# Euroopa Liidu L 157/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.157.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 157 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide24. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.157.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 157

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide24. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 549/2010, 23. juuni 2010, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 550/2010, 23. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 1 (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 551/2010, 23. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 552/2010, 23. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 553/2010, 23. juuni 2010, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 549/2010, 23. juuni 2010, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 550/2010, 23. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 1 (
  1
  )

1

3

Komisjoni määrus (EL) nr 551/2010, 23. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

Komisjoni määrus (EL) nr 552/2010, 23. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

9

Komisjoni määrus (EL) nr 553/2010, 23. juuni 2010, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011

11

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 492/09/COL, 2. detsember 2009 Ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA kaebus väidetava riigiabi kohta ettevõtjale Norsk Tipping AS (NORRA) | 12 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 02/10/COL, 5. jaanuar 2010, mis käsitleb Norra staatust seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 302/08/COL | 16 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 492/09/COL, 2. detsember 2009 Ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA kaebus väidetava riigiabi kohta ettevõtjale Norsk Tipping AS (NORRA)

12

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 02/10/COL, 5. jaanuar 2010, mis käsitleb Norra staatust seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 302/08/COL

16

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 12. mai 2010. aasta otsuse 2010/274/ÜVJP, millega muudetakse ja pikendatakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), parandus (ELT L 119, 13.5.2010) | 18 |

Parandused

*

Nõukogu 12. mai 2010. aasta otsuse 2010/274/ÜVJP, millega muudetakse ja pikendatakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), parandus (ELT L 119, 13.5.2010)

(ELT L 119, 13.5.2010)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 549/2010,

23. juuni 2010,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a, d ja j koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peatab riikliku sekkumise veise- ja vasikaliha puhul ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita, kui kõnealuse määruse artikli 12 lõike 1 punktis c osutatud tingimusi enam vaatlusperioodil ei täideta. Vaja on sätestada vaatlusperiood hankemenetluse kaudu toimuva riikliku sekkumise lõpetamiseks veise- ja vasikaliha puhul, ning kajastada seega komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 (2) artikliga 16 komisjonile antud vastavaid volitusi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peatab riikliku sekkumise veise- ja vasikaliha puhul ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita, kui kõnealuse määruse artikli 12 lõike 1 punktis c osutatud tingimusi enam vaatlusperioodil ei täideta. Vaja on sätestada vaatlusperiood hankemenetluse kaudu toimuva riikliku sekkumise lõpetamiseks veise- ja vasikaliha puhul, ning kajastada seega komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 (2) artikliga 16 komisjonile antud vastavaid volitusi.

| (2) | Määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 29 lõike 2 eri keeleversioonides on seoses eeskirjadega, mida tuleb kohaldada siis, kui sekkumisasutus muudab pakkuja näidatud ladustamiskohta, vastu võetud üksteisest erinevaid ja valesid sätteid. Seepärast on vaja täpsustada, et kõnealusel juhul kannavad täiendavad transpordikulud sekkumisasutused, välja arvatud esimese 20 km puhul, ning lisada, et artikli 38 lõike 3 kohaldamisel vähendatakse makstavat kokkuostuhinda ainult kuni 100 km kaugusele transportimise puhul. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 29 lõike 2 eri keeleversioonides on seoses eeskirjadega, mida tuleb kohaldada siis, kui sekkumisasutus muudab pakkuja näidatud ladustamiskohta, vastu võetud üksteisest erinevaid ja valesid sätteid. Seepärast on vaja täpsustada, et kõnealusel juhul kannavad täiendavad transpordikulud sekkumisasutused, välja arvatud esimese 20 km puhul, ning lisada, et artikli 38 lõike 3 kohaldamisel vähendatakse makstavat kokkuostuhinda ainult kuni 100 km kaugusele transportimise puhul.

| (3) | Määruse (EL) nr 1272/2009 III lisa IX osaga on ette nähtud sätted, mis on seotud kastidega, kuhu sekkumiseks ostetav veiseliha pakitakse. Vaja on kohandada punktis 6 sätestatud plommimisnõudeid, et viia need vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) II lisa I jaos sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1272/2009 III lisa IX osaga on ette nähtud sätted, mis on seotud kastidega, kuhu sekkumiseks ostetav veiseliha pakitakse. Vaja on kohandada punktis 6 sätestatud plommimisnõudeid, et viia need vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) II lisa I jaos sätestatud nõuetega.

| (4) | Määruse (EL) nr 1272/2009 muutmise korral on asjakohane parandada väljajätt kõnealuse määruse artiklis 25. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1272/2009 muutmise korral on asjakohane parandada väljajätt kõnealuse määruse artiklis 25.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1272/2009 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1272/2009 vastavalt muuta ja parandada.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1272/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 16 lõikes 2 asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | veiseliha kokkuostu hankemenetlus vastavalt kategooriale ja liikmesriigile või selle piirkonnale, võttes aluseks viimase kahe nädala registreeritud turuhinnad vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punktile c. Komisjon sulgeb kõnealuse hankemenetluse sama menetluse kohaselt, vastavalt kategooriale ja liikmesriigile või selle piirkonnale, võttes aluseks viimase nädala registreeritud turuhinnad.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 16 lõikes 2 asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

veiseliha kokkuostu hankemenetlus vastavalt kategooriale ja liikmesriigile või selle piirkonnale, võttes aluseks viimase kahe nädala registreeritud turuhinnad vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punktile c. Komisjon sulgeb kõnealuse hankemenetluse sama menetluse kohaselt, vastavalt kategooriale ja liikmesriigile või selle piirkonnale, võttes aluseks viimase nädala registreeritud turuhinnad.”

