivseks (vt põhjendus 38). |
| --- | --- |

(126)

Lisaks sellele on komisjon seisukohal, et eeldatav kapitalitasuvus on küllaldane, et võimaldada ümberkorraldatud äriühingul turul omal jõul konkureerida. Sellega seoses tugineb komisjon oma järeldustes Hesseni ametivõimude esitatud Hoffmanni aruandele. Kõnealuses aruandes määratakse Hessische Staatsweingüteriga võrreldavate viinamarjaistanduste keskmiseks omakapitali tootluseks ligikaudu 2–3 %. Lisaks sellele hinnatakse aruandes viinamarjaistanduste ümberkorraldamise või suuremahulisemate pikaajaliste investeeringute tasuvusperioodiks vähemalt kümme ja keskmiselt 10–15 aastat (vt põhjendused 35–37). Vastavalt esitatud teabele uuris 2003. aasta veebruari äriplaani KPMG ja pidas selle halvimat stsenaariumi väga konservatiivseks (vt põhjendus 38).

| (127) | Samuti on komisjon seisukohal, et kava näeb ette sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud ning taas elujõuliseks muutuda (vt põhjendus 30). |
| --- | --- |

(127)

Samuti on komisjon seisukohal, et kava näeb ette sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud ning taas elujõuliseks muutuda (vt põhjendus 30).

| (128) | Aluseks olev ümberkorraldamiskava vastab seega ümberkorraldamissuuniste punktidele 31–34. |
| --- | --- |

(128)

Aluseks olev ümberkorraldamiskava vastab seega ümberkorraldamissuuniste punktidele 31–34.

| (129) | Vastavalt ümberkorraldamise suuniste punktidele 35–39 tuleb võtta meetmeid, et niipalju kui võimalik leevendada abi mis tahes kahjulikku mõju konkurentidele, kusjuures selliste meetmete vormiks on tavaliselt piirangud sellele, kuivõrd äriühing võib pärast ümberkorraldamisperioodi lõppu oma sihtturul või turgudel esindatud olla. Komisjon on siiski seisukohal, et põhjendamatud konkurentsimoonutused puuduvad juhul, kui äriühingu turuosa asjaomasel turul on kaduvväike (vt ümberkorraldamise suuniste punkt 36). |
| --- | --- |

(129)

Vastavalt ümberkorraldamise suuniste punktidele 35–39 tuleb võtta meetmeid, et niipalju kui võimalik leevendada abi mis tahes kahjulikku mõju konkurentidele, kusjuures selliste meetmete vormiks on tavaliselt piirangud sellele, kuivõrd äriühing võib pärast ümberkorraldamisperioodi lõppu oma sihtturul või turgudel esindatud olla. Komisjon on siiski seisukohal, et põhjendamatud konkurentsimoonutused puuduvad juhul, kui äriühingu turuosa asjaomasel turul on kaduvväike (vt ümberkorraldamise suuniste punkt 36).

| (130) | Vastavalt esitatud teabele omab Hessische Staatsweingüter Saksamaa suurimat viinamarjaistandust haritava maaga umbes 190 hektarit. 2002. aasta juuni äriplaanis hinnati osaühingu müügimahuks umbes 1 miljon liitrit aastas. Vastavalt esitatud teabele tootis Hessische Staatsweingüter enne 2003. aastat peamiselt sorti „Riesling”. ELi tasandil (EL 25) toodeti 2002/2003. aastal kokku umbes 15,6 miljardit liitrit veini (17). Hessische Staatsweingüteri osa selles kogutoodangus oli vähem kui 0,01 %. Vastavalt Saksamaa ametivõimude esitatud teabele võib sordi „Riesling” kasvupinna suuruseks kogu ELi territooriumil hinnata umbes 26 413 hektarit (kusjuures Saksamaa arvele langeb umbes 21 197 hektariga suurim osa). Hessische Staatsweingüter, haritava maaga umbes 190 hektarit, esindab kogu ELi „Rieslingi” kasvupinnast umbes 0,7 %. Selle turuosa asjaomasel turul võib seepärast pidada kaduvväikeseks ja käesoleval juhul võib kompensatsioonimeetmete tingimuse suhtes teha erandi. |
| --- | --- |

(130)

