# Euroopa Liidu L 312/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik7. detsember 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 312

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik7. detsember 2018

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1860, 28. november 2018, Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1861, 28. november 2018, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 | 14 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1862, 28. november 2018, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL | 56 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1860, 28. november 2018, Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1861, 28. november 2018, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006

14

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1862, 28. november 2018, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL

56

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2225 (millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas) parandus ( ELT L 327, 9.12.2017 ) | 107 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2225 (millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas) parandus ( ELT L 327, 9.12.2017 )

( ELT L 327, 9.12.2017 )

107

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1860,

28. november 2018,

Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimustele mitte vastavate või enam mitte vastavate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine, austades täielikult põhiõigusi ja eelkõige mittetagasisaatmise põhimõtet ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/115/EÜ, (2) on kesksel kohal ulatuslikes jõupingutustes, mida tehakse ebaseadusliku rände piiramiseks ja ebaseaduslike rändajate tagasisaatmise määra suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimustele mitte vastavate või enam mitte vastavate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine, austades täielikult põhiõigusi ja eelkõige mittetagasisaatmise põhimõtet ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/115/EÜ, (2) on kesksel kohal ulatuslikes jõupingutustes, mida tehakse ebaseadusliku rände piiramiseks ja ebaseaduslike rändajate tagasisaatmise määra suurendamiseks.

| (2) | Vaja on tõhustada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise liidu süsteemi. See on väga tähtis, et säilitada üldsuse usaldus liidu rände- ja varjupaigapoliitika vastu ning aidata rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi. |
| --- | --- |

(2)

Vaja on tõhustada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise liidu süsteemi. See on väga tähtis, et säilitada üldsuse usaldus liidu rände- ja varjupaigapoliitika vastu ning aidata rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi.

| (3) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tõhusaks ja proportsionaalseks tagasisaatmiseks kooskõlas direktiiviga 2008/115/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tõhusaks ja proportsionaalseks tagasisaatmiseks kooskõlas direktiiviga 2008/115/EÜ.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2018/1861 (3) ning (EL) 2018/1862 (4) on sätestatud Schengeni infosüsteemi (SIS) loomise, toimimise ja kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2018/1861 (3) ning (EL) 2018/1862 (4) on sätestatud Schengeni infosüsteemi (SIS) loomise, toimimise ja kasutamise tingimused.

| (5) | Tuleks luua süsteem, mille abil määruse (EL) 2018/1861 kohaselt SISi kasutavad liikmesriigid saavad vahetada teavet tagasisaatmisotsuste kohta, mis on tehtud liikmesriikide territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike suhtes, ning jälgida, kas kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta selline otsus on tehtud, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks luua süsteem, mille abil määruse (EL) 2018/1861 kohaselt SISi kasutavad liikmesriigid saavad vahetada teavet tagasisaatmisotsuste kohta, mis on tehtud liikmesriikide territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike suhtes, ning jälgida, kas kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta selline otsus on tehtud, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud.

| (6) | Käesolev määrus ei mõjuta kolmandate riikide kodanike õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud direktiivis 2008/115/EÜ. Tagasisaatmise eesmärgil SISi sisestatud hoiatusteade ei määratle iseenesest kolmanda riigi kodaniku õiguslikku seisundit liikmesriikide territooriumil, eriti muudes liikmesriikides kui hoiatusteate SISi sisestanud liikmesriik. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus ei mõjuta kolmandate riikide kodanike õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud direktiivis 2008/115/EÜ. Tagasisaatmise eesmärgil SISi sisestatud hoiatusteade ei määratle iseenesest kolmanda riigi kodaniku õiguslikku seisundit liikmesriikide territooriumil, eriti muudes liikmesriikides kui hoiatusteate SISi sisestanud liikmesriik.

| (7) | SISi sisestatud hoiatusteated tagasisaatmise kohta ja nende hoiatusteadete kohta täiendava teabe vahetamine peaksid aitama pädevatel asutustel võtta meetmeid, mida on vaja tagasisaatmisotsuste täitmiseks. SIS peaks aitama välja selgitada kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus, kuid kes on põgenenud ja kinni peetud teises liikmesriigis, ja liikmesriikidel nende kohta teavet vahetada. Nimetatud meetmed peaksid aitama ennetada ja tõkestada ebaseaduslikku rännet ja teisest rännet ning tõhustada koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel. |
| --- | --- |

(7)

SISi sisestatud hoiatusteated tagasisaatmise kohta ja nende hoiatusteadete kohta täiendava teabe vahetamine peaksid aitama pädevatel asutustel võtta meetmeid, mida on vaja tagasisaatmisotsuste täitmiseks. SIS peaks aitama välja selgitada kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus, kuid kes on põgenenud ja kinni peetud teises liikmesriigis, ja liikmesriikidel nende kohta teavet vahetada. Nimetatud meetmed peaksid aitama ennetada ja tõkestada ebaseaduslikku rännet ja teisest rännet ning tõhustada koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel.

| (8) | Tagasisaatmise tõhususe tagamiseks ja tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete lisaväärtuse suurendamiseks peaksid liikmesriigid sisestama SISi hoiatusteated seoses otsustega, mille nad teevad ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohta vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ järgivatele sätetele. Selleks peaksid liikmesriigid sisestama SISi hoiatusteate ka nende otsuste kohta, millega nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud juhtudel kehtestatakse või sätestatakse selliste kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiskohustus, kelle suhtes rakendatakse sisenemiskeeldu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/399 (5) või kelle pädevad asutused on tabanud või kinni pidanud seoses liikmesriigi maismaa-, mere- või õhuvälispiiri ebaseadusliku ületamisega ning kes ei ole hiljem saanud luba või õigust kõnealuses liikmesriigis viibimiseks, ning selliste kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiskohustus, kelle suhtes rakendatakse tagasisaatmist kriminaalkaristusena või kriminaalkaristuse tagajärjena vastavalt siseriiklikule õigusele või kelle suhtes rakendatakse väljaandmismenetlust. Teatavatel juhtudel, kui tagasisaatmisotsuse täitmata jätmise oht on väike, nimelt kinnipidamise vältel või kui tagasisaatmisotsus tehakse välispiiril ja viiakse kohe täide, ning selleks, et vähendada halduskoormust, võivad liikmesriigid jätta kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus, hoiatusteate sisestamata. |
| --- | --- |

(8)

Tagasisaatmise tõhususe tagamiseks ja tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete lisaväärtuse suurendamiseks peaksid liikmesriigid sisestama SISi hoiatusteated seoses otsustega, mille nad teevad ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohta vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ järgivatele sätetele. Selleks peaksid liikmesriigid sisestama SISi hoiatusteate ka nende otsuste kohta, millega nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud juhtudel kehtestatakse või sätestatakse selliste kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiskohustus, kelle suhtes rakendatakse sisenemiskeeldu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/399 (5) või kelle pädevad asutused on tabanud või kinni pidanud seoses liikmesriigi maismaa-, mere- või õhuvälispiiri ebaseadusliku ületamisega ning kes ei ole hiljem saanud luba või õigust kõnealuses liikmesriigis viibimiseks, ning selliste kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiskohustus, kelle suhtes rakendatakse tagasisaatmist kriminaalkaristusena või kriminaalkaristuse tagajärjena vastavalt siseriiklikule õigusele või kelle suhtes rakendatakse väljaandmismenetlust. Teatavatel juhtudel, kui tagasisaatmisotsuse täitmata jätmise oht on väike, nimelt kinnipidamise vältel või kui tagasisaatmisotsus tehakse välispiiril ja viiakse kohe täide, ning selleks, et vähendada halduskoormust, võivad liikmesriigid jätta kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus, hoiatusteate sisestamata.

| (9) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühised normid tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise kohta. Tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade sisestatakse SISi niipea, kui tehakse selle aluseks olev tagasisaatmisotsus. Hoiatusteade peaks sisaldama teavet selle kohta, kas asjaomasele kolmanda riigi kodanikule on määratud vabatahtliku lahkumise tähtaeg, sealhulgas selle kohta, kas sellist tähtaega on pikendatud, ja kas otsuse täitmine on peatatud või väljasaatmine edasi lükatud. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühised normid tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise kohta. Tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade sisestatakse SISi niipea, kui tehakse selle aluseks olev tagasisaatmisotsus. Hoiatusteade peaks sisaldama teavet selle kohta, kas asjaomasele kolmanda riigi kodanikule on määratud vabatahtliku lahkumise tähtaeg, sealhulgas selle kohta, kas sellist tähtaega on pikendatud, ja kas otsuse täitmine on peatatud või väljasaatmine edasi lükatud.

| (10) | Vaja on kindlaks määrata nende andmete kategooriad, mida võib sisestada SISi kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus. Tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated peaksid sisaldama ainult selliseid andmeid, mida on vaja andmesubjektide tuvastamiseks, et võimaldada pädevatel asutustel teha aega kaotamata teadlikke otsuseid ning et tagada vajaduse korral pädevate asutuste kaitse näiteks selliste isikute eest, kes on relvastatud, vägivaldsed, põgenenud või seotud tegevusega, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 (6) artiklites 3–14. Lisaks peaks hoiatusteade tuvastamise ja mitme identiteedi avastamise hõlbustamiseks sisaldama ka viidet asjaomase isiku isikut tõendavale dokumendile ja selle dokumendi koopiat, kui see on kättesaadav. |
| --- | --- |

(10)

Vaja on kindlaks määrata nende andmete kategooriad, mida võib sisestada SISi kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus. Tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated peaksid sisaldama ainult selliseid andmeid, mida on vaja andmesubjektide tuvastamiseks, et võimaldada pädevatel asutustel teha aega kaotamata teadlikke otsuseid ning et tagada vajaduse korral pädevate asutuste kaitse näiteks selliste isikute eest, kes on relvastatud, vägivaldsed, põgenenud või seotud tegevusega, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 (6) artiklites 3–14. Lisaks peaks hoiatusteade tuvastamise ja mitme identiteedi avastamise hõlbustamiseks sisaldama ka viidet asjaomase isiku isikut tõendavale dokumendile ja selle dokumendi koopiat, kui see on kättesaadav.

| (11) | Võttes arvesse sõrmejälgede ja fotode või näokujutiste abil isikute tuvastamise usaldusväärsust, tuleks need tagasisaatmist käsitlevatesse hoiatusteadetesse alati lisada. Need ei pruugi aga olla kättesaadavad, näiteks kui tagasisaatmisotsus on tehtud tagaselja – sellistel juhtudel peaks olema võimalik nimetatud nõudest erandkorras kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse sõrmejälgede ja fotode või näokujutiste abil isikute tuvastamise usaldusväärsust, tuleks need tagasisaatmist käsitlevatesse hoiatusteadetesse alati lisada. Need ei pruugi aga olla kättesaadavad, näiteks kui tagasisaatmisotsus on tehtud tagaselja – sellistel juhtudel peaks olema võimalik nimetatud nõudest erandkorras kõrvale kalduda.

| (12) | Liikmesriikide pädevate asutuste esitatud täiendava teabe vahetamine selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on sisestatud tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade, peaks alati toimuma SIRENE büroodeks kutsutavate riiklike asutuste võrgustiku kaudu, kusjuures SIRENE büroo tegutseb kontaktpunktina ja kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artiklitega 7 ja 8. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikide pädevate asutuste esitatud täiendava teabe vahetamine selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on sisestatud tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade, peaks alati toimuma SIRENE büroodeks kutsutavate riiklike asutuste võrgustiku kaudu, kusjuures SIRENE büroo tegutseb kontaktpunktina ja kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artiklitega 7 ja 8.

| (13) | Tuleks kehtestada kord, mis võimaldab liikmesriikidel kontrollida, kas tagasipöördumiskohustus on täidetud, ning kinnitada SISi tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate sisestanud liikmesriigile, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on lahkunud. See teave peaks aitama paremini jälgida tagasisaatmisotsuste täitmist. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks kehtestada kord, mis võimaldab liikmesriikidel kontrollida, kas tagasipöördumiskohustus on täidetud, ning kinnitada SISi tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate sisestanud liikmesriigile, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on lahkunud. See teave peaks aitama paremini jälgida tagasisaatmisotsuste täitmist.

| (14) | Tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated tuleks kustutada niipea, kui tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriik või pädev asutus saab kinnituse, et isik on tagasi pöördunud, või kui pädeval asutusel on piisaval hulgal veenvat teavet, et kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud. Kui tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, tuleks riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade sisestada SISi vastavalt määrusele (EL) 2018/1861. Sel juhul peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade aktiveeritakse SISis kohe, kui kolmanda riigi kodanik on Schengeni alalt lahkunud. Kui SISi andmetest nähtub, et tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, tuleks tagada sissesõidukeelu täitmine. |
| --- | --- |

(14)

Tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated tuleks kustutada niipea, kui tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriik või pädev asutus saab kinnituse, et isik on tagasi pöördunud, või kui pädeval asutusel on piisaval hulgal veenvat teavet, et kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud. Kui tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, tuleks riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade sisestada SISi vastavalt määrusele (EL) 2018/1861. Sel juhul peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade aktiveeritakse SISis kohe, kui kolmanda riigi kodanik on Schengeni alalt lahkunud. Kui SISi andmetest nähtub, et tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, tuleks tagada sissesõidukeelu täitmine.

| (15) | SISil peaks olema mehhanism, mis võimaldab liikmesriike teavitada, kui kolmandate riikide kodanikud ei täida tagasipöördumiskohustust neile vabatahtlikuks lahkumiseks määratud aja jooksul. Mehhanism peaks aitama liikmesriikidel täita oma kohustusi tagasisaatmisotsuste täitmise tagamiseks ja kohustusi kehtestada vastavalt direktiivile 2008/115/EÜ sissesõidukeeld kolmandate riikide kodanikele, kes ei ole täitnud tagasipöördumiskohustust. |
| --- | --- |

(15)

SISil peaks olema mehhanism, mis võimaldab liikmesriike teavitada, kui kolmandate riikide kodanikud ei täida tagasipöördumiskohustust neile vabatahtlikuks lahkumiseks määratud aja jooksul. Mehhanism peaks aitama liikmesriikidel täita oma kohustusi tagasisaatmisotsuste täitmise tagamiseks ja kohustusi kehtestada vastavalt direktiivile 2008/115/EÜ sissesõidukeeld kolmandate riikide kodanikele, kes ei ole täitnud tagasipöördumiskohustust.