| 2) | Artikli 16 lõike 6 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punkti c, artikli 12 lõike 2 ja artikli 18 lõike 3 punkti b kohaldamisel kehtivad järgmised eeskirjad:”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 16 lõike 6 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punkti c, artikli 12 lõike 2 ja artikli 18 lõike 3 punkti b kohaldamisel kehtivad järgmised eeskirjad:”.

| 3) | Artikli 25 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Pärast kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse nõuetekohasuse kontrollimist vastavalt artikli 11 lõikele 1 ning pärast teatamist vastavalt artikli 20 lõikele 3 annab sekkumisamet välja tarnekorralduse, piiramata artikli 14 lõike 1 ja artikli 19 lõike 1 kohaselt vastuvõetud meetmeid. Tarnekorraldusel on kuupäev ja number ning selles esitatakse järgmine teave:






  a) | tarnitav kogus; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 25 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Pärast kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse nõuetekohasuse kontrollimist vastavalt artikli 11 lõikele 1 ning pärast teatamist vastavalt artikli 20 lõikele 3 annab sekkumisamet välja tarnekorralduse, piiramata artikli 14 lõike 1 ja artikli 19 lõike 1 kohaselt vastuvõetud meetmeid. Tarnekorraldusel on kuupäev ja number ning selles esitatakse järgmine teave:

a)

tarnitav kogus;

| b) | toodete tarnimise lõppkuupäev; |
| --- | --- |

b)

toodete tarnimise lõppkuupäev;

| c) | ladustamiskoht, kuhu tooted tuleb tarnida; |
| --- | --- |

c)

ladustamiskoht, kuhu tooted tuleb tarnida;

| d) | hind, millega kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtav pakkumus on vastu võetud.” |
| --- | --- |

d)

hind, millega kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtav pakkumus on vastu võetud.”

| 4) | Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui sekkumisasutus muudab pakkuja näidatud ladustamiskohta, kannab sekkumisasutus artikli 26 lõike 1 kohaselt täiendavad transpordikulud, välja arvatud esimese 20 km puhul. Kaugemale kui 100 km transportimise kulud kannab sekkumisamet siiski täies ulatuses. Käesolevat lõiget ei kohaldata artikli 31 lõike 2 kohaldamisel.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui sekkumisasutus muudab pakkuja näidatud ladustamiskohta, kannab sekkumisasutus artikli 26 lõike 1 kohaselt täiendavad transpordikulud, välja arvatud esimese 20 km puhul. Kaugemale kui 100 km transportimise kulud kannab sekkumisamet siiski täies ulatuses. Käesolevat lõiget ei kohaldata artikli 31 lõike 2 kohaldamisel.”

| 5) | Artikli 38 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | transpordikulud alates sekkumisasutuse määratud tegelikust ülevõtmiskohast kuni artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud ladustamiskohani, kuhu tooted tuli võimalikult väikeste kuludega tarnida, välja arvatud kulud, mis on seotud toodete transportimisega kaugemale kui artikli 29 lõikes 1 osutatud 100 km, ning”. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 38 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

transpordikulud alates sekkumisasutuse määratud tegelikust ülevõtmiskohast kuni artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud ladustamiskohani, kuhu tooted tuli võimalikult väikeste kuludega tarnida, välja arvatud kulud, mis on seotud toodete transportimisega kaugemale kui artikli 29 lõikes 1 osutatud 100 km, ning”.

| 6) | III lisa IX osa punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Kastid tuleb plommida:






  a) | eraldusmärgisega, mis on kastile kantud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole ning |
| --- | --- | --- | --- |

6)

III lisa IX osa punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Kastid tuleb plommida:

a)

eraldusmärgisega, mis on kastile kantud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole ning

| b) | sekkumisasutuse seerianumbrit kandvate etikettidega, mis asuvad kasti mõlemal pool ja on kinnitatud nii, et need kasti avamisel puruneksid.” |
| --- | --- |

b)

sekkumisasutuse seerianumbrit kandvate etikettidega, mis asuvad kasti mõlemal pool ja on kinnitatud nii, et need kasti avamisel puruneksid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse

| a) | veise- ja vasikaliha, või, lõssipulbri ja teravilja puhul alates 1. juulist 2010; |
| --- | --- |

a)

veise- ja vasikaliha, või, lõssipulbri ja teravilja puhul alates 1. juulist 2010;

| b) | riisi puhul alates 1. septembrist 2010. |
| --- | --- |

b)

riisi puhul alates 1. septembrist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

---

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 550/2010,

23. juuni 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 1

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu avaldas 23. juulil 2009 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt muudatused, edaspidi „IFRS 1 muudatused”. Vastavalt IFRS 1 muudatustele võivad IFRSe kasutusele võtvad nafta- ja gaasialaste tegevustega seotud (majandus)üksused kasutada nafta- ja gaasivarade puhul bilansilisi (jääk)maksumusi, mis on määratud kindlaks nende varasemates raamatupidamiseeskirjades. Vastavalt IAS 37-le Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad nõutakse (majandus)üksustelt, kes soovivad nimetatud erandit kasutada, nafta- ja gaasivaradega seoses eemaldamis-, taastamis- ning sarnaste kohustiste mõõtmist ning jaotamata kasumi kohta kohustiste kajastamist. IFRS 1 muudatused puudutavad ka rendi kindlaksmääramise ümberhindamist. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu avaldas 23. juulil 2009 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt muudatused, edaspidi „IFRS 1 muudatused”. Vastavalt IFRS 1 muudatustele võivad IFRSe kasutusele võtvad nafta- ja gaasialaste tegevustega seotud (majandus)üksused kasutada nafta- ja gaasivarade puhul bilansilisi (jääk)maksumusi, mis on määratud kindlaks nende varasemates raamatupidamiseeskirjades. Vastavalt IAS 37-le Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad nõutakse (majandus)üksustelt, kes soovivad nimetatud erandit kasutada, nafta- ja gaasivaradega seoses eemaldamis-, taastamis- ning sarnaste kohustiste mõõtmist ning jaotamata kasumi kohta kohustiste kajastamist. IFRS 1 muudatused puudutavad ka rendi kindlaksmääramise ümberhindamist.