Vastavalt esitatud teabele omab Hessische Staatsweingüter Saksamaa suurimat viinamarjaistandust haritava maaga umbes 190 hektarit. 2002. aasta juuni äriplaanis hinnati osaühingu müügimahuks umbes 1 miljon liitrit aastas. Vastavalt esitatud teabele tootis Hessische Staatsweingüter enne 2003. aastat peamiselt sorti „Riesling”. ELi tasandil (EL 25) toodeti 2002/2003. aastal kokku umbes 15,6 miljardit liitrit veini (17). Hessische Staatsweingüteri osa selles kogutoodangus oli vähem kui 0,01 %. Vastavalt Saksamaa ametivõimude esitatud teabele võib sordi „Riesling” kasvupinna suuruseks kogu ELi territooriumil hinnata umbes 26 413 hektarit (kusjuures Saksamaa arvele langeb umbes 21 197 hektariga suurim osa). Hessische Staatsweingüter, haritava maaga umbes 190 hektarit, esindab kogu ELi „Rieslingi” kasvupinnast umbes 0,7 %. Selle turuosa asjaomasel turul võib seepärast pidada kaduvväikeseks ja käesoleval juhul võib kompensatsioonimeetmete tingimuse suhtes teha erandi.

| (131) | Komisjon eeldab vastavalt ümberkorraldamise suuniste punkti 42 alapunktile iii siiski, et Hessische Staatsweingüter ümberkorraldamisperioodi ajal rohkem abi ei saa (s.o kuni aastani 2014, järgides 2003. aasta novembris uuendatud äriplaani). |
| --- | --- |

(131)

Komisjon eeldab vastavalt ümberkorraldamise suuniste punkti 42 alapunktile iii siiski, et Hessische Staatsweingüter ümberkorraldamisperioodi ajal rohkem abi ei saa (s.o kuni aastani 2014, järgides 2003. aasta novembris uuendatud äriplaani).

| (132) | Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktidele 40 ja 41 peavad toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste varade müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Abi ei tohi anda sel määral või sellises vormis, mis võimaldaks äriühingul ülemäärast raha kasutada agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisega. Abi ei tohiks kasutada ka selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised. Komisjonile tuleb tõestada, et abi kasutatakse ainult äriühingu elujõulisuse taastamiseks ja see ei võimalda abi saajal ümberkorraldamiskava rakendamise ajal tootmisvõimsust suurendada, v.a sedavõrd, kui see on vajalik elujõulisuse taastamiseks ilma põhjendamatult konkurentsi moonutamata. |
| --- | --- |

(132)

Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktidele 40 ja 41 peavad toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste varade müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Abi ei tohi anda sel määral või sellises vormis, mis võimaldaks äriühingul ülemäärast raha kasutada agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisega. Abi ei tohiks kasutada ka selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised. Komisjonile tuleb tõestada, et abi kasutatakse ainult äriühingu elujõulisuse taastamiseks ja see ei võimalda abi saajal ümberkorraldamiskava rakendamise ajal tootmisvõimsust suurendada, v.a sedavõrd, kui see on vajalik elujõulisuse taastamiseks ilma põhjendamatult konkurentsi moonutamata.

| (133) | Ümberkorraldamiseks valmistudes kaaluti kolme strateegilist valikut, nimelt vanade ruumide järkjärguline remont Eltville’is, uue veinikeldri ehitamine Eltville’is ja uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale (vt põhjendused 24–26). Komisjon tunnistab, et uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ja Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi kolimine Eberbachi kloostrisse oli ainus strateegiline valik, millega juhtida Hessische Staatsweingüter pikaajalise elujõulisuse suunas (vt põhjendus 26). Vastavalt esitatud teabele võimaldaks uus veinikelder Hessische Staatsweingüteril tegeleda kõrgekvaliteedilise punase veini tootmisega. Komisjon on seepärast seisukohal, et ümberkorraldamiskavas ette nähtud tootmisvõimsuse kasv on vajalik äriühingu elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on lisaks sellele seisukohal, et abi piirdub ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Osaühing sai esialgse 1 miljoni euro suuruse kapitalisüsti oma asutamisel 1. jaanuaril 2003. Vastavalt esitatud bilansile oli osaühingu käsutuses lisaks umbes 538 000 eurot. Äriplaanis ei nähtud siiski ette osaühingu tegevusest tekkivat positiivset rahavoogu enne 2008/2009. majandusaastat. Hinnati, et osaühingu tegevuse esimestel aastatel läheb rahavoo vajaduste katmiseks vaja veel toetusi kokku 4,3–7,7 miljonit eurot. Seega polnud vaatamata esialgsele rahasüstile äriühingu käsutuses raha ülejääki, mida oleks saanud kasutada ümberkorraldamisprotsessiga mitteseotud agressiivseks, turgu moonutavaks tegevuseks. |
| --- | --- |