| (16) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada siduvad normid, mille kohaselt liikmesriigid konsulteerivad omavahel võimalike vastukäivate korralduste vältimiseks või omavahel vastavusse viimiseks. Konsulteerimine peaks toimuma juhul, kui liikmesriik on väljastanud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kellel on teise liikmesriigi välja antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa või kellele selline luba või viisa antakse, ning eelkõige juhul, kui tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, või juhul, kui liikmesriikide territooriumile sisenemisel võib tekkida vastuoluline olukord. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada siduvad normid, mille kohaselt liikmesriigid konsulteerivad omavahel võimalike vastukäivate korralduste vältimiseks või omavahel vastavusse viimiseks. Konsulteerimine peaks toimuma juhul, kui liikmesriik on väljastanud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kellel on teise liikmesriigi välja antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa või kellele selline luba või viisa antakse, ning eelkõige juhul, kui tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, või juhul, kui liikmesriikide territooriumile sisenemisel võib tekkida vastuoluline olukord.

| (17) | Hoiatusteateid tuleks SISis säilitada ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need sisestati. Kohaldada tuleks määruse (EL) 2018/1861 sätteid, mis käsitlevad hoiatusteadete läbivaatamistähtaegu. Tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade tuleks nimetatud määruses osutatud läbivaatamise menetluse kohaselt automaatselt kustutada niipea, kui hoiatusteade aegub. |
| --- | --- |

(17)

Hoiatusteateid tuleks SISis säilitada ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need sisestati. Kohaldada tuleks määruse (EL) 2018/1861 sätteid, mis käsitlevad hoiatusteadete läbivaatamistähtaegu. Tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade tuleks nimetatud määruses osutatud läbivaatamise menetluse kohaselt automaatselt kustutada niipea, kui hoiatusteade aegub.

| (18) | Isikuandmeid, mille liikmesriik on saanud käesoleva määruse kohaselt, ei tohiks edastada ega teha kättesaadavaks kolmandale riigile. Erandina sellest reeglist peaks olema võimalik selliseid isikuandmeid kolmandale riigile edastada, kui selline edastamine toimub rangetel tingimustel ja kui see on konkreetsetel juhtudel vajalik, et aidata tuvastada kolmanda riigi kodaniku isik tema tagasisaatmise eesmärgil. Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (7) ning hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Tuleks siiski märkida, et komisjon ei ole vastuvõtvate kolmandate riikide kohta sageli vastu võtnud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 kohast kaitse piisavuse otsust. Lisaks ei ole hoolimata ulatuslikest jõupingutustest, mida liit on teinud koostöö tegemiseks liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate tagasipöördumiskohustusega kolmandate riikide kodanike peamiste päritoluriikidega, suudetud tagada, et sellised kolmandad riigid täidaksid süstemaatiliselt rahvusvahelisest õigusest tulenevat kohustust võtta oma kodanikud tagasi.
  Tagasivõtulepingud, mille liit või liikmesriigid on sõlminud või mille üle nad läbirääkimisi peavad ning milles nähakse ette määruse (EL) 2016/679 artikli 46 kohaselt asjakohased kaitsemeetmed andmete edastamiseks kolmandatele riikidele, eksisteerivad vaid piiratud hulga kolmandate riikidega. Uute lepingute sõlmimine on endiselt ebakindel. Sellistel asjaoludel ja erandina kaitse piisavuse otsuse või asjakohaste kaitsemeetmete nõudest peaks käesoleva määruse kohane isikuandmete edastamine kolmandate riikide ametiasutustele olema lubatud liidu tagasisaatmispoliitika rakendamiseks. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 49 sätestatud erandit peaks saama kasutada juhul, kui nimetatud artiklis sätestatud tingimused on täidetud. Kõnealuse määruse artikli 57 kohaselt peaksid kõnealuse määruse rakendamist, sealhulgas käesoleva määruse kohast isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, jälgima sõltumatud järelevalveasutused. |
| --- | --- |

(18)

Isikuandmeid, mille liikmesriik on saanud käesoleva määruse kohaselt, ei tohiks edastada ega teha kättesaadavaks kolmandale riigile. Erandina sellest reeglist peaks olema võimalik selliseid isikuandmeid kolmandale riigile edastada, kui selline edastamine toimub rangetel tingimustel ja kui see on konkreetsetel juhtudel vajalik, et aidata tuvastada kolmanda riigi kodaniku isik tema tagasisaatmise eesmärgil. Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (7) ning hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Tuleks siiski märkida, et komisjon ei ole vastuvõtvate kolmandate riikide kohta sageli vastu võtnud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 kohast kaitse piisavuse otsust. Lisaks ei ole hoolimata ulatuslikest jõupingutustest, mida liit on teinud koostöö tegemiseks liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate tagasipöördumiskohustusega kolmandate riikide kodanike peamiste päritoluriikidega, suudetud tagada, et sellised kolmandad riigid täidaksid süstemaatiliselt rahvusvahelisest õigusest tulenevat kohustust võtta oma kodanikud tagasi.

Tagasivõtulepingud, mille liit või liikmesriigid on sõlminud või mille üle nad läbirääkimisi peavad ning milles nähakse ette määruse (EL) 2016/679 artikli 46 kohaselt asjakohased kaitsemeetmed andmete edastamiseks kolmandatele riikidele, eksisteerivad vaid piiratud hulga kolmandate riikidega. Uute lepingute sõlmimine on endiselt ebakindel. Sellistel asjaoludel ja erandina kaitse piisavuse otsuse või asjakohaste kaitsemeetmete nõudest peaks käesoleva määruse kohane isikuandmete edastamine kolmandate riikide ametiasutustele olema lubatud liidu tagasisaatmispoliitika rakendamiseks. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 49 sätestatud erandit peaks saama kasutada juhul, kui nimetatud artiklis sätestatud tingimused on täidetud. Kõnealuse määruse artikli 57 kohaselt peaksid kõnealuse määruse rakendamist, sealhulgas käesoleva määruse kohast isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, jälgima sõltumatud järelevalveasutused.

| (19) | Liikmesriigiti võivad tagasisaatmise eest vastutada väga erinevad asutused ning ka ühes liikmesriigis võivad tagasisaatmise eest vastutada eri asutused sõltuvalt ebaseadusliku viibimise põhjustest. Ka kohtud võivad teha tagasisaatmisotsuseid, näiteks elamisloa või -õiguse andmisest keeldumise otsuse edasikaebamise tulemusena või kriminaalkaristusena. Kõik riiklikud asutused, kes teevad ja täidavad direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt tagasisaatmisotsuseid, peaksid saama juurdepääsu SISile tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ning nende kohta päringute tegemiseks. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigiti võivad tagasisaatmise eest vastutada väga erinevad asutused ning ka ühes liikmesriigis võivad tagasisaatmise eest vastutada eri asutused sõltuvalt ebaseadusliku viibimise põhjustest. Ka kohtud võivad teha tagasisaatmisotsuseid, näiteks elamisloa või -õiguse andmisest keeldumise otsuse edasikaebamise tulemusena või kriminaalkaristusena. Kõik riiklikud asutused, kes teevad ja täidavad direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt tagasisaatmisotsuseid, peaksid saama juurdepääsu SISile tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ning nende kohta päringute tegemiseks.

| (20) | Juurdepääs tagasisaatmist käsitlevatele hoiatusteadetele tuleks anda määruses (EL) 2018/1861 osutatud riiklikele pädevatele asutustele kolmandate riikide kodanike tuvastamise ja tagasisaatmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(20)

Juurdepääs tagasisaatmist käsitlevatele hoiatusteadetele tuleks anda määruses (EL) 2018/1861 osutatud riiklikele pädevatele asutustele kolmandate riikide kodanike tuvastamise ja tagasisaatmise eesmärgil.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/794 (8) on sätestatud, et Europol toetab ja tugevdab riiklike pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd võitluses terrorismi ja raskete kuritegude vastu ning koostab analüüse ja ohuhinnanguid. Selleks et Europol saaks paremini täita oma ülesandeid, eelkõige neid, mis on seotud sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase Euroopa keskusega, on asjakohane anda Europolile juurdepääs käesolevas määruses sätestatud hoiatusteadete kategooriale. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/794 (8) on sätestatud, et Europol toetab ja tugevdab riiklike pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd võitluses terrorismi ja raskete kuritegude vastu ning koostab analüüse ja ohuhinnanguid. Selleks et Europol saaks paremini täita oma ülesandeid, eelkõige neid, mis on seotud sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase Euroopa keskusega, on asjakohane anda Europolile juurdepääs käesolevas määruses sätestatud hoiatusteadete kategooriale.

| (22) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1624 (9) on sätestatud, et nimetatud määruse kohaldamiseks volitab vastuvõttev liikmesriik nimetatud määruse artikli 2 punktis 8 määratletud rühmade liikmeid, kelle on lähetanud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, kasutama liidu andmebaase, mille kasutamine on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmadel on vaja oma ülesannete täitmiseks juurdepääsu SISi sisestatud tagasisaatmist käsitlevatele hoiatusteadetele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1624 (9) on sätestatud, et nimetatud määruse kohaldamiseks volitab vastuvõttev liikmesriik nimetatud määruse artikli 2 punktis 8 määratletud rühmade liikmeid, kelle on lähetanud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, kasutama liidu andmebaase, mille kasutamine on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmadel on vaja oma ülesannete täitmiseks juurdepääsu SISi sisestatud tagasisaatmist käsitlevatele hoiatusteadetele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga.

| (23) | Määruse (EL) 2018/1861 sätteid, mis käsitlevad liikmesriikide ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (10) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) ülesandeid, hoiatusteadete sisestamist ja töötlemist, hoiatusteadetele juurdepääsu ja nende säilitamise tingimusi, andmetöötlust, andmekaitset, vastutust, seiret ja statistikat, tuleks kohaldada ka käesoleva määruse kohaselt SISi sisestatud ja selles töödeldavate andmete suhtes. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) 2018/1861 sätteid, mis käsitlevad liikmesriikide ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (10) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) ülesandeid, hoiatusteadete sisestamist ja töötlemist, hoiatusteadetele juurdepääsu ja nende säilitamise tingimusi, andmetöötlust, andmekaitset, vastutust, seiret ja statistikat, tuleks kohaldada ka käesoleva määruse kohaselt SISi sisestatud ja selles töödeldavate andmete suhtes.

| (24) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikides direktiivi 2008/115/EÜ järgivate sätete kohaselt tehtud tagasisaatmisotsuste kohta, et hõlbustada nende täitmist ja jälgida, kas ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud täidavad tagasipöördumise kohustust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikides direktiivi 2008/115/EÜ järgivate sätete kohaselt tehtud tagasisaatmisotsuste kohta, et hõlbustada nende täitmist ja jälgida, kas ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud täidavad tagasipöördumise kohustust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (25) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (26) | Käesoleva määruse kohaldamine ei piira kohustusi, mis tulenevad 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira kohustusi, mis tulenevad 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga.

| (27) | Liikmesriigid peaksid rakendama käesolevat määrust täielikult kooskõlas põhiõiguste, sealhulgas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, ning peaksid võtma alati arvesse lapse parimaid huvisid ning asjaomaste isikute perekonnaelu ja terviseseisundit või haavatavust. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriigid peaksid rakendama käesolevat määrust täielikult kooskõlas põhiõiguste, sealhulgas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, ning peaksid võtma alati arvesse lapse parimaid huvisid ning asjaomaste isikute perekonnaelu ja terviseseisundit või haavatavust.

| (28) | ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(28)

ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (29) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (11) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (11) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (30) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (12) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (12) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (31) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (13) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktis C osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(31)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (13) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktis C osutatud valdkonda.

| (32) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (15) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (16) artikliga 3. |
| --- | --- |

(32)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (15) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (16) artikliga 3.

| (33) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (17) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (18) artikliga 3. |
| --- | --- |

(33)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (17) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis C osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (18) artikliga 3.

| (34) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL (19) ja (EL) 2018/934 (20). |
| --- | --- |

(34)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL (19) ja (EL) 2018/934 (20).

| (35) | Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (21). |
| --- | --- |

(35)

Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (21).

| (36) | Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (37) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (22) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 3. mail 2017, |
| --- | --- |

(37)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (22) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 3. mail 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse tingimused ja menetlused selliste hoiatusteadete sisestamiseks määrusega (EL) 2018/1861 loodud Schengeni infosüsteemi (SIS) ja nende seal töötlemiseks, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikke, kelle kohta liikmesriigid on teinud tagasisaatmisotsuse, ning nende hoiatusteadete kohta täiendava teabe vahetamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „tagasisaatmine“– direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 3 määratletud tagasisaatmine;

„tagasisaatmine“

2)   „kolmanda riigi kodanik“– direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud kolmanda riigi kodanik;

„kolmanda riigi kodanik“

3)   „tagasisaatmisotsus“– haldus- või kohtuotsus või -akt, millega tunnistatakse kolmanda riigi kodaniku riigis viibimine ebaseaduslikuks ja kehtestatakse või nähakse ette tagasipöördumiskohustus, järgides direktiivi 2008/115/EÜ;

„tagasisaatmisotsus“

4)   „hoiatusteade“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 3 punktis 1 määratletud hoiatusteade;

„hoiatusteade“

5)   „täiendav teave“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 3 punktis 2 määratletud täiendav teave;

„täiendav teave“

6)   „väljasaatmine“– direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 5 määratletud väljasaatmine;

„väljasaatmine“

7)   „vabatahtlik lahkumine“– direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 8 määratletud vabatahtlik lahkumine;

„vabatahtlik lahkumine“

8)   „hoiatusteate sisestanud liikmesriik“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 3 punktis 10 määratletud hoiatusteate sisestanud liikmesriik;

„hoiatusteate sisestanud liikmesriik“

9)   „elamisluba või viisat andev liikmesriik“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 3 punktis 11 määratletud elamisluba või viisat andev liikmesriik;

„elamisluba või viisat andev liikmesriik“

10)   „täideviiv liikmesriik“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 3 punktis 12 määratletud täideviiv liikmesriik;

„täideviiv liikmesriik“

11)   „isikuandmed“– määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punktis 1 määratletud isikuandmed;

„isikuandmed“

12)   „CS-SIS“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud keskse SISi tehnilise toe funktsioon;

„CS-SIS“

13)   „elamisluba“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 16 määratletud elamisluba;

„elamisluba“

14)   „pikaajaline viisa“– 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (23) artikli 18 lõikes 1 osutatud pikaajaline viisa;

„pikaajaline viisa“

23

15)   „päringutabamus“– määruse (EL) 2018/1861 artikli 3 punktis 8 määratletud päringutabamus;

„päringutabamus“

16)   „oht rahvatervisele“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 21 määratletud oht rahvatervisele;

„oht rahvatervisele“

17)   „välispiirid“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 2 määratletud välispiirid.