| (3) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standardi IFRS 1 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standardi IFRS 1 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1126/2008.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Kõik äriühingud peavad rakendama IFRS 1 muudatusi, mis on sätestatud käesoleva määruse lisas, hiljemalt alates oma esimese pärast 31. detsembrit 2009 algava majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IFRS 1 | IFRS 1 muudatused – Täiendavad vabastused esmakordsetele kasutuselevõtjatele |
| --- | --- |

IFRS 1

IFRS 1 muudatused – Täiendavad vabastused esmakordsetele kasutuselevõtjatele

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Väljaspool EMPd on kõik olemasolevad õigused kaitstud, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org

IFRS 1 muudatused

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

Pealkiri ning paragrahvid 31A ja 39A lisatakse.

ESITAMINE JA AVALIKUSTAMINE

IFRSidele ülemineku selgitus

Tuletatud soetusmaksumuse kasutamine nafta- ja gaasivarade puhul

| 31A | Kui (majandus)üksus kasutab paragrahvi D8A punktis b esitatud erandit nafta- ja gaasivarade puhul, avalikustab ta selle asjaolu ja aluse, mille kohaselt jaotati kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) kindlaksmääratud bilansilised (jääk)maksumused. |
| --- | --- |

31A

Kui (majandus)üksus kasutab paragrahvi D8A punktis b esitatud erandit nafta- ja gaasivarade puhul, avalikustab ta selle asjaolu ja aluse, mille kohaselt jaotati kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) kindlaksmääratud bilansilised (jääk)maksumused.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 39A | 2009. aasta juulis välja antud Täiendavad vabastused esmakordsetele kasutuselevõtjatele (IFRS 1 muudatused) lisas paragrahvid 31A, D8A, D9A ja D21A ning muutis paragrahvi D1 punktid c, d ja l. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2010 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

39A

2009. aasta juulis välja antud Täiendavad vabastused esmakordsetele kasutuselevõtjatele (IFRS 1 muudatused) lisas paragrahvid 31A, D8A, D9A ja D21A ning muutis paragrahvi D1 punktid c, d ja l. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2010 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

VABASTUSED TEISTEST IFRSIDEST

Lisas D muudetakse paragrahvi D1 punktid c, d ja l ning pealkiri. Paragrahvid D8A, D9A ja D21A lisatakse.

| D1 | (Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut järgmist vabastust:






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

D1

(Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut järgmist vabastust:

a)

[...]

| c) | tuletatud soetusmaksumus (paragrahvid D5–D8A); |
| --- | --- |

c)

tuletatud soetusmaksumus (paragrahvid D5–D8A);

| d) | rendid (paragrahvid D9 ja D9A); |
| --- | --- |

d)

rendid (paragrahvid D9 ja D9A);

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

| l) | eemaldamise kohustised, mis sisalduvad materiaalse põhivara soetusmaksumuses (paragrahvid D21 ja D21A); |
| --- | --- |

l)

eemaldamise kohustised, mis sisalduvad materiaalse põhivara soetusmaksumuses (paragrahvid D21 ja D21A);

| m) | [...] |
| --- | --- |

m)

[...]

Tuletatud soetusmaksumus

| D8A | Mõnede siseriiklike arvestusnõuete kohaselt arvestatakse arendus- või tootmisfaasis olevate nafta- ja gaasikinnistute uurimis- ja arendusväljaminekuid kulukeskustes, mis sisaldavad kõiki kinnistuid suures geograafilises piirkonnas. Eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt sellist arvestust kasutav esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada mõõta nafta- ja gaasivarasid IFRSidele ülemineku kuupäeval järgmisel alusel:






  a) | uurimis- ja hindamistegevusega seotud varad (majandus)üksuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kindlaksmääratud summas ja |
| --- | --- | --- |

D8A

Mõnede siseriiklike arvestusnõuete kohaselt arvestatakse arendus- või tootmisfaasis olevate nafta- ja gaasikinnistute uurimis- ja arendusväljaminekuid kulukeskustes, mis sisaldavad kõiki kinnistuid suures geograafilises piirkonnas. Eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt sellist arvestust kasutav esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada mõõta nafta- ja gaasivarasid IFRSidele ülemineku kuupäeval järgmisel alusel:

a)

uurimis- ja hindamistegevusega seotud varad (majandus)üksuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kindlaksmääratud summas ja

| b) | arendus- või tootmisfaasis olevad varad summas, mis on määratud kindlaks kulukeskuse kohta (majandus)üksuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt. (Majandus)üksus jaotab kõnealuse summa proportsionaalselt kulukeskuse aluseks olevatele varadele, kasutades reservi mahtusid või reservi väärtusi nimetatud kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

b)

arendus- või tootmisfaasis olevad varad summas, mis on määratud kindlaks kulukeskuse kohta (majandus)üksuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt. (Majandus)üksus jaotab kõnealuse summa proportsionaalselt kulukeskuse aluseks olevatele varadele, kasutades reservi mahtusid või reservi väärtusi nimetatud kuupäeva seisuga.