(133)

Ümberkorraldamiseks valmistudes kaaluti kolme strateegilist valikut, nimelt vanade ruumide järkjärguline remont Eltville’is, uue veinikeldri ehitamine Eltville’is ja uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale (vt põhjendused 24–26). Komisjon tunnistab, et uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ja Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi kolimine Eberbachi kloostrisse oli ainus strateegiline valik, millega juhtida Hessische Staatsweingüter pikaajalise elujõulisuse suunas (vt põhjendus 26). Vastavalt esitatud teabele võimaldaks uus veinikelder Hessische Staatsweingüteril tegeleda kõrgekvaliteedilise punase veini tootmisega. Komisjon on seepärast seisukohal, et ümberkorraldamiskavas ette nähtud tootmisvõimsuse kasv on vajalik äriühingu elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on lisaks sellele seisukohal, et abi piirdub ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Osaühing sai esialgse 1 miljoni euro suuruse kapitalisüsti oma asutamisel 1. jaanuaril 2003. Vastavalt esitatud bilansile oli osaühingu käsutuses lisaks umbes 538 000 eurot. Äriplaanis ei nähtud siiski ette osaühingu tegevusest tekkivat positiivset rahavoogu enne 2008/2009. majandusaastat. Hinnati, et osaühingu tegevuse esimestel aastatel läheb rahavoo vajaduste katmiseks vaja veel toetusi kokku 4,3–7,7 miljonit eurot. Seega polnud vaatamata esialgsele rahasüstile äriühingu käsutuses raha ülejääki, mida oleks saanud kasutada ümberkorraldamisprotsessiga mitteseotud agressiivseks, turgu moonutavaks tegevuseks.

| (134) | Uut veinikeldrit, mille koguinvesteering on umbes 15 miljonit eurot, rahastatakse osaliselt osanikulaenuga summas 7,5 miljonit eurot. Vahe uue veinikeldri koguinvesteeringu summaga rahastatakse äripanga laenuga (vt põhjendus 49). Komisjon on seisukohal, et seda äripanga laenu saab pidada oluliseks omapanuseks. Seega järgitakse kõnealusel juhul ümberkorraldamise suuniste punkte 40 ja 41. |
| --- | --- |

(134)

Uut veinikeldrit, mille koguinvesteering on umbes 15 miljonit eurot, rahastatakse osaliselt osanikulaenuga summas 7,5 miljonit eurot. Vahe uue veinikeldri koguinvesteeringu summaga rahastatakse äripanga laenuga (vt põhjendus 49). Komisjon on seisukohal, et seda äripanga laenu saab pidada oluliseks omapanuseks. Seega järgitakse kõnealusel juhul ümberkorraldamise suuniste punkte 40 ja 41.

| (135) | Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 43 peab äriühing ümberkorraldamiskava täielikult rakendama. |
| --- | --- |

(135)

Vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 43 peab äriühing ümberkorraldamiskava täielikult rakendama.

| (136) | Komisjon loeb selle tingimuse täidetuks. Vastavalt esitatud teabele ületas osaühing oma tegevuse esimesel kahel aastal oluliselt müügikäibe ja kasumi prognoose. Pärast osaühingu loomist ja selle algset kapitaliga varustamist tegi liidumaa veel ainult ühe kapitalisüsti summas 1,225 miljonit eurot (vt põhjendus 33). Uut veinikeldrit (hinnanguline investeeringu kogukulu 15 miljonit eurot) rahastatakse osaliselt liidumaa antud osanikulaenuga, millel on garanteeritud fikseeritud miinimumtulusus, (osanikulaen, vt põhjendused 40–45) ja osaliselt äripanga laenuga (vt põhjendus 49). Administratsioon ja vinoteek plaanitakse kolida Eberbachi kloostris asuvatesse ruumidesse. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon loeb selle tingimuse täidetuks. Vastavalt esitatud teabele ületas osaühing oma tegevuse esimesel kahel aastal oluliselt müügikäibe ja kasumi prognoose. Pärast osaühingu loomist ja selle algset kapitaliga varustamist tegi liidumaa veel ainult ühe kapitalisüsti summas 1,225 miljonit eurot (vt põhjendus 33). Uut veinikeldrit (hinnanguline investeeringu kogukulu 15 miljonit eurot) rahastatakse osaliselt liidumaa antud osanikulaenuga, millel on garanteeritud fikseeritud miinimumtulusus, (osanikulaen, vt põhjendused 40–45) ja osaliselt äripanga laenuga (vt põhjendus 49). Administratsioon ja vinoteek plaanitakse kolida Eberbachi kloostris asuvatesse ruumidesse.