„välispiirid“

Artikkel 3

Tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete sisestamine SISi

1.   Liikmesriik sisestab SISi hoiatusteate sellise kolmanda riigi kodaniku kohta, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus, et saaks kontrollida, kas tagasipöördumiskohustus on täidetud, ning toetada tagasisaatmisotsuse täitmist. Tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade sisestatakse SISi viivitamata pärast tagasisaatmisotsuse tegemist.

2.   Liikmesriik võib jätta tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate SISi sisestamata, kui tagasisaatmisotsus puudutab kolmanda riigi kodanikku, kes on väljasaatmiseni kinni peetud. Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik vabastatakse kinnipidamiskohast, ent teda riigist välja ei saadeta, sisestatakse tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade viivitamata SISi.

3.   Liikmesriik võib jätta sisestamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate, kui tagasisaatmisotsus tehakse mõne liikmesriigi välispiiril ning viiakse kohe täide.

4.   Tagasisaatmist käsitlevasse hoiatusteatesse märgitakse viivitamata direktiivi 2008/115/EÜ artikli 7 kohaselt määratud vabatahtliku lahkumise tähtaeg. Hoiatusteatesse märgitakse viivitamata kõnealuse tähtaja pikendamine.

5.   Tagasisaatmist käsitlevasse hoiatusteatesse märgitakse viivitamata tagasisaatmisotsuse täitmise peatamine ja edasilükkamine, sealhulgas juhul, kui see toimub edasikaebamise tulemusel.

Artikkel 4

Andmekategooriad

1.   Vastavalt käesoleva määruse artiklile 3 hõlmavad SISi sisestatavad tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated üksnes järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimed;

| b) | eesnimed; |
| --- | --- |

b)

eesnimed;

| c) | sünnijärgsed nimed; |
| --- | --- |

c)

sünnijärgsed nimed;

| d) | varem kasutatud nimed ja varjunimed; |
| --- | --- |

d)

varem kasutatud nimed ja varjunimed;

| e) | sünnikoht; |
| --- | --- |

e)

sünnikoht;

| f) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

f)

sünnikuupäev;

| g) | sugu; |
| --- | --- |

g)

sugu;

| h) | kodakondsus(ed); |
| --- | --- |

h)

kodakondsus(ed);

| i) | kas asjaomane isik:






  i) | on relvastatud; |
| --- | --- | --- |

i)

kas asjaomane isik:

i)

on relvastatud;

| ii) | on vägivaldne; |
| --- | --- |

ii)

on vägivaldne;

| iii) | hoiab õigusemõistmisest kõrvale või on põgenenud; |
| --- | --- |

iii)

hoiab õigusemõistmisest kõrvale või on põgenenud;

| iv) | on suitsiidne; |
| --- | --- |

iv)

on suitsiidne;

| v) | kujutab endast ohtu rahvatervisele või |
| --- | --- |

v)

kujutab endast ohtu rahvatervisele või

| vi) | on seotud mõne direktiivi (EL) 2017/541 artiklites 3–14 osutatud tegevusega; |
| --- | --- |

vi)

on seotud mõne direktiivi (EL) 2017/541 artiklites 3–14 osutatud tegevusega;

| j) | hoiatusteate põhjus; |
| --- | --- |

j)

hoiatusteate põhjus;

| k) | hoiatusteate koostanud asutus; |
| --- | --- |

k)

hoiatusteate koostanud asutus;

| l) | viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati; |
| --- | --- |

l)

viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati;

| m) | päringutabamuse korral võetavad meetmed; |
| --- | --- |

m)

päringutabamuse korral võetavad meetmed;

| n) | lingid muudele hoiatusteadetele kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artikliga 48; |
| --- | --- |

n)

lingid muudele hoiatusteadetele kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artikliga 48;

| o) | kas tagasisaatmisotsus on tehtud kolmanda riigi kodaniku kohta, kes kujutab endast ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule; |
| --- | --- |

o)

kas tagasisaatmisotsus on tehtud kolmanda riigi kodaniku kohta, kes kujutab endast ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule;

| p) | süüteo liik; |
| --- | --- |

p)

süüteo liik;

| q) | isikut tõendava dokumendi liik; |
| --- | --- |

q)

isikut tõendava dokumendi liik;

| r) | isikut tõendava dokumendi välja andnud riik; |
| --- | --- |

r)

isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

| s) | isikut tõendava dokumendi number; |
| --- | --- |

s)

isikut tõendava dokumendi number;

| t) | isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

t)

isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

| u) | fotod ja näokujutised; |
| --- | --- |

u)

fotod ja näokujutised;

| v) | daktüloskoopilised andmed; |
| --- | --- |

v)

daktüloskoopilised andmed;

| w) | isikut tõendava dokumendi koopia, võimaluse korral värviline; |
| --- | --- |

w)

isikut tõendava dokumendi koopia, võimaluse korral värviline;

| x) | vabatahtliku lahkumise tähtaja määramise korral selle viimane kuupäev; |
| --- | --- |

x)

vabatahtliku lahkumise tähtaja määramise korral selle viimane kuupäev;

| y) | kas tagasisaatmisotsuse täitmine on peatatud või edasi lükatud, sealhulgas edasikaebamise tulemusel; |
| --- | --- |

y)

kas tagasisaatmisotsuse täitmine on peatatud või edasi lükatud, sealhulgas edasikaebamise tulemusel;

| z) | kas tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõike 1 punkti b kohane sissesõidukeeld, mis on aluseks riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevale hoiatusteatele. |
| --- | --- |

z)

kas tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõike 1 punkti b kohane sissesõidukeeld, mis on aluseks riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevale hoiatusteatele.

2.   Hoiatusteate SISi sisestamiseks vajalikud miinimumandmed on lõike 1 punktides a, f, j, l, m, x ja z osutatud andmed. SISi sisestatakse ka muud nimetatud lõikes osutatud andmed, kui need on kättesaadavad.

3.   Lõike 1 punktis v osutatud daktüloskoopilised andmed võivad olla:

| a) | asjaomase kolmanda riigi kodaniku üks kuni kümme vajutatud sõrmejälge ja üks kuni kümme pööratud sõrmejälge; |
| --- | --- |

a)

asjaomase kolmanda riigi kodaniku üks kuni kümme vajutatud sõrmejälge ja üks kuni kümme pööratud sõrmejälge;

| b) | kuni kaks peopesajälge kolmandate riikide kodanike puhul, kellelt ei ole võimalik sõrmejälgi võtta; |
| --- | --- |

b)

kuni kaks peopesajälge kolmandate riikide kodanike puhul, kellelt ei ole võimalik sõrmejälgi võtta;

| c) | kuni kaks peopesajälge kolmandate riikide kodanike puhul, kes saadetakse tagasi kriminaalkaristusena või kes on pannud toime kuriteo tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

c)

kuni kaks peopesajälge kolmandate riikide kodanike puhul, kes saadetakse tagasi kriminaalkaristusena või kes on pannud toime kuriteo tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 5

Ametiasutus, kes vastutab täiendava teabe vahetamise eest

Määruse (EL) 2018/1861 artikli 7 kohaselt määratud SIRENE büroo tagab kogu täiendava teabe vahetamise kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on sisestatud tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade, vastavalt nimetatud määruse artiklitele 7 ja 8.

Artikkel 6

Päringutabamused välispiiri kaudu riigist lahkumisel – kinnitus tagasipöördumise kohta

1.   Kui saadakse päringutabamus sellise kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate alusel, kes lahkub liikmesriikide territooriumilt mõne liikmesriigi välispiiri kaudu, siis täideviiv liikmesriik edastab hoiatusteate sisestanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise käigus järgmise teabe:

| a) | kolmanda riigi kodanik on tuvastatud; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanik on tuvastatud;

| b) | kontrollimise koht ja aeg; |
| --- | --- |

b)

kontrollimise koht ja aeg;

| c) | kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud; |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud;

| d) | kolmanda riigi kodanik on riigist välja saadetud, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi kodanik on riigist välja saadetud, kui see on asjakohane.

Kui kolmanda riigi kodanik, kelle kohta on sisestatud tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade, lahkub liikmesriikide territooriumilt hoiatusteate sisestanud liikmesriigi välispiiri kaudu, saadetakse kinnitus tagasipöördumise kohta kõnealuse liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas siseriiklike menetlustega.

2.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kustutab tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate viivitamata pärast tagasipöördumise kohta kinnituse saamist. Kui see on asjakohane, sisestatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõike 1 punktile b viivitamata riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade.

3.   Liikmesriigid esitavad Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametile (eu-LISA) kord kvartalis statistika kinnitatud tagasipöördumiste arvu kohta ja selliste kinnitatud tagasipöördumiste arvu kohta, mille puhul kolmanda riigi kodanik on riigist välja saadetud. eu-LISA koostab kvartalistatistika põhjal käesoleva määruse artiklis 16 osutatud iga-aastase statistikaaruande. Kõnealune statistika ei tohi sisaldada isikuandmeid.

Artikkel 7

Tagasisaatmisotsuse täitmata jätmine

1.   CS-SIS teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki automaatselt, kui tagasisaatmist käsitlevas hoiatusteates märgitud vabatahtliku lahkumise tähtaeg, sealhulgas pikendatud tähtaeg on möödunud.

2.   Ilma et see piiraks artikli 6 lõikes 1 ning artiklites 8 ja 12 osutatud menetluse kohaldamist, võtab täideviiv liikmesriik, kui ta saab päringutabamuse tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate alusel, kohe ühendust hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga täiendava teabe vahetamise teel, et määrata kindlaks võetavad meetmed.

Artikkel 8

Päringutabamused välispiiri kaudu riiki sisenemisel

Kui saadakse päringutabamus sellise kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate alusel, kes siseneb liikmesriikide territooriumile välispiiri kaudu, kohaldatakse järgmist:

| a) | kui tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, teavitab täideviiv liikmesriik sellest kohe hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kustutab kohe tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate ja sisestab määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõike 1 punkti b kohase riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate; |
| --- | --- |

a)

kui tagasisaatmisotsuses on kehtestatud ka sissesõidukeeld, teavitab täideviiv liikmesriik sellest kohe hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kustutab kohe tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate ja sisestab määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõike 1 punkti b kohase riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate;

| b) | kui tagasisaatmisotsuses ei ole kehtestatud lisaks sissesõidukeeldu, teavitab täideviiv liikmesriik sellest kohe hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik kustutataks viivitamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate. |
| --- | --- |

b)

kui tagasisaatmisotsuses ei ole kehtestatud lisaks sissesõidukeeldu, teavitab täideviiv liikmesriik sellest kohe hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik kustutataks viivitamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate.

Täideviiv liikmesriik teeb otsuse kolmanda riigi kodaniku riiki sisenemise kohta kooskõlas määrusega (EL) 2016/399.

Artikkel 9

Konsulteerimine enne elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist

1.   Kui liikmesriik kaalub elamisloa või pikaajalise viisa andmist kolmanda riigi kodanikule, kelle kohta teine liikmesriik on sisestanud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate koos sissesõidukeeluga, või kaalub nende kehtivuse pikendamist, konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | elamisluba või viisat andev liikmesriik konsulteerib hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga enne elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist; |
| --- | --- |

a)

elamisluba või viisat andev liikmesriik konsulteerib hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga enne elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist;

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastab konsulteerimistaotlusele 10 kalendripäeva jooksul; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastab konsulteerimistaotlusele 10 kalendripäeva jooksul;

| c) | punktis b osutatud tähtajaks vastuse saatmata jätmine tähendab, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik ei ole vastu elamisloa või pikaajalise viisa andmisele või nende kehtivuse pikendamisele; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud tähtajaks vastuse saatmata jätmine tähendab, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik ei ole vastu elamisloa või pikaajalise viisa andmisele või nende kehtivuse pikendamisele;

| d) | asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisluba või viisat andev liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjused ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada; |
| --- | --- |

d)

asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisluba või viisat andev liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjused ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada;

| e) | elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest ning |
| --- | --- |

e)

elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest ning

| f) | kui elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta kavatseb anda elamisloa või pikaajalise viisa või nende kehtivust pikendada või et ta on teinud vastavasisulise otsuse, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate. |
| --- | --- |

f)

kui elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta kavatseb anda elamisloa või pikaajalise viisa või nende kehtivust pikendada või et ta on teinud vastavasisulise otsuse, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate.

Lõpliku otsuse kolmanda riigi kodanikule elamisloa või pikaajalise viisa andmise kohta teeb elamisluba või viisat andev liikmesriik.

2.   Kui liikmesriik kaalub elamisloa või pikaajalise viisa andmist kolmanda riigi kodanikule, kelle kohta teine liikmesriik on sisestanud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate ilma sissesõidukeeluta, või kaalub nende kehtivuse pikendamist, teavitab elamisluba või viisat andev liikmesriik viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta kavatseb anda või on andnud elamisloa või pikaajalise viisa. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kustutab viivitamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate.

Artikkel 10

Konsulteerimine enne tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate sisestamist

Kui liikmesriik on teinud tagasisaatmisotsuse vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ artikli 6 lõikele 2 ja kaalub tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate sisestamist kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on teise liikmesriigi antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa, siis konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriik teavitab otsusest elamisloa või viisa andnud liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriik teavitab otsusest elamisloa või viisa andnud liikmesriiki;

| b) | käesoleva lõike punktis a osutatud teabevahetuse käigus antakse piisavat teavet tagasisaatmisotsuse põhjuste kohta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punktis a osutatud teabevahetuse käigus antakse piisavat teavet tagasisaatmisotsuse põhjuste kohta;

| c) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on alust elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

c)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on alust elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks;

| d) | asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada; |
| --- | --- |

d)

asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada;

| e) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriiki oma otsusest või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra; |
| --- | --- |

e)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriiki oma otsusest või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra;

| f) | kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, siis ei sisesta tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriik tagasisaatmist käsitlevat hoiatusteadet. |
| --- | --- |

f)

kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, siis ei sisesta tagasisaatmisotsuse teinud liikmesriik tagasisaatmist käsitlevat hoiatusteadet.