(Majandus)üksus viib läbi uurimis- ja hindamistegevusega seotud varade ning arendus- ja tootmisfaasis olevate varade väärtuse languse testi IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kooskõlas IFRS 6-ga Maavarade uuring ja hindamine või IAS 36-ga ning vajaduse korral vähendab eespool toodud punktide a või b kohaselt kindlaksmääratud summat. Käesoleva paragrahvi kohaldamisel sisaldavad nafta- ja gaasivarad üksnes neid varasid, mida kasutatakse nafta ja gaasi uurimisel, hindamisel, arendamisel või tootmisel.

Rendid

| D9A | Kui esmakordne kasutuselevõtja tegi kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) sama kindlaksmääramise selle kohta, kas kokkulepe sisaldab renti, nagu on nõutud IFRIC 4-ga, kuid muul kuupäeval, kui on nõutud IFRIC 4-ga, ei pea esmakordne kasutuselevõtja hindama seda kindlaksmääramist ümber IFRSide kasutuselevõtmisel. Selleks et (majandus)üksus oleks teinud kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) sama kindlaksmääramise selle kohta, kas kokkulepe sisaldab renti, oleks see kindlaksmääramine pidanud andma sama tulemuse nagu IAS 17 Rendid ja IFRIC 4 rakendamisest tulenev tulemus. |
| --- | --- |

D9A

Kui esmakordne kasutuselevõtja tegi kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) sama kindlaksmääramise selle kohta, kas kokkulepe sisaldab renti, nagu on nõutud IFRIC 4-ga, kuid muul kuupäeval, kui on nõutud IFRIC 4-ga, ei pea esmakordne kasutuselevõtja hindama seda kindlaksmääramist ümber IFRSide kasutuselevõtmisel. Selleks et (majandus)üksus oleks teinud kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) sama kindlaksmääramise selle kohta, kas kokkulepe sisaldab renti, oleks see kindlaksmääramine pidanud andma sama tulemuse nagu IAS 17 Rendid ja IFRIC 4 rakendamisest tulenev tulemus.

Eemaldamiskohustised, mis sisalduvad materiaalse põhivara soetusmaksumuses

| D21A | (Majandus)üksus, mis kasutab paragrahvi D8A punktis b toodud erandit (arendus- või tootmisfaasis olevate nafta- ja gaasivarade puhul, mida arvestatakse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kulukeskustes, mis sisaldavad kõiki kinnistuid suures geograafilises piirkonnas), peab paragrahvi D21 või IFRIC 1 rakendamise asemel:






  a) | mõõtma eemaldamis-, taastamis- ja sarnaseid kohustisi IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kooskõlas IAS 37-ga; ja |
| --- | --- | --- |

D21A

(Majandus)üksus, mis kasutab paragrahvi D8A punktis b toodud erandit (arendus- või tootmisfaasis olevate nafta- ja gaasivarade puhul, mida arvestatakse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kulukeskustes, mis sisaldavad kõiki kinnistuid suures geograafilises piirkonnas), peab paragrahvi D21 või IFRIC 1 rakendamise asemel:

a)

mõõtma eemaldamis-, taastamis- ja sarnaseid kohustisi IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kooskõlas IAS 37-ga; ja

| b) | kajastama otse jaotamata kasumis erinevuse kõnealuse summa ja IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga nende kohustiste bilansilise (jääk)maksumuse vahel, mis on määratud kindlaks kooskõlas (majandus)üksuse eelmise raamatupidamistavaga (GAAP). |
| --- | --- |

b)

kajastama otse jaotamata kasumis erinevuse kõnealuse summa ja IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga nende kohustiste bilansilise (jääk)maksumuse vahel, mis on määratud kindlaks kooskõlas (majandus)üksuse eelmise raamatupidamistavaga (GAAP).

---

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 551/2010,

23. juuni 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 41,0 |
| TR | 59,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | MK | 36,4 |
| TR | 117,9 |
| ZZ | 77,2 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,5 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| ZA | 104,2 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 10 80 | AR | 98,5 |
| BR | 85,1 |
| CA | 68,4 |
| CL | 99,7 |
| CN | 46,9 |
| NZ | 119,5 |
| US | 154,2 |
| UY | 160,6 |
| ZA | 100,0 |
| ZZ | 103,7 |
| 0809 10 00 | TR | 233,1 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 315,0 |
| 0809 20 95 | SY | 178,6 |
| TR | 302,4 |
| US | 700,6 |
| ZZ | 393,9 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 218,2 |
| IL | 235,2 |
| US | 373,2 |
| ZZ | 253,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

44,4

MK

41,0

TR

59,4

ZZ

48,3

0707 00 05

MK

36,4

TR

117,9

ZZ

77,2

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

92,5

BR

112,1

TR

97,3

ZA

104,2

ZZ

101,5

0808 10 80

AR

98,5

BR

85,1

CA

68,4

CL

99,7

CN

46,9

NZ

119,5

US

154,2

UY

160,6

ZA

100,0

ZZ

103,7

0809 10 00

TR

233,1

US

396,9

ZZ

315,0

0809 20 95

SY

178,6

TR

302,4

US

700,6

ZZ

393,9

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

218,2

IL

235,2

US

373,2

ZZ

253,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 552/2010,

23. juuni 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 545/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 545/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 155, 22.6.2010, lk 31.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 24. juunist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 40,91 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 40,91 | 2,63 |
| 1701 12 10 (1) | 40,91 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 40,91 | 2,33 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

40,91

0,00

1701 11 90 (1)

40,91

2,63

1701 12 10 (1)

40,91

0,00

1701 12 90 (1)

40,91

2,33

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 553/2010,

23. juuni 2010,

impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 431/2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 431/2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks.

| (2) | Ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4003 määruse (EÜ) nr 431/2008 kohaselt ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 esitatud impordilitsentside taotlused rahuldatakse 24,413883 % jaotuskoefitsiendi alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2010

Komisjoni nimel,

presidendi eest põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 130, 20.5.2008, lk 3.