| (137) | Vältimaks äriühingute ebaõiglast aitamist tohib vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 48 ümberkorraldamisabi anda vaid üks kord kümne aasta jooksul (alates ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorraldamiskava rakendamise peatamisest). Punktis 49 täpsustatakse, et ükskõik millised abi andmisele järgnevad muutused selle abisaaja omandisuhetes ei mõjuta selle reegli kohaldamist mingil viisil. |
| --- | --- |

(137)

Vältimaks äriühingute ebaõiglast aitamist tohib vastavalt ümberkorraldamissuuniste punktile 48 ümberkorraldamisabi anda vaid üks kord kümne aasta jooksul (alates ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorraldamiskava rakendamise peatamisest). Punktis 49 täpsustatakse, et ükskõik millised abi andmisele järgnevad muutused selle abisaaja omandisuhetes ei mõjuta selle reegli kohaldamist mingil viisil.

| (138) | Komisjon on seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on ühekordse abi põhimõtte tingimus täidetud, sest viimase kümme aasta jooksul ei saanud Hessische Staatsweingüter mingit pääste- ega ümberkorraldamisabi. Nagu on osutatud põhjenduses 109, ei leidnud komisjon, et Hessische Staatsweingüterit oleks tulnud pidada raskustes olevaks äriühinguks ajal, kui teda veel hallati Hesseni liidumaa üldadministratsiooni osakonnana ja hiljem Landesbetriebina. Selle asemel kujutas aastatel 1995–2002 aeg-ajalt toimunud puudujäägi katmine liidumaa poolt endast lihtsalt seadusevastast tegevusabi (vt põhjendus 111). |
| --- | --- |

(138)

Komisjon on seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on ühekordse abi põhimõtte tingimus täidetud, sest viimase kümme aasta jooksul ei saanud Hessische Staatsweingüter mingit pääste- ega ümberkorraldamisabi. Nagu on osutatud põhjenduses 109, ei leidnud komisjon, et Hessische Staatsweingüterit oleks tulnud pidada raskustes olevaks äriühinguks ajal, kui teda veel hallati Hesseni liidumaa üldadministratsiooni osakonnana ja hiljem Landesbetriebina. Selle asemel kujutas aastatel 1995–2002 aeg-ajalt toimunud puudujäägi katmine liidumaa poolt endast lihtsalt seadusevastast tegevusabi (vt põhjendus 111).

| (139) | Komisjon on seepärast seisukohal, et Hesseni liidumaa poolt Hessische Staatsweingüteri kasuks võetud ümberkorraldusmeetmed järgivad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevaid ühenduse 1999. aasta suuniste asjakohaseid sätteid ja seepärast võib neid pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon on seepärast seisukohal, et Hesseni liidumaa poolt Hessische Staatsweingüteri kasuks võetud ümberkorraldusmeetmed järgivad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevaid ühenduse 1999. aasta suuniste asjakohaseid sätteid ja seepärast võib neid pidada ühisturuga kokkusobivaks.

| (140) | Komisjon avaldab kahetsust selle üle, et Saksamaa ei teatanud abist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, vaid rakendas seda seadusevastaselt. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon avaldab kahetsust selle üle, et Saksamaa ei teatanud abist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, vaid rakendas seda seadusevastaselt.

VI.   JÄRELDUS

| (141) | Komisjon leiab, et Saksamaa on seadusevastaselt võtnud meetmeid, andes Hessische Staatsweingüterile riigiabi puudujääkide pideva katmise vormis summas 541 859 eurot, rikkudes EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88. Sellest abist said kasu nii Betrieb gewerblicher Art kui ka osaühing. Käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades võib võtta seisukoha, et kasu on proportsionaalne endiselt Landesbetrieb Hessische Staatsweingüterilt ülevõtud käibevara suurusega. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon leiab, et Saksamaa on seadusevastaselt võtnud meetmeid, andes Hessische Staatsweingüterile riigiabi puudujääkide pideva katmise vormis summas 541 859 eurot, rikkudes EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88. Sellest abist said kasu nii Betrieb gewerblicher Art kui ka osaühing. Käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades võib võtta seisukoha, et kasu on proportsionaalne endiselt Landesbetrieb Hessische Staatsweingüterilt ülevõtud käibevara suurusega.