Artikkel 11

Konsulteerimine pärast tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate sisestamist

Kui ilmneb, et liikmesriik on sisestanud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on teise liikmesriigi antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa, võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik otsustada tagasisaatmisotsuse kehtetuks tunnistada. Kehtetuks tunnistamise korral kustutab ta viivitamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate. Kui aga hoiatusteate sisestanud liikmesriik otsustab direktiivi 2008/115/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt tehtud tagasisaatmisotsuse kehtima jätta, konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab elamisloa või viisa andnud liikmesriiki tagasisaatmisotsusest; |
| --- | --- |

a)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab elamisloa või viisa andnud liikmesriiki tagasisaatmisotsusest;

| b) | punktis a osutatud teabevahetuse käigus antakse piisavalt üksikasjalikku teavet tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate põhjuste kohta; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud teabevahetuse käigus antakse piisavalt üksikasjalikku teavet tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate põhjuste kohta;

| c) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub hoiatusteate sisestanud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on alust elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

c)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub hoiatusteate sisestanud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on alust elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks;

| d) | oma otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada; |
| --- | --- |

d)

oma otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada;

| e) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest, või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra; |
| --- | --- |

e)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest, või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra;

| f) | kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik viivitamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate. |
| --- | --- |

f)

kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik viivitamata tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate.

Artikkel 12

Konsulteerimine päringutabamuse saamisel kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa

Kui liikmesriik saab päringutabamuse tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate alusel, mille mõni liikmesriik on sisestanud kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on teise liikmesriigi antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa, konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | täideviiv liikmesriik teavitab olukorrast hoiatusteate sisestanud liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

täideviiv liikmesriik teavitab olukorrast hoiatusteate sisestanud liikmesriiki;

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik algatab artiklis 11 sätestatud menetluse; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik algatab artiklis 11 sätestatud menetluse;

| c) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab täideviivat liikmesriiki konsultatsiooni tulemusest. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab täideviivat liikmesriiki konsultatsiooni tulemusest.

Artikkel 13

Statistika teabevahetuse kohta

Liikmesriigid esitavad igal aastal eu-LISA-le statistika artiklite 8–12 kohase teabevahetuse kohta ning juhtude kohta, mil nimetatud artiklites sätestatud tähtaegadest ei peetud kinni.

Artikkel 14

Hoiatusteadete kustutamine

1.   Lisaks artiklites 6 ja 8–12 sätestatule kustutatakse tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated, kui pädev asutus on hoiatusteate sisestamise aluseks olnud otsuse kehtetuks tunnistanud või tühistanud. Tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated kustutatakse ka juhul, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik suudab tõendada, et ta on vastavalt asjakohasele tagasisaatmisotsusele liikmesriikide territooriumilt lahkunud.

2.   Tagasisaatmist käsitlevad hoiatusteated, mis on sisestatud sellise liikmesriigi või muu riigi kodakondsuse omandanud isiku kohta, kelle kodanikel on liidu õiguse kohaselt vaba liikumise õigus, kustutatakse niipea, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigile saab teatavaks või talle teatatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artiklile 44, et asjaomane isik on omandanud sellise kodakondsuse.

Artikkel 15

Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele tagasisaatmise eesmärgil

1.   Erandina määruse (EL) 2018/1861 artiklist 50 võib käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktides a, b, c, d, e, f, g, h, q, r, s, t, u, v ja w osutatud andmeid ja nendega seotud täiendavat teavet kolmandale riigile edastada või kättesaadavaks teha hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul.

2.   Andmed edastatakse kolmandale riigile kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevate sätetega, sealhulgas määruse (EL) 2016/679 V peatükiga, ning kui see on asjakohane, siis samuti kooskõlas tagasivõtulepingutega ning andmeid edastava liikmesriigi õigusega.

3.   Andmed edastatakse kolmandale riigile üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | andmed edastatakse või tehakse kättesaadavaks üksnes selleks, et ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik tuvastada või anda talle välja isikut tõendav dokument või reisidokument, et teda saaks tagasi saata; |
| --- | --- |

a)

andmed edastatakse või tehakse kättesaadavaks üksnes selleks, et ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik tuvastada või anda talle välja isikut tõendav dokument või reisidokument, et teda saaks tagasi saata;

| b) | asjaomasele kolmanda riigi kodanikule on teatatud, et tema isikuandmeid ja täiendavat teavet võidakse jagada kolmanda riigi ametiasutustega. |
| --- | --- |

b)

asjaomasele kolmanda riigi kodanikule on teatatud, et tema isikuandmeid ja täiendavat teavet võidakse jagada kolmanda riigi ametiasutustega.

4.   Käesoleva artikli kohane isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ei piira rahvusvahelist kaitset taotlevate ja rahvusvahelise kaitse saanud isikute õigusi, eelkõige seoses tagasi- ja väljasaatmise lubamatusega, ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (24) artiklis 30 sätestatud teabe avaldamise või kogumise keeldu.

5.   SISis käesoleva määruse kohaselt töödeldavaid andmeid ja nendega seotud vahetatavat täiendavat teavet ei tehta kättesaadavaks kolmandale riigile, kui tagasisaatmisotsuse täitmine on peatatud või edasi lükatud, sealhulgas edasikaebamise tulemusel, sest tagasisaatmine rikuks tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet.

6.   Määruse (EL) 2016/679 kohaldamist, sealhulgas seoses käesoleva artikli kohase isikuandmete edastamisega kolmandatele riikidele ja eelkõige seoses kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 punkti d alusel edastatavate andmete kasutamise, proportsionaalsuse ja vajalikkusega, jälgivad kõnealuse määruse artikli 51 lõikes 1 osutatud sõltumatud järelevalveasutused.

Artikkel 16

Statistika

eu-LISA teeb päeva-, kuu- ja aastastatistikat SISi sisestatud tagasisaatmist käsitlevate hoiatusteadete arvu kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena. Statistika hõlmab artikli 4 lõike 1 punktis y osutatud andmeid, artikli 7 lõikes 1 osutatud teadete arvu ja tagasisaatmist käsitlevate kustutatud hoiatusteadete arvu. eu-LISA teeb statistikat andmete kohta, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt artikli 6 lõikele 3 ja artiklile 13. Kõnealune statistika ei tohi sisaldada isikuandmeid.

Kõnealune statistika lisatakse määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõikes 3 sätestatud iga-aastasesse statistikaaruandesse.

Artikkel 17

SISi andmetele juurdepääsuõigust omavad pädevad asutused

1.   Juurdepääs SISi andmetele ja õigus neis andmetes päringuid teha on üksnes määruse (EL) 2018/1861 artikli 34 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud riiklikel pädevatel asutustel.

2.   Europolil on oma pädevuse piires SISi andmetele juurdepääsu ja neis andmetes päringute tegemise õigus vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artiklile 35 eesmärgiga toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste meetmeid ja nende koostööd rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja ebaseaduslikule rändele kaasaaitamise ärahoidmisel ja selle vastu võitlemisel.

3.   Määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel on oma volituste piires SISi andmetele juurdepääsu ja neis andmetes päringute tegemise õigus vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artiklile 36 eesmärgiga teha piirikontrolle ning piirivalve- ja tagasisaatmisoperatsioone Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti loodud ja hallatava tehnilise liidese kaudu.

Artikkel 18

Hindamine

Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist kahe aasta jooksul alates selle kohaldamise alguskuupäevast. Kõnealune hindamine hõlmab käesoleva määruse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2226 (25) võimalikku koostoimet.

25

Artikkel 19

Määruse (EL) 2018/1861 sätete kohaldamine

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva määruse kohaselt SISi sisestatud ja selles töödeldavate andmete suhtes määruse (EL) 2018/1861 artiklite 6–19, artikli 20 lõigete 3 ja 4, artiklite 21, 23, 32, 33, artikli 34 lõike 5 ja artiklite 38–60 sätteid hoiatusteadete sisestamise, töötlemise ja ajakohastamise, liikmesriikide ja eu-LISA vastutuse, hoiatusteadetele juurdepääsu tingimuste ja hoiatusteadete läbivaatamistähtaja, andmetöötluse, andmekaitse, vastutuse, seire ja statistika kohta.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 66 lõikele 2.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 28. november 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

K. EDTSTADLER

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 14).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ja komisjoni otsus 2010/261/EL (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 56).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 95/46/EÜ (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

10

(11)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

11

acquis

(12)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

12

acquis

(13)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

13

(14)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

14

acquis

(15)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

15

(16)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

16

acquis

(17)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

17

(18)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

18

acquis

(19)  Nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis' sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17).

19

acquis

(20)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis' ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 165, 2.7.2018, lk 37).

20

acquis

(21)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/733 Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis' sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (ELT L 108, 26.4.2017, lk 31).

21

acquis

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

22

(23)  
  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).

25

---

| 7.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/14

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1861,

28. november 2018,

milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi kompensatsioonimeetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades operatiivkoostööd riiklike pädevate asutuste, eelkõige piirivalve, politsei- ja tolliasutuste, sisserändeasutuste ning kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(1)

Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi kompensatsioonimeetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades operatiivkoostööd riiklike pädevate asutuste, eelkõige piirivalve, politsei- ja tolliasutuste, sisserändeasutuste ning kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate asutuste vahel.

| (2) | SIS loodi algselt 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (2) („Schengeni lepingu rakendamise konventsioon“) IV jaotise sätete kohaselt. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (3) ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK (4). See loodi hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu otsusega 2007/533/JSK (6). SIS II asendas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni kohaselt loodud SISi. |
| --- | --- |

(2)

SIS loodi algselt 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (2) („Schengeni lepingu rakendamise konventsioon“) IV jaotise sätete kohaselt. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (3) ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK (4). See loodi hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu otsusega 2007/533/JSK (6). SIS II asendas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni kohaselt loodud SISi.

| (3) | Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ning otsusele 2007/533/JSK. Komisjon esitas 21. detsembril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning sellekohase töödokumendi. Nimetatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ning otsusele 2007/533/JSK. Komisjon esitas 21. detsembril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning sellekohase töödokumendi. Nimetatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta.

| (4) | Käesolev määrus on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) kolmanda osa V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1862 (7) on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) kolmanda osa V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1862 (7) on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse.

| (5) | Asjaolu, et SISi õiguslik alus koosneb eraldi õigusaktidest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. See peaks hõlmama SIRENE büroodeks kutsutavate riiklike asutuste ühtset võrgustikku täiendava teabe vahetamise tagamiseks. Seetõttu peaksid nimetatud õigusaktide teatavad sätted olema ühesugused. |
| --- | --- |

(5)

Asjaolu, et SISi õiguslik alus koosneb eraldi õigusaktidest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. See peaks hõlmama SIRENE büroodeks kutsutavate riiklike asutuste ühtset võrgustikku täiendava teabe vahetamise tagamiseks. Seetõttu peaksid nimetatud õigusaktide teatavad sätted olema ühesugused.

| (6) | On vaja täpsustada SISi eesmärke, SISi tehnilise ülesehituse teatavaid elemente ja SISi rahastamist, sätestada normid selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutusvaldkonnad. Samuti tuleb määrata kindlaks süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise ja töötlemise eesmärgid ning andmete sisestamise kriteeriumid. Vaja on ka norme hoiatusteadete kustutamise, andmetele juurdepääsu luba omavate ametiasutuste ja biomeetriliste andmete kasutamise kohta ning andmekaitse- ja andmetöötlusnormide täpsustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

On vaja täpsustada SISi eesmärke, SISi tehnilise ülesehituse teatavaid elemente ja SISi rahastamist, sätestada normid selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutusvaldkonnad. Samuti tuleb määrata kindlaks süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise ja töötlemise eesmärgid ning andmete sisestamise kriteeriumid. Vaja on ka norme hoiatusteadete kustutamise, andmetele juurdepääsu luba omavate ametiasutuste ja biomeetriliste andmete kasutamise kohta ning andmekaitse- ja andmetöötlusnormide täpsustamiseks.

| (7) | SISi hoiatusteated sisaldavad üksnes isiku tuvastamiseks ja meetme võtmiseks vajalikku teavet. Seetõttu peaksid liikmesriigid vajaduse korral vahetama hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(7)

SISi hoiatusteated sisaldavad üksnes isiku tuvastamiseks ja meetme võtmiseks vajalikku teavet. Seetõttu peaksid liikmesriigid vajaduse korral vahetama hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet.

| (8) | SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja riiklikest süsteemidest. Riiklikud süsteemid võivad sisaldada SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat, mida kaks või enam liikmesriiki võivad jagada. Kuna SIS on turvalisuse ja tõhusa piirihalduse tagamiseks kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle katkematu toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. SISi käideldavust tuleks tähelepanelikult jälgida kesksel ja liikmesriikide tasandil ning kõik juhtumid, kui süsteem ei ole lõppkasutajatele käideldav, tuleks registreerida ning teha sidusrühmadele riiklikul ja liidu tasandil teatavaks. Iga liikmesriik peaks looma oma riikliku süsteemi varukeskuse. Liikmesriigid peaksid samuti tagama katkematu ühenduse keskse SISiga, luues dubleeritud ning füüsiliselt ja geograafiliselt eraldatud ühenduspunktid. Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri puhul tuleks tagada ööpäevaringne toimimine seitse päeva nädalas. Seetõttu peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (8) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) rakendama tehnilisi lahendusi, et parandada SISi katkematut käideldavust, tuginedes sõltumatule mõjuhindamisele ja tasuvusanalüüsile. |
| --- | --- |

(8)

SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja riiklikest süsteemidest. Riiklikud süsteemid võivad sisaldada SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat, mida kaks või enam liikmesriiki võivad jagada. Kuna SIS on turvalisuse ja tõhusa piirihalduse tagamiseks kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle katkematu toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. SISi käideldavust tuleks tähelepanelikult jälgida kesksel ja liikmesriikide tasandil ning kõik juhtumid, kui süsteem ei ole lõppkasutajatele käideldav, tuleks registreerida ning teha sidusrühmadele riiklikul ja liidu tasandil teatavaks. Iga liikmesriik peaks looma oma riikliku süsteemi varukeskuse. Liikmesriigid peaksid samuti tagama katkematu ühenduse keskse SISiga, luues dubleeritud ning füüsiliselt ja geograafiliselt eraldatud ühenduspunktid. Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri puhul tuleks tagada ööpäevaringne toimimine seitse päeva nädalas. Seetõttu peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (8) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) rakendama tehnilisi lahendusi, et parandada SISi katkematut käideldavust, tuginedes sõltumatule mõjuhindamisele ja tasuvusanalüüsile.

| (9) | On vaja käsiraamatut, mis sisaldab üksikasjalikke norme täiendava teabe vahetamiseks hoiatusteadetes nõutavate meetmete kohta („SIRENE käsiraamat“). SIRENE bürood peaksid tagama sellise teabe kiire ja tõhusa vahetamise. |
| --- | --- |

(9)

On vaja käsiraamatut, mis sisaldab üksikasjalikke norme täiendava teabe vahetamiseks hoiatusteadetes nõutavate meetmete kohta („SIRENE käsiraamat“). SIRENE bürood peaksid tagama sellise teabe kiire ja tõhusa vahetamise.