3

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/12

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 492/09/COL,

2. detsember 2009

Ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA kaebus väidetava riigiabi kohta ettevõtjale Norsk Tipping AS (NORRA)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (4) I osa artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamiseks ning tõlgendamiseks (5),

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

12. oktoobril 2004 sai järelevalveamet ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA kaebuse seoses väidetava riigiabiga ettevõtjale Norsk Tipping AS (toiming nr 295765).

22. oktoobri 2004. aasta kirjas (toiming nr 296715) palus järelevalveamet kaebuse esitajal esitada täiendav teave teatavate konkreetsete küsimuste kohta.

15. novembri 2004. aasta kirjas (toiming nr 299345) esitas kaebuse esitaja järelevalveametile oma vastused saadud küsimustele.

8. detsembri 2004. aasta kirjas (toiming nr 300861) saatis järelevalveamet Norra ametiasutustele kaebuse koopia ning palus neil esitada oma märkused ja täiendava teabe.

10. veebruari 2005. aasta kirjas (toiming nr 308469) esitasid Norra ametiasutused järelevalveametile oma märkused ja täiendava teabe.

Pärast kõnealust kuupäeva rohkem kirjavahetust ei toimunud.

12. märtsi 2008. aasta kirjas (toiming nr 469510) teatas kaebuse esitajat esindav advokaat järelevalveametile, et ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA likvideeriti ja ta ei kavatse menetlusega jätkata, mille tulemusel võeti kaebus tagasi.

2.   Kaebuse põhjused

Norsk Lotteridrift ASA oli Norra suurim hasartmänguautomaatidega tegelev ettevõtja. Norsk Tipping AS on Norra suurim hasartmängukorraldaja, kes kuulub täies mahus Norra riigile. Kuni 2003. aastani ei tegutsenud Norsk Tipping AS hasartmänguautomaatide turul.

2003. aasta juunis võeti vastu õigusakt, mis andis ettevõtjale Norsk Tipping AS ainuõiguse selliste automaatide käitamiseks. Alates 1. jaanuarist 2006 oleks ettevõtjast Norsk Tipping AS pidanud saama ainuke hasartmänguautomaate käitav ettevõtja Norras.

Üleminekuperioodil 2003. aasta juunist kuni 1. jaanuarini 2006 hakkas ettevõtja Norsk Tipping AS turule tooma esimesi hasartmänguautomaate, samal ajal kui olemasolevad turul tegutsejad pidid turult tagasi tõmbuma, sest selliste automaatide käitamise load hakkasid järg-järgult aeguma. Üleminekuperioodil konkureerisid seega Norsk Lotteridrift ASA ja Norsk Tipping AS samal turul. Praegu on ettevõtjal Norsk Tipping AS ainuõigus hasartmänguautomaatide käitamiseks Norras (6).

Norsk Lotteridrift ASA esitas kaebuse selle kohta, et olukorras, kus Norsk Tipping AS konkureeris muude hasartmänguautomaatide käitajatega, kahjustasid kaks ettevõtja Norsk Tipping AS heaks võetud meedet konkurentsi ja mõjutasid lepinguosaliste kaubandust.

Kaebuse esitaja viitas kahele järgmisele meetmele:

| — | Norsk Tipping AS ei maksnud ettevõtte tulumaksu, samal ajal kui erasektori käitajate suhtes kohaldati kõnealust maksu (punkt 2.1); |
| --- | --- |

—

Norsk Tipping AS ei maksnud ettevõtte tulumaksu, samal ajal kui erasektori käitajate suhtes kohaldati kõnealust maksu (punkt 2.1);

| — | kaebuse esitaja väitis, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli oluliselt suurem vabadus otsustada, millist osa tuludest anda heategevuseks, sest ettevõtja maksis heategevuseks osa netokasumist, samal ajal kui erasektori käitajad pidid maksma heategevuseks 40 % oma sissetulekust iga hasartmänguautomaadi pealt (punkt 2.2). |
| --- | --- |

—

kaebuse esitaja väitis, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli oluliselt suurem vabadus otsustada, millist osa tuludest anda heategevuseks, sest ettevõtja maksis heategevuseks osa netokasumist, samal ajal kui erasektori käitajad pidid maksma heategevuseks 40 % oma sissetulekust iga hasartmänguautomaadi pealt (punkt 2.2).

2.1.   Vabastus ettevõtte tulumaksust

Vastavalt 26. märtsi 1999. aasta maksuseaduse nr 14 jaotise 2-30 g punktile 3 (endine punkt 5) oli ettevõtja Norsk Tipping AS ettevõtte tulumaksust vabastatud. Kõnealust sätet tuleb tõlgendada koostoimes hasartmänge käsitleva 28. augusti 1992. aasta seadusega nr 103 (edaspidi „hasartmänguseadus”), mille kohaselt oli ettevõtja Norsk Tipping AS kohustatud ära maksma kogu oma kasumi, mis jäi üle pärast eraldamise tegemist investeerimisfondi (7).

Kaebuse esitaja (kelle suhtes kohaldati kohustust maksta ettevõtte tulumaksu) väitis, et ettevõtja Norsk Tipping AS võimalus saada kasu sellisest vabastusest kujutab endast riigiabi.