| (142) | Komisjon leiab lisaks sellele, et Hesseni liidumaa poolt osaühingu kasuks võetud ümberkorraldusmeetmed kujutavad endast EÜ asutamislepinguga kooskõlas olevat riigiabi, |
| --- | --- |

(142)

Komisjon leiab lisaks sellele, et Hesseni liidumaa poolt osaühingu kasuks võetud ümberkorraldusmeetmed kujutavad endast EÜ asutamislepinguga kooskõlas olevat riigiabi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi summas 541 859 eurot, mida Saksamaa andis seadusevastaselt ajavahemikul 1995–2002, rikkudes Hessische Staatsweingüteri kasuks asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, on ühisturuga kokkusobimatu.

Riigiabi ümberkorraldamise meetmete vormis, mida Saksamaa seadusevastaselt andis pärast 2002. aastat, rikkudes Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachi kasuks asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, on ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

1.   Saksamaa nõuab artikli 1 lõikes 1 osutatud abi Betrieb gewerblicher Artilt ja Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachilt tagasi asjakohases proportsioonis saadud abiga.

2.   Tagasinõutavad summad kannavad intressi alates kuupäevast, millal nad abisaajate käsutusse anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (18) V peatükiga.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Saksamaa tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Saksamaa komisjonile järgmise teabe:

| — | mõlemalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

—

mõlemalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| — | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

—

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| — | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

—

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Saksamaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest seni, kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud abi tagasinõudmine on lõpule viidud. Saksamaa esitab komisjoni taotlusel teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT C 19, 27.1.2007, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Kasum enne intressikulu, makse, väärtuse langust ja kulumit.

3

(4)  Esitatud äriplaanis oli rahavoo kindlaksmääramiseks aasta puhaskasumit/kahjumit korrigeeritud ainult väärtuse languse kui mitterahalise kuluga.

4

(5)  Säte, mille kohaselt pank võib nõuda laenule (lisa)tagatist, kui Hesseni liidumaa osalus osaühingus langeb allapoole 51 %.

5

(6)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.

6

(7)  Vt eriti Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas 102/87, Prantsusmaa vs. komisjon, [1988] EKL I-4067.

7

Prantsusmaa vs. komisjon

(8)  Ühendusesisene veinikaubandus on väga mahukas. Umbes 20 % kogu veinist, mis EL 25 liikmesriikides toodetakse, kaubeldakse ühendusesiseselt. 2005. aastal oli ELis (EL 25) veinikaubanduse maht vastavalt umbes 37,1 miljonit hektoliitrit (liikumine sisse) ja 38,8 miljonit hektoliitrit (liikumine välja). 2004/2005. aastal langes Saksamaa arvele umbes 5,5 % kogu EL 25 veinitoodangu mahust (allikas: Eurostat).

8

(9)  Vt komisjoni teatis EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 (praegu 87 ja 88) ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta riigi osalusega äriühingute suhtes tootmissektoris (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 4).

9

(10)  [1987] EKL I-2599.

10

(11)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

11

(12)  Kohtuasjas T-11/95 (BP Chemicals Limited vs. komisjon, [1998], EKL I-3235) tehtud otsuses leidis esimese astme kohus, et ainuüksi asjaolu, et riigiettevõte on juba teinud tütarettevõttesse abiks liigitatavaid investeeringuid, ei välista automaatselt, et hilisem investeering vastab turumajanduslikult tegutseva investori kriteeriumile, juhul kui seda investeeringut on võimalik vaadelda esimestest investeeringutest põhjendatult eraldi ja iseseisva investeeringuna (vt otsuse punkt 170). BP Chemicalsi käsitleva otsuse punktis 171 leiab kohus, et määravateks aspektideks on muu hulgas investeeringute ajaline järgnevus, nende eesmärk ja tütarettevõtte seisund sellel ajal, kui võeti vastu asjaomaste investeeringute tegemise otsus.

12

vs

(13)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

13

(14)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

14

(15)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

15

(16)  Kasum enne intressikulu, makse, väärtuse langust ja kulumit.

16

(17)  Allikas: Eurostat.

17

(18)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

18

---