| (10) | Selleks et tagada täiendava teabe tõhus vahetamine muu hulgas hoiatusteadetes täpsustatud nõutavate meetmete kohta, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja teistelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada täiendava teabe tõhus vahetamine muu hulgas hoiatusteadetes täpsustatud nõutavate meetmete kohta, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja teistelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta.

| (11) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende SIRENE büroode töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud keeleoskused ning teadmised asjaomasest õigusest ja töökorrast. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende SIRENE büroode töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud keeleoskused ning teadmised asjaomasest õigusest ja töökorrast.

| (12) | Selleks et SISi funktsioone saaks täiel määral ära kasutada, peaksid liikmesriigid tagama lõppkasutajate ja SIRENE büroode töötajate korrapärase koolitamise, sealhulgas andmeturbe, -kaitse ning -kvaliteedi valdkonnas. SIRENE bürood peaksid osalema koolitusprogrammide väljatöötamises. SIRENE bürood peaksid võimaluste piires võimaldama vähemalt kord aastas töötajate vahetamist teiste SIRENE büroodega. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohased meetmed, et vältida tööjõu voolavusest tingitud oskuste ja kogemuste kaotsiminekut. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et SISi funktsioone saaks täiel määral ära kasutada, peaksid liikmesriigid tagama lõppkasutajate ja SIRENE büroode töötajate korrapärase koolitamise, sealhulgas andmeturbe, -kaitse ning -kvaliteedi valdkonnas. SIRENE bürood peaksid osalema koolitusprogrammide väljatöötamises. SIRENE bürood peaksid võimaluste piires võimaldama vähemalt kord aastas töötajate vahetamist teiste SIRENE büroodega. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohased meetmed, et vältida tööjõu voolavusest tingitud oskuste ja kogemuste kaotsiminekut.

| (13) | SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb eu-LISA. Selleks et eu-LISA saaks eraldada keskse SISi ja sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega. |
| --- | --- |

(13)

SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb eu-LISA. Selleks et eu-LISA saaks eraldada keskse SISi ja sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega.

| (14) | Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest ja SIRENE büroode rolli kvaliteedikoordinaatoritena, peaks eu-LISA vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning esitama komisjonile ja liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru andma andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemidest. SISi andmete kvaliteedi edasiseks parandamiseks peaks eu-LISA pakkuma SISi kasutamise alast koolitust ka riiklikele koolitusasutustele ning võimaluse korral SIRENE töötajatele ja lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

(14)

Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest ja SIRENE büroode rolli kvaliteedikoordinaatoritena, peaks eu-LISA vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning esitama komisjonile ja liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru andma andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemidest. SISi andmete kvaliteedi edasiseks parandamiseks peaks eu-LISA pakkuma SISi kasutamise alast koolitust ka riiklikele koolitusasutustele ning võimaluse korral SIRENE töötajatele ja lõppkasutajatele.

| (15) | Selleks et SISi kasutamist paremini jälgida ning analüüsida rändesurve ja piirihalduse suundumusi, peaks eu-LISA olema võimeline arendama välja tipptasemel suutlikkuse liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne andmehoidla. Andmehoidlas säilitatav või sealt saadud statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid. Liikmesriigid peaksid edastama statistikat juurdepääsuõiguse kasutamise, ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise kohta käesoleva määruse alusel toimuva järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö raames. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et SISi kasutamist paremini jälgida ning analüüsida rändesurve ja piirihalduse suundumusi, peaks eu-LISA olema võimeline arendama välja tipptasemel suutlikkuse liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne andmehoidla. Andmehoidlas säilitatav või sealt saadud statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid. Liikmesriigid peaksid edastama statistikat juurdepääsuõiguse kasutamise, ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise kohta käesoleva määruse alusel toimuva järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö raames.

| (16) | SISi tuleks sisestada uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteadete põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevad hoiatusteated sisaldama teavet hoiatusteate aluseks oleva otsuse kohta. Tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi juhtumite avastamiseks peaks hoiatusteade sellekohase teabe olemasolul sisaldama viidet asjaomase isiku isikut tõendavale dokumendile või selle numbrit ja koopiat (võimaluse korral värvilist koopiat). |
| --- | --- |

(16)

SISi tuleks sisestada uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteadete põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevad hoiatusteated sisaldama teavet hoiatusteate aluseks oleva otsuse kohta. Tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi juhtumite avastamiseks peaks hoiatusteade sellekohase teabe olemasolul sisaldama viidet asjaomase isiku isikut tõendavale dokumendile või selle numbrit ja koopiat (võimaluse korral värvilist koopiat).

| (17) | Kui see on rangelt vajalik, peaks pädevatel asutustel olema võimalik sisestada SISi eriteavet isiku mõne konkreetse objektiivse füüsilise omaduse kohta, mis ei ole ajas muutuv, nt tätoveeringud, märgid või armid. |
| --- | --- |

(17)

Kui see on rangelt vajalik, peaks pädevatel asutustel olema võimalik sisestada SISi eriteavet isiku mõne konkreetse objektiivse füüsilise omaduse kohta, mis ei ole ajas muutuv, nt tätoveeringud, märgid või armid.

| (18) | Hoiatusteate koostamisel tuleks sisestada kõik kättesaadavad asjakohased andmed, eelkõige asjaomase isiku eesnimi, et vähendada valede päringutabamuste saamise ohtu ja ebavajalikku operatiivtegevust. |
| --- | --- |

(18)

Hoiatusteate koostamisel tuleks sisestada kõik kättesaadavad asjakohased andmed, eelkõige asjaomase isiku eesnimi, et vähendada valede päringutabamuste saamise ohtu ja ebavajalikku operatiivtegevust.

| (19) | SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada riiklike süsteemide nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. |
| --- | --- |

(19)

SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada riiklike süsteemide nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

| (20) | SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada isikute usaldusväärset tuvastamist. Fotode, näokujutiste või daktüloskoopiliste andmete SISi sisestamine ja kasutamine peaks piirduma taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalikuga, peaks olema liidu õigusega lubatud ja toimuma põhiõigusi, sh lapse parimaid huve järgides ning kooskõlas andmekaitset käsitleva liidu õigusega, kaasa arvatud asjakohaste käesolevas määruses kehtestatud andmekaitsesätetega. Sellega seoses, et vältida väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi, peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud, tingimusel et kohaldatakse sobivaid kaitsemeetmeid, mille hulgas on iga andmekategooria puhul, eelkõige peopesajälgede puhul, asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, milleks kõnealuseid isikuandmeid võib õiguspäraselt töödelda. |
| --- | --- |

(20)

SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada isikute usaldusväärset tuvastamist. Fotode, näokujutiste või daktüloskoopiliste andmete SISi sisestamine ja kasutamine peaks piirduma taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalikuga, peaks olema liidu õigusega lubatud ja toimuma põhiõigusi, sh lapse parimaid huve järgides ning kooskõlas andmekaitset käsitleva liidu õigusega, kaasa arvatud asjakohaste käesolevas määruses kehtestatud andmekaitsesätetega. Sellega seoses, et vältida väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi, peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud, tingimusel et kohaldatakse sobivaid kaitsemeetmeid, mille hulgas on iga andmekategooria puhul, eelkõige peopesajälgede puhul, asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, milleks kõnealuseid isikuandmeid võib õiguspäraselt töödelda.

| (21) | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud tehnilised meetmed, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või sisserändeandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (9) artiklis 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (10) artiklis 5 sätestatud põhimõtetele vastavalt paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise kompensatsioonimeetmena ning võtab paremini arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud tehnilised meetmed, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või sisserändeandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (9) artiklis 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (10) artiklis 5 sätestatud põhimõtetele vastavalt paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise kompensatsioonimeetmena ning võtab paremini arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust.

| (22) | Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused daktüloskoopiliste andmete, fotode ja näokujutiste kasutamiseks tuvastamise ja kontrollimise eesmärgil. Näokujutiste ja fotode alusel tuvastamist tuleks esialgu kasutada üksnes tavapärastes piiripunktides. See peaks toimuma eeldusel, et komisjon on kinnitanud asjaomases aruandes selleks vajaliku tehnoloogia kättesaadavust, töökindlust ja töövalmidust. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused daktüloskoopiliste andmete, fotode ja näokujutiste kasutamiseks tuvastamise ja kontrollimise eesmärgil. Näokujutiste ja fotode alusel tuvastamist tuleks esialgu kasutada üksnes tavapärastes piiripunktides. See peaks toimuma eeldusel, et komisjon on kinnitanud asjaomases aruandes selleks vajaliku tehnoloogia kättesaadavust, töökindlust ja töövalmidust.

| (23) | Kuriteopaigast leitud täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate daktüloskoopiliste andmete hulgast, kui on võimalik kindlaks teha, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides. Erilist tähelepanu tuleks pöörata biomeetriliste andmete säilitamise suhtes kohaldatavate kvaliteedistandardite kehtestamisele. |
| --- | --- |

(23)

Kuriteopaigast leitud täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate daktüloskoopiliste andmete hulgast, kui on võimalik kindlaks teha, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides. Erilist tähelepanu tuleks pöörata biomeetriliste andmete säilitamise suhtes kohaldatavate kvaliteedistandardite kehtestamisele.

| (24) | Kui isikut ei ole võimalik kindlaks teha muude vahendite abil, tuleks püüda isikut tuvastada daktüloskoopiliste andmete alusel. Daktüloskoopiliste andmete alusel isiku tuvastamine peaks olema igal juhul lubatud. |
| --- | --- |

(24)

Kui isikut ei ole võimalik kindlaks teha muude vahendite abil, tuleks püüda isikut tuvastada daktüloskoopiliste andmete alusel. Daktüloskoopiliste andmete alusel isiku tuvastamine peaks olema igal juhul lubatud.

| (25) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kahe või enama hoiatusteate linkimine ei tohiks mõjutada nõutavat meedet, hoiatusteadete läbivaatamise tähtaega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kahe või enama hoiatusteate linkimine ei tohiks mõjutada nõutavat meedet, hoiatusteadete läbivaatamise tähtaega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust.

| (26) | Suurema tõhususe, ühtluse ja kooskõla saab saavutada, kui nähakse ette kohustus sisestada SISi kõik sissesõidukeelud, mille riiklikud pädevad asutused on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ (11) järgiva menetluse kohaselt kehtestanud, ning sätestatakse ühised normid riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadete sisestamiseks pärast ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmist. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et hoiatusteade aktiveeritaks SISis kohe, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on Schengeni alalt lahkunud. See peaks tagama sissesõidukeeldude rakendamise välispiiri piiripunktides, takistades tõhusalt Schengeni alale naasmist. |
| --- | --- |

(26)

Suurema tõhususe, ühtluse ja kooskõla saab saavutada, kui nähakse ette kohustus sisestada SISi kõik sissesõidukeelud, mille riiklikud pädevad asutused on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ (11) järgiva menetluse kohaselt kehtestanud, ning sätestatakse ühised normid riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadete sisestamiseks pärast ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmist. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et hoiatusteade aktiveeritaks SISis kohe, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on Schengeni alalt lahkunud. See peaks tagama sissesõidukeeldude rakendamise välispiiri piiripunktides, takistades tõhusalt Schengeni alale naasmist.

| (27) | Isikutel, kelle suhtes tehakse riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu otsus, peaks olema õigus kõnealune otsus edasi kaevata. Tagasisaatmisega seotud otsuse puhul peaks edasikaebamisõigus olema kooskõlas direktiiviga 2008/115/EÜ. |
| --- | --- |

(27)

Isikutel, kelle suhtes tehakse riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu otsus, peaks olema õigus kõnealune otsus edasi kaevata. Tagasisaatmisega seotud otsuse puhul peaks edasikaebamisõigus olema kooskõlas direktiiviga 2008/115/EÜ.

| (28) | Käesolevas määruses tuleks kehtestada siduvad normid, mis käsitlevad riigi ametiasutustega konsulteerimist ja nende teavitamist juhul, kui kolmanda riigi kodanikul on ühes liikmesriigis antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa või ta võib selle saada ning teine liikmesriik kavatseb sisestada või on juba sisestanud kõnealuse kolmanda riigi kodanikuga seoses riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate. Sellised olukorrad tekitavad piirivalveametnikele, politseile ja sisserändeasutustele suurt ebakindlust. Seepärast on asjakohane näha ette kohustuslik ajakava lõpptulemuseni viivateks kiirkonsultatsioonideks, tagamaks et kolmandate riikide kodanikel, kellel on seaduslik õigus liikmesriikide territooriumil elada, on õigus siseneda kõnealusele territooriumile raskusteta ja neil, kellel ei ole õigust siseneda, ei lastaks seda teha. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses tuleks kehtestada siduvad normid, mis käsitlevad riigi ametiasutustega konsulteerimist ja nende teavitamist juhul, kui kolmanda riigi kodanikul on ühes liikmesriigis antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa või ta võib selle saada ning teine liikmesriik kavatseb sisestada või on juba sisestanud kõnealuse kolmanda riigi kodanikuga seoses riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate. Sellised olukorrad tekitavad piirivalveametnikele, politseile ja sisserändeasutustele suurt ebakindlust. Seepärast on asjakohane näha ette kohustuslik ajakava lõpptulemuseni viivateks kiirkonsultatsioonideks, tagamaks et kolmandate riikide kodanikel, kellel on seaduslik õigus liikmesriikide territooriumil elada, on õigus siseneda kõnealusele territooriumile raskusteta ja neil, kellel ei ole õigust siseneda, ei lastaks seda teha.

| (29) | Kui hoiatusteade SISist kustutatakse pärast liikmesriikidevahelist konsulteerimist, peaks hoiatusteate sisestanud liikmesriigil olema võimalus jätta asjaomane kolmanda riigi kodanik oma hoiatusteadete siseriiklikku loetellu. |
| --- | --- |

(29)

Kui hoiatusteade SISist kustutatakse pärast liikmesriikidevahelist konsulteerimist, peaks hoiatusteate sisestanud liikmesriigil olema võimalus jätta asjaomane kolmanda riigi kodanik oma hoiatusteadete siseriiklikku loetellu.

| (30) | Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (12) kohaldamist. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (12) kohaldamist.

| (31) | Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise konkreetsete eesmärkide saavutamiseks. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik peaks selle säilitamise vajaduse läbi vaatama kolme aasta jooksul alates hoiatusteate SISi sisestamisest. Kui hoiatusteate aluseks olevas riiklikus otsuses on nähtud ette pikem kehtivusaeg kui kolm aastat, tuleks hoiatusteate kehtivus läbi vaadata viie aasta jooksul. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid käsitlevad hoiatusteated ettenähtud läbivaatamistähtaja jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud. |
| --- | --- |