2.2.   Ettevõtja Norsk Tipping AS võimalus otsustada oma kasumi üle

22. septembri 2000. aasta määruses nr 960 hasartmänguautomaatide paigaldamise lubade kohta on sätestatud, et kõnealune luba antakse järgmistel tingimustel: minimaalselt 40 % tulust iga automaadi kohta tuleb maksta heategevuseks; maksimaalselt 20 % tuleb maksta selle koha omanikule, kuhu hasartmänguautomaadid on paigaldatud, ja maksimaalselt 40 % võib jääda käitajale. Kõnealust määrust ei kohaldatud ettevõtja Norsk Tipping AS suhtes (8).

Ettevõtja Norsk Tipping AS tegevust reguleeriti hasartmänguseadusega, milles on sätestatud, et kogu ettevõtja Norsk Tipping AS kasum pärast reservi tehtavat eraldist tuleb maksta heategevuseks.

Kaebuse esitaja väitis, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli oluliselt suurem vabadus kui tema konkurentidel. Kaebuse esitaja väitis, et „on suur erinevus, kas maksta osa ettevõtja kombineeritud tegevuse netokasumist heategevuseks või maksta iga automaadi pealt kindlaksmääratud protsent kasumist heategevuseks, olenemata ettevõtja üldisest kasumlikkusest.” Ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA oli arvamusel, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli suurem vabadus otsustada oma eelarve üle ja suurem vabadus eelkõige otsustada vajalike investeeringute üle olukorras, kus oli vaja uusi investeeringuid. Õigusaktis ei olnud sätestatud investeerimisfondiks ettenähtud reservi suuruse piirang või miinimumnõue heategevuseks tehtavate maksete suuruse kohta. Selliste investeeringute tegemiseks oli ettevõtjal Norsk Tipping AS võimalus teha vajalikke eraldusi reservi, samal ajal kui tema konkurentidel, näiteks ettevõtjal Lotteridrift ASA oli väiksem vabadus.

Kaebuse esitaja väitis, et selline eelis kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

II.   HINNANG

1.   Riigiabi olemasolu

EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Järelevalveamet analüüsib kaebuse hindamisel järgemööda kaebuse esitamise kahte põhjust.

2.   Vabastus ettevõtte tulumaksust

Vabastus ettevõtte tulumaksust

Meede peab olema antud riigi poolt või riigi vahenditest.

Järelevalveamet on arvamusel, et vabastuse andmise kaudu loobus Norra riik tulust, mida ta tavaolukorras oleks saanud. Kõnealuste vahendite puudumine kujutab endast koormat riigi vahenditele, sest tegemist on kuludega, mida tavaliselt kantakse ettevõtjate eelarvest (9). Maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigi vahendeid kasutatakse maksustamiskuludeks (10). Seetõttu on järelevalveamet arvamusel, et ettevõtja Norsk Tipping AS vabastamine tulumaksust on seotud riigi vahendite kasutamisega.

9

10

Lisaks sellele peab meede olema valikuline, soodustades „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Selleks et kindlaks määrata, kas meede on valikuline, hindab järelevalveamet, kas konkreetse õigussüsteemi piires kujutab meede endast eelist ettevõtjale võrreldes muude ettevõtjatega, kes on võrreldavas õiguslikus ja tegelikus olukorras. Siinkohal on vaja eelkõige tuvastada ühine või tavakord kohaldatava maksusüsteemi raames, mis oleks võrdlusraamistikuks.

Järelevalveamet on arvamusel, et võrdlusraamistik valikulisuse hindamiseks on Norra maksuseadus, mida sõnaselgelt ei kohaldata ettevõtja Norsk Tipping AS suhtes vastavalt Norra maksuseaduse jaotise 2.30 g punktile 3.

Järelevalveametil tuleb selle üldkohaldatava või „tavapärase” maksustamiskorra alusel hinnata ja tõendada maksumeetmega antava soodustuse selektiivsust, näidates, et see meede on üldkohaldatava korra erand, kuna see eristab ettevõtjaid, kes asjassepuutuva EFTA riigi maksusüsteemi enda eesmärke arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.

Järelevalveamet on esmapilgul arvamusel, et maksuvabastus tundub olevat valikuline, sest maksust on vabastatud ainult Norsk Tipping.

Nagu mainitud eespool, kohaldatakse ettevõtja Norsk Tipping AS ja kogu Norra hasartmängusektori suhtes eri õiguskorda. Kehtestatud on piirangud nii seoses sellega, kellel lubatakse pakkuda hasartmänguteenuseid ja osutada teenuseid, kui ka hasartmängust saadava tulu kasutamisega. Ettevõtja Norsk Tipping AS kõrval ei lubata ühelgi muul ettevõtjal pakkuda sarnaseid mänge ning ettevõtjal on ainuõigus mitmete eri hasartmängude käitamiseks. Nii Euroopa Kohus kui ka EFTA kohus on sellised õiguslikud piirangud nii turule juurdepääsu osas kui ka teenuste osutamise osas heaks kiitnud, võttes aluseks moraalsed, religioossed ja kultuuriga seotud asjaolud ning moraalselt ja finantsiliselt kahjulikud tagajärjed üksikisikule ja ühiskonnale seoses hasartmängudega (11).

11

Enne kui võeti kasutusele hasartmänguautomaatide käitamise ainuõiguslik kord, tegutsesid turul kaebuse esitaja Norsk Lotteridrift ASA ja muud hasartmänguautomaatide erasektori käitajad ja nende suhtes kohaldati tavapärast tulumaksu lisaks hasartmänguautomaate käsitlevale õiguslikule erikorrale, mille kohaselt oli ettevõtjatel õigus jätta endale kuni 40 % hasartmänguautomaatidelt teenitavast kasumist (12).

12

Hasartmängude korraldamisega tegelevate ettevõtjate suhtes, näiteks Norsk Rikstoto, kes korraldab hobuste võiduajamiste kihlvedusid, ja heategevuslike organisatsioonide suhtes, kes korraldavad eri tüüpi loteriisid, kohaldatakse teistsugust õiguskorda. Ühine nimetaja selliste hasartmängude korraldajate puhul on see, et põhimõtteliselt kogu tulu, mis hasartmängude korraldamisest saadakse, antakse konkreetseks heategevuslikuks eesmärgiks. Seega oli endine hasartmänguautomaatidega seotud kord ainulaadne seetõttu, et see võimaldas erasektori käitajatel jätta endale kasumi, mida nad hasartmängudelt teenisid.

Seaduses on sätestatud, et ettevõtja Norsk Tipping AS tulu võetakse ära ja eraldatakse spordile, kultuurile ja alates 2006. aastast humanitaarsetele ja heategevuslikele eesmärkidele (vrd 28. augusti 1992. aasta hasartmänguseaduse (lov om pengespill) nr 103 10. jagu). Seega asendatakse ettevõtja Norsk Tipping AS vabastamine tavapärasest tulumaksust teistsuguse „maksustamisega”.

lov om pengespill

Seetõttu, kuigi ettevõtja Norsk Tipping on vabastatud tulumaksust, kohaldatakse ettevõtja kasumi suhtes teistsuguseid piiranguid ning selle tulemusel ei saa ettevõtja kasumit endale jätta. Järelevalveamet on arvamusel, et käesoleva juhtumi asjaolusid arvestades on ettevõtja Norsk Tipping kohtlemine erikorras õigustatud, arvestades monopoolses seisundis oleva hasartmängudega tegeleva riigiettevõtja kasumi ümberjagamise süsteemi loogikat.

Sellest tulenevalt on järelevalveamet arvamusel, et arvestades hasartmängude korraldamise erilaadi ja –korraldust, ei ole ettevõtja Norsk Tipping AS võrreldavas tegelikus ja õiguslikus olukorras nende ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse tavapärast tulumaksu, olgu nendeks ettevõtjateks siis hasartmänguautomaatide endised erasektori käitajad või muud kommertsettevõtjad. Seega ei kujuta ettevõtja Norsk Tipping AS vabastamine tavapärasest tulumaksust endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

3.   Ettevõtja Norsk Tipping AS võimalus otsustada oma kasumi üle

Ettevõtja Norsk Tipping AS võimalus otsustada oma kasumi üle

Kaebuses tõstatatud teine küsimus oli seotud sellega, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli suurem vabadus oma kasumi üle ise otsustada võrreldes hasartmänguautomaatide erasektori käitajatega. Erasektori käitajad pidid maksma heategevuseks 40 % hasartmänguautomaatidega seotud kasumist, samal ajal kui ettevõtja Norsk Tipping AS pidi maksma heategevuseks kogu oma kasumi. Kasumi summa aga olenes suures osas ettevõtja Norsk Tipping AS otsusest eraldada investeerimisfondi raha või üldiselt sellest, kuidas ettevõtja raha kulutas. Kaebuse esitaja väitis, et erasektori käitajatel ei olnud sellist võimalust, sest nende heategevuseks makstav osa oli jäigalt kindlaksmääratud.

Järelevalveamet ei leia, et kasutatakse riigi vahendeid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Kooskõlas kohtu otsusega kohtuasjas Preussen Elektra
   (13) on järelevalveamet arvamusel, et kohustus eraldada teatud osa tulust heategevuseks on riigi sekkumine, mis tuleneb Norra 8. juuni 1998. aasta määrusest nr 797 seoses eeskirjadega ettevõtja Norsk Tipping AS reservi kohta, kuid see ei too riigile kaasa saamata jäänud tulusid (14). Lisaks sellele kehtib siinkohal sama eespool kirjeldatud arutluskäik seoses valikulisusega, sealhulgas tõsiasi, et ettevõtja Norsk Tipping AS ja hasartmänguautomaatide erasektori käitajad ei ole võrreldavas olukorras.

Preussen Elektra

13

14

4.   Järeldus

Järeldus

Eespool kirjeldatu põhjal on järelevalveamet arvamusel, et ettevõtja Norsk Tipping AS vabastust tavapärasest tulumaksust ja ettevõtja võimalus otsustada oma kasumi üle ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtja Norsk Tipping AS suhtes kohaldatav maksuvabastus vastavalt Norra maksuseaduse jaotise 2.30 g punktile 3 ja ettevõtja võimalus otsustada oma kasumi üle ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 2. detsember 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „protokoll nr 3”.

4

(5)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Edaspidi „riigiabi suunised”. Nende suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  EFTA kohus kiitis ainuõiguse andmise heaks kohtuasjas E-1/06: EFTA järelevalveamet vs Norra, EFTA 2007, lk 20.

6

vs

(7)  Investeeringu eesmärk on tagada, et ettevõtja investeerimisvajaduste rahuldamiseks on olemas vajalikud vahendid.

7

(8)  Määrust on pärast kaebuse esitamist märkimisväärselt muudetud, kuid käesoleva juhtumi puhul ei leia järelevalveamet olevat vajalik kõnealuseid muudatusi kirjeldada.

8

(9)  Kohtuasi C-156/98 Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk 6857, punkt 26).

9

vs

(10)  Vt muu hulgas riigiabi suuniste 3. jao punkt 3 riigiabi eeskirjade rakendamise kohta äriühingute otsemaksustamisega seotud abimeetmete suhtes.

10

(11)  Vt kohtuasi E-1/06: järelevalveamet vs. Norra, millele on osutatud punktis 29 täiendavate viidetega.

11

vs.

(12)  Ülejäänud 60 % jagati heategevuse ja koha omaniku vahel, vt asjaolud eespool.