(31)

Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise konkreetsete eesmärkide saavutamiseks. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik peaks selle säilitamise vajaduse läbi vaatama kolme aasta jooksul alates hoiatusteate SISi sisestamisest. Kui hoiatusteate aluseks olevas riiklikus otsuses on nähtud ette pikem kehtivusaeg kui kolm aastat, tuleks hoiatusteate kehtivus läbi vaadata viie aasta jooksul. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid käsitlevad hoiatusteated ettenähtud läbivaatamistähtaja jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud.

| (32) | SISi hoiatusteate sisestamise ja aegumistähtaja pikendamise suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet, mis hõlmab selle analüüsimist, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Terrorikuriteo puhul tuleks juhtumit pidada piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et selle kohta peaks sisestama SISi hoiatusteate. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel peaks liikmesriikidel olema erandkorras lubatud jätta hoiatusteade SISi sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi. |
| --- | --- |

(32)

SISi hoiatusteate sisestamise ja aegumistähtaja pikendamise suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet, mis hõlmab selle analüüsimist, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Terrorikuriteo puhul tuleks juhtumit pidada piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et selle kohta peaks sisestama SISi hoiatusteate. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel peaks liikmesriikidel olema erandkorras lubatud jätta hoiatusteade SISi sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.

| (33) | SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste suhtes peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ning nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust. Nende töötajad peaksid olema läbinud asjakohase koolituse ning neid tuleks teavitada kõigist asjaomastest süütegudest ja karistustest. |
| --- | --- |

(33)

SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste suhtes peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ning nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust. Nende töötajad peaksid olema läbinud asjakohase koolituse ning neid tuleks teavitada kõigist asjaomastest süütegudest ja karistustest.

| (34) | Käesoleva määruse kohaselt SISis töödeldud andmeid ja nendega seonduvat vahetatud täiendavat teavet ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määruse kohaselt SISis töödeldud andmeid ja nendega seonduvat vahetatud täiendavat teavet ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks.

| (35) | Selleks et suurendada sisserändeasutuste töö tõhusust selliste otsuste tegemisel, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike õigust liikmesriikide territooriumile siseneda ja seal viibida ning ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmist, on asjakohane anda neile asutustele käesoleva määruse alusel SISile juurdepääs. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et suurendada sisserändeasutuste töö tõhusust selliste otsuste tegemisel, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike õigust liikmesriikide territooriumile siseneda ja seal viibida ning ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmist, on asjakohane anda neile asutustele käesoleva määruse alusel SISile juurdepääs.

| (36) | Ilma et see piiraks käesolevas määruses isikuandmete töötlemise kohta sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679, välja arvatud juhul, kui riiklikud pädevad asutused töötlevad isikuandmeid terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(36)

Ilma et see piiraks käesolevas määruses isikuandmete töötlemise kohta sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679, välja arvatud juhul, kui riiklikud pädevad asutused töötlevad isikuandmeid terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil.

| (37) | Ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks riiklike pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 kohaselt vastu võetud siseriiklikke õigus- ja haldusnorme. Terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eest või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate riiklike pädevate asutuste juurdepääsu suhtes SISi sisestatud andmetele ja õiguse suhtes teha sellistes andmetes päringuid kohaldatakse kõiki käesoleva määruse asjakohaseid sätteid ja direktiivi (EL) 2016/680 siseriiklikku õigusesse üle võetud sätteid, eelkõige direktiivis (EL) 2016/680 osutatud järelevalveasutuste poolset järelevalvet. |
| --- | --- |

(37)

Ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks riiklike pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 kohaselt vastu võetud siseriiklikke õigus- ja haldusnorme. Terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eest või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate riiklike pädevate asutuste juurdepääsu suhtes SISi sisestatud andmetele ja õiguse suhtes teha sellistes andmetes päringuid kohaldatakse kõiki käesoleva määruse asjakohaseid sätteid ja direktiivi (EL) 2016/680 siseriiklikku õigusesse üle võetud sätteid, eelkõige direktiivis (EL) 2016/680 osutatud järelevalveasutuste poolset järelevalvet.

| (38) | Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (13). |
| --- | --- |

(38)

Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (13).

| (39) | Käesoleva määruse alusel Europolis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/794 (14). |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määruse alusel Europolis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/794 (14).

| (40) | SISi kasutamisel peaksid pädevad asutused tagama selle isiku väärikuse ja puutumatuse austamise, kelle andmeid töödeldakse. Käesoleva määruse kohaselt toimuv isikuandmete töötlemine ei tohi diskrimineerida isikuid soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. |
| --- | --- |

(40)

SISi kasutamisel peaksid pädevad asutused tagama selle isiku väärikuse ja puutumatuse austamise, kelle andmeid töödeldakse. Käesoleva määruse kohaselt toimuv isikuandmete töötlemine ei tohi diskrimineerida isikuid soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

| (41) | Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste („personalieeskirjad“) asjakohaseid sätteid ametnike ja muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga. |
| --- | --- |

(41)

Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste („personalieeskirjad“) asjakohaseid sätteid ametnike ja muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga.

| (42) | Nii liikmesriikidel kui ka eu-LISA-l peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid turvaküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema. |
| --- | --- |

(42)

Nii liikmesriikidel kui ka eu-LISA-l peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid turvaküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema.

| (43) | Määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis (EL) 2016/680 osutatud sõltumatud riiklikud järelevalveasutused („järelevalveasutused“) peaksid jälgima, kas käesoleva määruse alusel toimuv isikuandmete töötlemine, sealhulgas täiendava teabe vahetamine, on õiguspärane. Järelevalveasutustele tuleks anda selle ülesande täitmiseks piisavad vahendid. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele ning õigus neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Samuti on asjakohane nõuda liikmesriikidelt iga-aastast statistikat. |
| --- | --- |

(43)

Määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis (EL) 2016/680 osutatud sõltumatud riiklikud järelevalveasutused („järelevalveasutused“) peaksid jälgima, kas käesoleva määruse alusel toimuv isikuandmete töötlemine, sealhulgas täiendava teabe vahetamine, on õiguspärane. Järelevalveasutustele tuleks anda selle ülesande täitmiseks piisavad vahendid. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele ning õigus neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Samuti on asjakohane nõuda liikmesriikidelt iga-aastast statistikat.

| (44) | Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt iga nelja aasta järel tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega nende liikmesriigi riiklikus süsteemis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused ise või nad peaksid selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma asjaomaste järelevalveasutuste kontrolli ja vastutuse alla, seepärast peaksid järelevalveasutused audiitorit ise juhendama ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ning tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle. |
| --- | --- |

(44)

Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt iga nelja aasta järel tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega nende liikmesriigi riiklikus süsteemis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused ise või nad peaksid selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma asjaomaste järelevalveasutuste kontrolli ja vastutuse alla, seepärast peaksid järelevalveasutused audiitorit ise juhendama ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ning tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle.

| (45) | Euroopa Andmekaitseinspektor peaks seirama liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses käesoleva määruse kohase isikuandmete töötlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema SISi seirel koostööd. |
| --- | --- |

(45)

Euroopa Andmekaitseinspektor peaks seirama liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses käesoleva määruse kohase isikuandmete töötlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema SISi seirel koostööd.

| (46) | Euroopa Andmekaitseinspektorile tuleks anda piisavalt ressursse talle käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmiseks, sealhulgas abi isikutelt, kellel on biomeetriliste andmete alaseid eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

(46)

Euroopa Andmekaitseinspektorile tuleks anda piisavalt ressursse talle käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmiseks, sealhulgas abi isikutelt, kellel on biomeetriliste andmete alaseid eksperditeadmisi.

| (47) | Määruses (EL) 2016/794 on sätestatud, et Europol toetab ja tugevdab riiklike pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Selleks et Europolil oleks lihtsam oma ülesandeid täita, eelkõige sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastases Euroopa keskuses, on asjakohane anda Europolile juurdepääs käesolevas määruses sätestatud hoiatusteadete kategooriatele. |
| --- | --- |

(47)

Määruses (EL) 2016/794 on sätestatud, et Europol toetab ja tugevdab riiklike pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Selleks et Europolil oleks lihtsam oma ülesandeid täita, eelkõige sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastases Euroopa keskuses, on asjakohane anda Europolile juurdepääs käesolevas määruses sätestatud hoiatusteadete kategooriatele.

| (48) | Selleks et kõrvaldada lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristidest välisvõitlejate kohta, kelle liikumist on äärmiselt oluline jälgida, innustatakse liikmesriike jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta. Selline teabejagamine peaks toimuma nii, et Europoliga vahetatakse asjakohaste hoiatusteadete kohta täiendavat teavet. Selleks peaks Europol looma ühenduse sideinfrastruktuuriga. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et kõrvaldada lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristidest välisvõitlejate kohta, kelle liikumist on äärmiselt oluline jälgida, innustatakse liikmesriike jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta. Selline teabejagamine peaks toimuma nii, et Europoliga vahetatakse asjakohaste hoiatusteadete kohta täiendavat teavet. Selleks peaks Europol looma ühenduse sideinfrastruktuuriga.

| (49) | Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged normid SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi laiahaardelist kasutamist, tingimusel et järgitakse käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 sätestatud andmekaitsestandardeid. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, vahetades vastava SIRENE bürooga täiendavat teavet, et kõnealune liikmesriik saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

(49)

Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged normid SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi laiahaardelist kasutamist, tingimusel et järgitakse käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 sätestatud andmekaitsestandardeid. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, vahetades vastava SIRENE bürooga täiendavat teavet, et kõnealune liikmesriik saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

| (50) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (16) kohaselt volitab vastuvõttev liikmesriik kõnealuse määruse kohaldamiseks Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti lähetatud ja kõnealuse määruse artikli 2 punktis 8 osutatud rühmade liikmeid kasutama liidu andmebaase, mille kasutamine on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka teised asjaomased liidu asutused, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad lähetada rändehalduse tugirühmade liikmetena eksperte, kes ei ole nende liidu asutuste töötajad. Kõnealuse määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 määratletud rühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Kõnealuse määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade või töötajate rühma poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa rühma või töötajate rühma liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andnud. Seepärast tuleks teavitada vastuvõtvat liikmesriiki, et see saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. Vastuvõttev liikmesriik peaks hoiatusteate sisestanud liikmesriiki teavitama päringutabamusest täiendava teabe vahetamise teel. |
| --- | --- |

(50)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (16) kohaselt volitab vastuvõttev liikmesriik kõnealuse määruse kohaldamiseks Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti lähetatud ja kõnealuse määruse artikli 2 punktis 8 osutatud rühmade liikmeid kasutama liidu andmebaase, mille kasutamine on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka teised asjaomased liidu asutused, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad lähetada rändehalduse tugirühmade liikmetena eksperte, kes ei ole nende liidu asutuste töötajad. Kõnealuse määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 määratletud rühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Kõnealuse määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade või töötajate rühma poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa rühma või töötajate rühma liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andnud. Seepärast tuleks teavitada vastuvõtvat liikmesriiki, et see saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. Vastuvõttev liikmesriik peaks hoiatusteate sisestanud liikmesriiki teavitama päringutabamusest täiendava teabe vahetamise teel.

| (51) | Tehnilise laadi, suure üksikasjalikkuse ja sagedase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määrusega ammendavalt reguleerida. Nende aspektide hulka kuuluvad näiteks tehnilised normid andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja neis päringute tegemise ning andmete kvaliteedi kohta, biomeetriliste andmetega seotud normid ning normid ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse, hoiatusteadetevaheliste linkide ja täiendava teabe vahetamise kohta. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetega seotud päringute tegemise tehnilistes normides tuleks arvesse võtta siseriiklike rakenduste tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

(51)

Tehnilise laadi, suure üksikasjalikkuse ja sagedase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määrusega ammendavalt reguleerida. Nende aspektide hulka kuuluvad näiteks tehnilised normid andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja neis päringute tegemise ning andmete kvaliteedi kohta, biomeetriliste andmetega seotud normid ning normid ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse, hoiatusteadetevaheliste linkide ja täiendava teabe vahetamise kohta. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetega seotud päringute tegemise tehnilistes normides tuleks arvesse võtta siseriiklike rakenduste tõrgeteta toimimist.

| (52) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17). Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1862 alusel rakendusaktide vastuvõtmise menetlus peaks olema sama. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17). Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1862 alusel rakendusaktide vastuvõtmise menetlus peaks olema sama.

| (53) | Läbipaistvuse tagamiseks peaks eu-LISA kaks aastat pärast käesoleva määruse kohast SISi toimima hakkamist koostama aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas nende turvalisuse) tehnilise toimimise ning täiendava teabe kahe- või mitmepoolse vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama iga nelja aasta järel üldhinnangu. |
| --- | --- |

(53)

Läbipaistvuse tagamiseks peaks eu-LISA kaks aastat pärast käesoleva määruse kohast SISi toimima hakkamist koostama aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas nende turvalisuse) tehnilise toimimise ning täiendava teabe kahe- või mitmepoolse vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama iga nelja aasta järel üldhinnangu.

| (54) | SISi tõrgeteta toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse seda, millistel asjaoludel võib fotosid ja näokujutisi kasutada isikute tuvastamiseks mujal kui tavapärastes piiripunktides. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (18) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(54)

SISi tõrgeteta toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse seda, millistel asjaoludel võib fotosid ja näokujutisi kasutada isikute tuvastamiseks mujal kui tavapärastes piiripunktides. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (18) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (55) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(55)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (56) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige järgib käesolev määrus täielikult isikuandmete kaitse põhimõtet kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8, püüdes samas tagada kõigile liidu territooriumil elavatele isikutele turvalise keskkonna ning ebaseaduslikele rändajatele kaitse ärakasutamise ja inimkaubanduse eest. Laste puhul peaksid esmatähtsad olema lapse parimad huvid. |
| --- | --- |

(56)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige järgib käesolev määrus täielikult isikuandmete kaitse põhimõtet kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8, püüdes samas tagada kõigile liidu territooriumil elavatele isikutele turvalise keskkonna ning ebaseaduslikele rändajatele kaitse ärakasutamise ja inimkaubanduse eest. Laste puhul peaksid esmatähtsad olema lapse parimad huvid.