12

(13)  Kohtuasi C-379/98: Preussen Elektra vs. Schhleswag (EKL 2001, lk I-2009, punktid 54–67).

13

vs

(14)  Kõnealuse määruse õiguslik alus on hasartmänguseaduse 10. jagu.

14

---

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/16

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 02/10/COL,

5. jaanuar 2010,

mis käsitleb Norra staatust seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 302/08/COL

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.1.5a nimetatud õigusakti:

Nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ, 24. oktoober 2006, vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (1),

ja nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti kõnealuse direktiivi artiklit 50,

ning arvestades järgmist:

Norra esitas 3. mai 1994. aasta kirjas nõuetekohased põhjendused, et saada oma territooriumile nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas heakskiidetud vööndi staatust, samuti riiklikud eeskirjad, mis tagavad kooskõla tingimustega, millest tuleb heakskiidetud vööndi staatuse säilitamiseks kinni pidada.

Norra tunnistati järelevalveameti otsusega nr 71/94/COL heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas. Pärast 26. novembri 2007 teadet, mis käsitles viirusliku hemorraagilise septitseemia puhangut Norra Møre og Romsdali maakonnas, tühistati otsusega nr 302/08/COL otsus nr 71/94/COL, mida on viimati muudetud EFTA järelevalveameti otsusega nr 244/02/COL. Otsuses 302/08/COL sätestati, et kõnealuse otsuse lisas osutatud Norra osad tunnistatakse heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.

11. juulil 2008 kinnitati viirusliku hemorraagilise septitseemia puhang Norra Storfjordeni rannikualadel. Asjaomane Norra ametiasutus teavitas järelevalveametit meetmetest, mida võeti haiguse likvideerimiseks ja selle leviku tõkestamiseks.

Järelevalveamet on hinnanud Norra asjaomase ametiasutuse esitatud teavet ja praeguses etapis tundub, et võetud meetmed on asjakohased. Lisaks sellele on järelevalveamet arutanud küsimust Euroopa Komisjoniga ja Norras ei ole aset leidnud ühtegi muutust seoses nakkusliku vereloomenekroosiga.

Järelevalveamet on seisukohal, et Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, tuleks siiski tunnistada heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.

Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, on tunnistatud heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.

Artikkel 2

EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 302/08/COL Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 5. jaanuaril 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 5

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 5. jaanuar 2010

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

direktor

Xavier LEWIS

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

---

LISA

NAKKUSLIK VERELOOMENEKROOS

Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad.

VIIRUSLIK HEMORRAAGILINE SEPTITSEEMIA

Norra, välja arvatud:

| 1) | Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad; |
| --- | --- |

1)

Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad;

| 2) | Storfjordeni rannikualad (Ørskogi, Sykkylveni, Stordali, Stranda ja Norddali omavalitsustes), mis on piiritletud läänest joonega Sykkylveni kohalikus omavalitsuses asuva Røneseti ja Ørskogi kohalikus omavalitsuses asuva Giljeneseti vahel. Joonest itta on välja arvatud kogu fjord, sealhulgas tõusuvee piir, kaldal asuvad vesiviljelusloomade kasvandused, mis kasutavad tootmises merevett, ning fjordis asuvad vesiviljelusloomade kasvanduste kaldal asuvad baasid ja kaid. Valgla osad, mille suue asub isoleeritud alal ja kus toimub siirdekalade ränne ülesvoolu, ning valgla siirdeosas asuvad kasvatused ei ole samuti tunnistatud heakskiidetud vööndiks. |
| --- | --- |

2)

Storfjordeni rannikualad (Ørskogi, Sykkylveni, Stordali, Stranda ja Norddali omavalitsustes), mis on piiritletud läänest joonega Sykkylveni kohalikus omavalitsuses asuva Røneseti ja Ørskogi kohalikus omavalitsuses asuva Giljeneseti vahel. Joonest itta on välja arvatud kogu fjord, sealhulgas tõusuvee piir, kaldal asuvad vesiviljelusloomade kasvandused, mis kasutavad tootmises merevett, ning fjordis asuvad vesiviljelusloomade kasvanduste kaldal asuvad baasid ja kaid. Valgla osad, mille suue asub isoleeritud alal ja kus toimub siirdekalade ränne ülesvoolu, ning valgla siirdeosas asuvad kasvatused ei ole samuti tunnistatud heakskiidetud vööndiks.

---

Parandused

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/18

---

Nõukogu 12. mai 2010. aasta otsuse 2010/274/ÜVJP, millega muudetakse ja pikendatakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 119, 13. mai 2010
  )

| 1. | Leheküljel 22 artikli 1 lõikes 1 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 22 artikli 1 lõikes 1

asendatakse

„EU BAM Rafah eesmärgiks on pakkuda kolmanda osapoole kohalolekut Rafah piiriületuspunktis, et koostöös institutsioonide arendamise liidu jõupingutustega aidata kaasa Rafah piiriületuspunkti avamisele ning suurendada Iisraeli valitsuse ja Palestiina omavalitsuse vahelist usaldust.”

järgmisega:

„EU BAM Rafah eesmärgiks on pakkuda kolmanda osapoole kohalolekut Rafah piiriületuspunktis, et koostöös liidu jõupingutustega institutsioonide ülesehitamiseks aidata kaasa Rafah piiriületuspunkti avamisele ning suurendada Iisraeli valitsuse ja Palestiina omavalitsuse vahelist usaldust.”.

| 2. | Leheküljel 22 artikli 1 lõikes 2 |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 22 artikli 1 lõikes 2

asendatakse

„2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EU BAM Rafah missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) üldises alluvuses.”

järgmisega:

„2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib EU BAM Rafah missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) üldises alluvuses.”.

---