| (57) | Riiklike süsteemide ajakohastamise ja käesolevas määruses kavandatud uute funktsioonide rakendamise hinnanguline maksumus on väiksem kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 515/2014 (19) e-piiride jaoks ette nähtud eelarvereal alles olev summa. Summa, mis on kooskõlas määrusega (EL) nr 515/2014 nähtud ette üle liidu välispiiri liikuvate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide väljatöötamiseks, tuleks seetõttu eraldada liikmesriikidele ja eu-LISA-le. Jälgida tuleks SISi ajakohastamise ja käesoleva määruse rakendamise rahalisi kulusid. Kui kulud on prognoositavatest suuremad, tuleks liikmesriikide toetamiseks eraldada liidu rahalisi vahendeid kooskõlas kohaldatava mitmeaastase finantsraamistikuga. |
| --- | --- |

(57)

Riiklike süsteemide ajakohastamise ja käesolevas määruses kavandatud uute funktsioonide rakendamise hinnanguline maksumus on väiksem kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 515/2014 (19) e-piiride jaoks ette nähtud eelarvereal alles olev summa. Summa, mis on kooskõlas määrusega (EL) nr 515/2014 nähtud ette üle liidu välispiiri liikuvate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide väljatöötamiseks, tuleks seetõttu eraldada liikmesriikidele ja eu-LISA-le. Jälgida tuleks SISi ajakohastamise ja käesoleva määruse rakendamise rahalisi kulusid. Kui kulud on prognoositavatest suuremad, tuleks liikmesriikide toetamiseks eraldada liidu rahalisi vahendeid kooskõlas kohaldatava mitmeaastase finantsraamistikuga.

| (58) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(58)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (59) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (20) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(59)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (20) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (60) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (21) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(60)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (21) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (61) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (22) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (23) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(61)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (22) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (23) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (62) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (24) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (25) artikliga 3. |
| --- | --- |

(62)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (24) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (25) artikliga 3.

| (63) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (26) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (27) artikliga 3. |
| --- | --- |

(63)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (26) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (27) artikliga 3.

| (64) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL (28) ja (EL) 2018/934 (29). |
| --- | --- |

(64)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL (28) ja (EL) 2018/934 (29).

| (65) | Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (30). |
| --- | --- |

(65)

Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (30).

| (66) | Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(66)

Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (67) | Käesoleva määrusega tehakse SISi mitmeid täiustusi, millega suurendatakse selle tõhusust, tugevdatakse andmekaitset ja laiendatakse juurdepääsuõigusi. Mõned neist täiustustest ei eelda keerukaid tehnilisi ümberkorraldusi, mõned aga nõuavad erineva ulatusega tehniliste muudatuste tegemist. Et teha süsteemi täiustused lõppkasutajatele võimalikult kiiresti kättesaadavaks, muudetakse käesoleva määrusega määrust (EÜ) nr 1987/2006 mitmes järgus. Teatavad süsteemi täiustused peaksid olema kohaldatavad kohe, kui käesolev määrus jõustub, ülejäänud aga kas üks või kaks aastat pärast selle jõustumist. Käesolev määrus peaks olema tervikuna kohaldatav kolme aasta jooksul pärast selle jõustumist. Käesoleva määruse järkjärgulist rakendamist tuleks kohaldamise viivituste vältimiseks tähelepanelikult jälgida. |
| --- | --- |

(67)

Käesoleva määrusega tehakse SISi mitmeid täiustusi, millega suurendatakse selle tõhusust, tugevdatakse andmekaitset ja laiendatakse juurdepääsuõigusi. Mõned neist täiustustest ei eelda keerukaid tehnilisi ümberkorraldusi, mõned aga nõuavad erineva ulatusega tehniliste muudatuste tegemist. Et teha süsteemi täiustused lõppkasutajatele võimalikult kiiresti kättesaadavaks, muudetakse käesoleva määrusega määrust (EÜ) nr 1987/2006 mitmes järgus. Teatavad süsteemi täiustused peaksid olema kohaldatavad kohe, kui käesolev määrus jõustub, ülejäänud aga kas üks või kaks aastat pärast selle jõustumist. Käesolev määrus peaks olema tervikuna kohaldatav kolme aasta jooksul pärast selle jõustumist. Käesoleva määruse järkjärgulist rakendamist tuleks kohaldamise viivituste vältimiseks tähelepanelikult jälgida.

| (68) | Määrus (EÜ) nr 1987/2006 tuleks kehtetuks tunnistada alates käesoleva määruse täieliku kohaldamise alguskuupäevast. |
| --- | --- |

(68)

Määrus (EÜ) nr 1987/2006 tuleks kehtetuks tunnistada alates käesoleva määruse täieliku kohaldamise alguskuupäevast.

| (69) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (31) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 3. mail 2017, |
| --- | --- |

(69)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (31) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 3. mail 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

SISi üldeesmärk

SISi eesmärk on tagada kõrgetasemeline turvalisus liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada julgeolek liikmesriikide territooriumidel, samuti tagada, et kohaldatakse ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 2. peatüki sätteid, mis puudutavad isikute liikumist liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet.

Artikkel 2

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused kolmandate riikide kodanikke käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise ja seal töötlemise kohta ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamise kohta liikmesriikide territooriumile sisenemise ja seal viibimise keelu kohaldamise eesmärgil.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse ka SISi tehniline ülesehitus, liikmesriikide ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) ülesanded, andmetöötlus ning asjaomaste isikute õigused ja kohustused.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „hoiatusteade“– SISi sisestatud andmekogum, mis võimaldab pädevatel asutustel isikut vajaliku erimeetme võtmiseks tuvastada;

„hoiatusteade“

2)   „täiendav teave“– teave, mis ei kuulu SISis säilitatavate hoiatusteadete andmete hulka, kuid mis on seotud SISi hoiatusteadetega ning mida SIRENE bürood vahetavad järgmistel juhtudel:

„täiendav teave“

| a) | et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada; |
| --- | --- |

a)

et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada;

| b) | pärast päringutabamuse saamist, et saaks võtta asjakohase meetme; |
| --- | --- |

b)

pärast päringutabamuse saamist, et saaks võtta asjakohase meetme;

| c) | kui nõutavat meedet ei saa võtta; |
| --- | --- |

c)

kui nõutavat meedet ei saa võtta;

| d) | kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis; |
| --- | --- |

d)

kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis;

| e) | kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses; |
| --- | --- |

e)

kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses;

| f) | kui küsimus on juurdepääsuõiguste kasutamises; |
| --- | --- |

f)

kui küsimus on juurdepääsuõiguste kasutamises;

3)   „lisaandmed“– SISis säilitatavad ja SISi hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isik, kelle kohta on SISi andmeid sisestatud, leitakse SISis tehtud päringu tulemusel;

„lisaandmed“

4)   „kolmanda riigi kodanik“– isik, kes ei ole liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses, välja arvatud isikud, kellel on ühelt poolt liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmandate riikide vaheliste lepingute alusel liidu kodanike vaba liikumise õigusega samaväärne vaba liikumise õigus;

„kolmanda riigi kodanik“

5)   „isikuandmed“– määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punktis 1 määratletud isikuandmed;

„isikuandmed“

6)   „isikuandmete töötlemine“– isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, salvestamine, logimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;

„isikuandmete töötlemine“

7)   „kokkulangevus“– järgmiste sammude toimumine:

„kokkulangevus“

| a) | lõppkasutaja teeb SISis päringu; |
| --- | --- |

a)

lõppkasutaja teeb SISis päringu;

| b) | kõnealuse päringu tulemusel leitakse teise liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade ning |
| --- | --- |

b)

kõnealuse päringu tulemusel leitakse teise liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade ning

| c) | SISi hoiatusteates toodud andmed langevad kokku päringuandmetega; |
| --- | --- |

c)

SISi hoiatusteates toodud andmed langevad kokku päringuandmetega;

8)   „päringutabamus“– järgmistele kriteeriumidele vastav kokkulangevus:

„päringutabamus“

| a) | seda on kinnitanud:






  i) | lõppkasutaja või |
| --- | --- | --- |

a)

seda on kinnitanud:

i)

lõppkasutaja või

| ii) | kooskõlas siseriiklike menetlustega pädev asutus, kui asjaomane kokkulangevus põhines biomeetriliste andmete võrdlemisel, |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas siseriiklike menetlustega pädev asutus, kui asjaomane kokkulangevus põhines biomeetriliste andmete võrdlemisel,

ning

| b) | nõutud on edasisi meetmeid; |
| --- | --- |

b)

nõutud on edasisi meetmeid;

9)   „hoiatusteate sisestanud liikmesriik“– liikmesriik, kes sisestas hoiatusteate SISi;

„hoiatusteate sisestanud liikmesriik“

10)   „elamisluba või viisat andev liikmesriik“– liikmesriik, kes kaalub elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist või on elamisloa või pikaajalise viisa andnud või nende kehtivust pikendanud ning osaleb konsulteerimismenetluses teise liikmesriigiga;

„elamisluba või viisat andev liikmesriik“

11)   „täideviiv liikmesriik“– liikmesriik, kes pärast päringutabamust võtab või on võtnud nõutud meetmeid;

„täideviiv liikmesriik“

12)   „lõppkasutaja“– pädeva asutuse töötaja, kes on volitatud tegema päringuid otse CS-SISis, N.SISis või nende tehnilises koopias;

„lõppkasutaja“

13)   „biomeetrilised andmed“– konkreetse tehnilise töötlemise abil saadavad isikuandmed füüsilise isiku füüsiliste või füsioloogiliste omaduste kohta, mis võimaldavad kõnealust füüsilist isikut kordumatult tuvastada või kinnitavad selle füüsilise isiku tuvastamist, st fotod, näokujutised ja daktüloskoopilised andmed;

„biomeetrilised andmed“

14)   „daktüloskoopilised andmed“– andmed sõrme- ja peopesajälgede kohta, mis võimaldavad tänu unikaalsusele ja võrdluspunktidele teha täpseid ja usaldusväärseid võrdlusi isiku identiteedi kohta;

„daktüloskoopilised andmed“

15)   „näokujutis“– näo digitaalne kujutis, mis on piisava lahutusvõime ja kvaliteediga, et seda saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks;

„näokujutis“

16)   „tagasisaatmine“– direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 3 määratletud tagasisaatmine;

„tagasisaatmine“

17)   „sissesõidukeeld“– direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 6 määratletud sissesõidukeeld;

„sissesõidukeeld“

18)   „terrorikuritegu“– siseriikliku õiguse kohaselt kuriteona määratletud süütegu, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 (32) artiklites 3–14 või mis on samaväärne ühega neist süütegudest liikmesriikide puhul, kelle jaoks kõnealune direktiiv ei ole siduv;

„terrorikuritegu“

32

19)   „elamisluba“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (33) artikli 2 punktis 16 määratletud elamisluba;

„elamisluba“

33

20)   „pikaajaline viisa“– Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 18 lõikes 1 osutatud pikaajaline viisa;

„pikaajaline viisa“

21)   „oht rahvatervisele“– määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 21 määratletud oht rahvatervisele.

„oht rahvatervisele“

Artikkel 4

SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid

1.   SIS koosneb järgmistest osadest:

| a) | keskne süsteem („keskne SIS“), mis koosneb järgmistest osadest:






  i) | tehnilise toe funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi („SISi andmebaas“), sealhulgas CS-SISi varusüsteemi; |
| --- | --- | --- |

a)

keskne süsteem („keskne SIS“), mis koosneb järgmistest osadest:

i)

tehnilise toe funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi („SISi andmebaas“), sealhulgas CS-SISi varusüsteemi;

| ii) | ühtne riiklik liides (NI-SIS); |
| --- | --- |

ii)

ühtne riiklik liides (NI-SIS);

| b) | iga liikmesriigi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest, sealhulgas vähemalt üks siseriiklik või jagatud N.SISi varukeskus, ning |
| --- | --- |

b)

iga liikmesriigi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest, sealhulgas vähemalt üks siseriiklik või jagatud N.SISi varukeskus, ning

| c) | sideinfrastruktuur CS-SISi, CS-SISi varusüsteemi ja NI-SISi vahel („sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
| --- | --- |

c)

sideinfrastruktuur CS-SISi, CS-SISi varusüsteemi ja NI-SISi vahel („sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

Punktis b osutatud N.SIS võib sisaldada andmefaili („siseriiklik koopia“), mis omakorda sisaldab SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat. Kaks või enam liikmesriiki võivad luua ühes oma N.SISis jagatud koopia, mida nimetatud liikmesriigid võivad ühiselt kasutada. Sellist jagatud koopiat peetakse iga nimetatud liikmesriigi siseriiklikuks koopiaks.

Punktis b osutatud jagatud N.SISi varukeskust võivad kasutada ühiselt kaks või enam liikmesriiki. Sellisel juhul peetakse jagatud N.SISi varukeskust iga nimetatud liikmesriigi N.SISi varukeskuseks. N.SISi ja selle varukeskust võib kasutada samal ajal, et tagada lõppkasutajatele katkematu käideldavus.

Liikmesriigid, kes kavatsevad luua jagatud koopia või jagatud N.SISi varukeskuse, mida ühiselt kasutada, lepivad oma vastutusalades kokku kirjalikult. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kokkuleppest.

Sideinfrastruktuur toetab SISi katkematut käideldavust ja panustab selle tagamisse. See hõlmab CS-SISi ja CS-SISi varusüsteemi vaheliste ühenduste liiasusega ja eraldatud varuteid ning iga SISi riikliku võrgu juurdepääsupunkti ning CS-SISi ja CS-SISi varusüsteemi vaheliste ühenduste liiasusega ja eraldatud varuteid.

2.   Liikmesriigid sisestavad, ajakohastavad ja kustutavad SISi andmeid ning teevad neis andmetes päringuid oma N.SISide kaudu. Liikmesriigid, kes kasutavad osalist või täielikku siseriiklikku koopiat või osalist või täielikku jagatud koopiat, teevad sellise koopia kättesaadavaks iga nimetatud liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute tegemiseks. Osaline siseriiklik või jagatud koopia sisaldab vähemalt artikli 20 lõike 2 punktides a–v loetletud andmeid. Teiste liikmesriikide N.SISi andmefailides ei ole võimalik päringuid teha, välja arvatud jagatud koopiate puhul.

3.   CS-SIS teeb tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsioone ning sellel on varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi rikke korral kõik selle funktsioonid. CS-SIS ja selle varusüsteem asuvad kahes eu-LISA tehnilises keskuses.

4.   eu-LISA rakendab tehnilisi lahendusi, et tugevdada SISi katkematut käideldavust, kas CS-SISi või selle varusüsteemi samaaegse toimimise kaudu, tingimusel et CS-SISi varusüsteem suudab tagada SISi toimimise CS-SISi rikke korral, või siis süsteemi või selle komponentide dubleerimise kaudu. Määruse (EL) 2018/1726 artiklis 10 sätestatud menetlusnormidest olenemata teeb eu-LISA hiljemalt 28. detsembriks 2019 uuringu tehniliste lahenduste võimaluste kohta, mis sisaldab sõltumatut mõjuhindamist ja tasuvusanalüüsi.

5.   Vajaduse korral võib eu-LISA erandjuhtudel ajutiselt välja töötada SISi andmebaasi lisakoopia.

6.   CS-SIS osutab SISi andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas SISi andmebaasis päringute tegemiseks vajalikke teenuseid. Siseriiklikku või jagatud koopiat kasutavate liikmesriikide jaoks tagab CS-SIS:

| a) | siseriiklike koopiate uuendamise võrgu kaudu; |
| --- | --- |

a)

siseriiklike koopiate uuendamise võrgu kaudu;

| b) | siseriiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise ning |
| --- | --- |

b)

siseriiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise ning

| c) | siseriiklike koopiate lähtestamise ja taastamise. |
| --- | --- |

c)

siseriiklike koopiate lähtestamise ja taastamise.

7.   CS-SIS tagab katkematu käideldavuse.

Artikkel 5

Kulud

1.   Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kaetakse liidu üldeelarvest. Nimetatud kulud hõlmavad seoses CS-SIS-iga tehtavat tööd, et tagada artikli 4 lõikes 6 osutatud teenuste osutamine.

2.   Käesoleva määruse rakendamiskulude katmiseks eraldatakse vahendid määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b kohaselt ette nähtud 791 miljoni euro suurusest rahastamispaketist.

3.   Ilma et see piiraks selleks otstarbeks täiendavate rahaliste vahendite eraldamist liidu üldeelarve muudest allikatest, eraldatakse lõikes 2 osutatud rahastamispaketist eu-LISA-le 31 098 000 eurot. Kõnealune rahastamine toimub eelarve kaudse täitmise raames ja aitab teha käesoleva määruse kohaselt keskse SISi ja sideinfrastruktuuriga seoses nõutavat tehnilist arendustööd ning läbi viia asjakohast koolitust.

4.   Lõikes 2 osutatud rahastamispaketist saavad määruses (EL) nr 515/2014 osalevad liikmesriigid täiendava ülderaldise summas 36 810 000 eurot võrdsetes osades kindlasummalise maksena, mis lisatakse assigneeringu põhisummale. Kõnealune rahastamine toimub eelarve jagatud täitmise raames ja on täies mahus ette nähtud asjaomaste riiklike süsteemide kiireks ja tõhusaks ajakohastamiseks kooskõlas käesoleva määruse nõuetega.

5.   N.SISi loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.

II PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSED

Artikkel 6

Riiklikud süsteemid

Liikmesriik vastutab oma N.SISi loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning selle NI-SISiga ühendamise eest.

Liikmesriik vastutab lõppkasutajatele SISi andmete katkematu käideldavuse tagamise eest.

Liikmesriik edastab oma hoiatusteated oma N.SISi kaudu.

Artikkel 7

N.SISi büroo ja SIRENE büroo

1.   Liikmesriik määrab asutuse („N.SISi büroo“), millel on keskne vastutus tema N.SISi eest.

Kõnealune asutus vastutab N.SISi tõrgeteta toimimise ja turvalisuse eest, tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SISile ja võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Ta vastutab selle tagamise eest, et SISi kõik funktsioonid on tehtud lõppkasutajatele nõuetekohaselt kättesaadavaks.

2.   Liikmesriik määrab riikliku asutuse, mis töötab ööpäevaringselt seitse päeva nädalas ja tagab kogu täiendava teabe vahetamise ja kättesaadavuse („SIRENE büroo“) vastavalt SIRENE käsiraamatule. SIRENE büroo on liikmesriigi ainus kontaktpunkt, mille kaudu vahetada hoiatusteadete kohta täiendavat teavet ja hõlbustada nõutud meetmete võtmist siis, kui isikute kohta on SISi sisestatud hoiatusteade ning need isikud on päringutabamuse abil leitud.

SIRENE bürool on siseriikliku õiguse kohaselt hõlbus otsene või kaudne juurdepääs kogu asjaomasele riiklikule teabele, sealhulgas riiklikele andmebaasidele ja kogu teabele tema liikmesriigi hoiatusteadete kohta, ning eksperdiarvamustele, et suuta reageerida täiendava teabe taotlustele kiirelt ja artiklis 8 sätestatud tähtaegade jooksul.

SIRENE büroo koordineerib SISi sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Selleks on tal juurdepääs SISis töödeldavatele andmetele.

3.   Liikmesriigid saadavad eu-LISA-le oma N.SISi büroo ja SIRENE büroo andmed. eu-LISA avaldab N.SISi büroode ja SIRENE büroode nimekirja koos artikli 41 lõikes 8 osutatud nimekirjaga.

Artikkel 8

Täiendava teabe vahetamine

1.   Täiendavat teavet vahetatakse kooskõlas SIRENE käsiraamatu sätetega ning kasutades sideinfrastruktuuri. Liikmesriigid eraldavad vajalikud tehnilised ja inimressursid, et tagada täiendava teabe pidev kättesaadavus ning õigeaegne ja tõhus vahetamine. Juhul kui sideinfrastruktuur ei ole kättesaadav, kasutavad liikmesriigid täiendava teabe vahetamiseks muid asjakohaselt turvatud tehnilisi vahendeid. Asjakohaselt turvatud tehniliste vahendite loetelu esitatakse SIRENE käsiraamatus.

2.   Täiendavat teavet kasutatakse kooskõlas artikliga 49 üksnes eesmärgil, milleks see edastati, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt on saadud eelnev nõusolek selle kasutamiseks muul eesmärgil.

3.   SIRENE bürood täidavad oma ülesandeid kiiresti ja tõhusalt, eelkõige vastates täiendava teabe taotlustele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 12 tundi pärast taotluse saamist.

Kõige prioriteetsematele täiendava teabe taotlustele lisatakse SIRENE vormidel märge „KIIRE“ ning täpsustatakse kiireloomulisuse põhjust.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid SIRENE büroode käesoleva määruse kohaste ülesannete ja täiendava teabe vahetamise üksikasjalike normide kehtestamiseks käsiraamatu kujul, mille pealkirjaks on „SIRENE käsiraamat“. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Tehniline ja funktsionaalne vastavus

1.   Selleks et tagada andmete kiire ja tulemuslik edastamine, järgib liikmesriik oma N.SISi loomisel ühiseid nõudeid, protokolle ja tehnilisi menetlusi, mis on kehtestatud N.SISi ja keskse SISi ühilduvuse tagamiseks.

2.   Kui liikmesriik kasutab siseriiklikku koopiat, tagab ta CS-SISi osutatavate teenuste ja artikli 4 lõikes 6 osutatud automaatsete uuenduste abil, et siseriiklikus koopias säilitatavad andmed on identsed SISi andmebaasi omadega ja on sellega vastavuses ning et tema siseriiklikus koopias tehtud päring annab SISi andmebaasis tehtud päringuga samaväärse tulemuse.

3.   Lõppkasutajad saavad oma ülesannete täitmiseks vajalikud andmed, eelkõige ja vajaduse korral kõik kättesaadavad andmed, mis võimaldavad tuvastada andmesubjekti ja võtta nõutud meede.

4.   Liikmesriigid ja eu-LISA testivad korrapäraselt lõikes 2 osutatud siseriiklike koopiate vastavust tehnilistele nõuetele. Kõnealuste testide tulemusi võetakse arvesse osana nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 (34) loodud mehhanismist.

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühised nõuded, protokollid ja tehnilised menetlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 10

Turvalisus – liikmesriigid

1.   Liikmesriik võtab seoses oma N.SISiga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

| a) | füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks; |
| --- | --- |

a)

füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks;

| b) | keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

b)

keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll);

| c) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll); |
| --- | --- |

c)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll);

| d) | hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

d)

hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

| e) | hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll); |
| --- | --- |

e)

hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll);

| f) | hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll); |
| --- | --- |

f)

hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

| g) | tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

g)

tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

| h) | tagada, et kõik SISile või andmetöötlusrajatistele juurdepääsuõigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja otsida, ning teevad kõnealused profiilid artikli 55 lõikes 1 osutatud järelevalveasutustele nende taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
| --- | --- |

h)

tagada, et kõik SISile või andmetöötlusrajatistele juurdepääsuõigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja otsida, ning teevad kõnealused profiilid artikli 55 lõikes 1 osutatud järelevalveasutustele nende taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

| i) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
| --- | --- |

i)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll);

| j) | tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil (sisestamise kontroll); |
| --- | --- |

j)

tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil (sisestamise kontroll);

| k) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise ajal või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); |
| --- | --- |

k)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise ajal või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll);

| l) | kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll); |
| --- | --- |

l)

kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll);

| m) | tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine), ning |
| --- | --- |

m)

tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine), ning

| n) | tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (töökindlus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus). |
| --- | --- |

n)

tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (töökindlus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus).

2.   Liikmesriigid võtavad täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid, sealhulgas SIRENE büroo ruumide turvalisuse tagamine.

3.   Liikmesriigid võtavad artiklis 34 osutatud asutuste poolt SISi andmete töötlemise turvalisuse tagamiseks käesoleva lõike lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud meetmed võivad olla osa riigi tasandi üldisest turvalisuse lähenemisviisist ja kavast, hõlmates mitmeid IT-süsteeme. Sellisel juhul peavad käesolevas artiklis sätestatud nõuded ja nende kohaldatavus SISi suhtes olema kõnealuses kavas selgelt tuvastatavad ja kõnealuse kavaga tagatud.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus – liikmesriigid

1.   Liikmesriik kohaldab vastavalt siseriiklikule õigusele ametisaladuse hoidmise norme või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SISi andmete ja täiendava teabega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui kõnealused asutused on oma tegevuse lõpetanud.

2.   Kui liikmesriik teeb SISiga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

3.   N.SISi operatiivjuhtimist või tehnilisi koopiaid ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.

Artikkel 12

Riiklike logide pidamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende N.SISis logitakse iga juurdepääs isikuandmetele ning igasugune isikuandmete vahetamine CS-SISis, et kontrollida päringu õiguspärasust ja jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. See nõue ei kehti artikli 4 lõike 6 punktides a, b ja c osutatud automatiseeritud toimingute puhul.

2.   Logides peab olema eelkõige näha hoiatusteate ajalugu, andmetöötlustoimingu kuupäev ja kellaaeg, päringu tegemiseks kasutatud andmed, viide töödeldud andmetele ja nii andmeid töötleva pädeva asutuse kui ka isiku individuaalsed ja kordumatud kasutajatunnused.

3.   Kui päring tehakse kooskõlas artikliga 33 daktüloskoopiliste andmete või näokujutise alusel, siis erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei näidata logides mitte tegelikke andmeid, vaid seda, mis liiki andmeid päringu tegemisel kasutati.

4.   Logisid võib kasutada üksnes lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kolm aastat pärast nende loomist. Hoiatusteadete ajalugu sisaldavad logid kustutatakse kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.

5.   Logisid võib säilitada lõikes 4 osutatud tähtaegadest kauem juhul, kui neid vajatakse käimasolevates järelevalvemenetlustes.

6.   Riiklikel pädevatel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringute õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on oma ülesannete täitmiseks – oma pädevuse piires ja vastava taotluse alusel – juurdepääs kõnealustele logidele.

Artikkel 13

Siseseire

Liikmesriigid tagavad, et iga SISi andmetele juurdepääsu õigust omav asutus võtab käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed ning teeb vajaduse korral koostööd järelevalveasutusega.

Artikkel 14

Töötajate koolitus

1.   SISile juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbivad enne SISis säilitatavate andmete töötlemiseks loa saamist ja korrapäraselt pärast SISi andmetele juurdepääsu saamist nõuetekohase koolituse andmeturbe, põhiõiguste, sealhulgas andmekaitsenormide ning andmetöötlusnormide ja -korra kohta vastavalt SIRENE käsiraamatus sätestatule. Töötajatele jagatakse teavet asjaomaste kuritegusid ja karistusi käsitlevate sätete, sealhulgas artikli 59 kohta.

2.   Liikmesriikidel peab olema riigisisene SISi koolitusprogramm, mis sisaldab nii lõppkasutajate kui ka SIRENE büroo töötajate koolitust.

Kõnealune koolitusprogramm võib olla osa üldisest riiklikust koolitusprogrammist, mis hõlmab koolitust ka muudes asjaomastes valdkondades.

3.   Vähemalt üks kord aastas korraldatakse liidu tasandil ühised koolituskursused, et edendada SIRENE büroode vahelist koostööd.

III PEATÜKK

eu-LISA KOHUSTUSED

Artikkel 15

Operatiivjuhtimine

1.   eu-LISA vastutab keskse SISi operatiivjuhtimise eest. eu-LISA tagab koostöös liikmesriikidega, et keskse SISi puhul kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille kohta tehakse tasuvusanalüüs.

2.   eu-LISA vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest:

| a) | järelevalve; |
| --- | --- |

a)

järelevalve;

| b) | turvalisus; |
| --- | --- |

b)

turvalisus;

| c) | liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine;

| d) | eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

d)

eelarve täitmisega seotud ülesanded;

| e) | soetamine ja uuendamine ning |
| --- | --- |

e)

soetamine ja uuendamine ning

| f) | lepinguküsimused. |
| --- | --- |

f)

lepinguküsimused.

3.   eu-LISA vastutab ka järgmiste SIRENE büroode ja nendevahelise teabevahetusega seotud ülesannete eest:

| a) | testimiste koordineerimine, haldamine ja toetamine; |
| --- | --- |

a)

testimiste koordineerimine, haldamine ja toetamine;

| b) | SIRENE büroode vahel täiendava teabe vahetamise ja sideinfrastruktuuri tehniliste kirjelduste säilitamine ja ajakohastamine ning |
| --- | --- |

b)

SIRENE büroode vahel täiendava teabe vahetamise ja sideinfrastruktuuri tehniliste kirjelduste säilitamine ja ajakohastamine ning

| c) | tehniliste muudatuste mõju haldamine, kui see mõjutab nii SISi kui ka täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode vahel. |
| --- | --- |

c)

tehniliste muudatuste mõju haldamine, kui see mõjutab nii SISi kui ka täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode vahel.

4.   eu-LISA töötab välja mehhanismi ja menetlused CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimiseks ning haldab neid. eu-LISA esitab liikmesriikidele selle kohta korrapäraselt aruandeid.

eu-LISA esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta.

Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemidest.

5.   eu-LISA täidab ka ülesandeid, mis on seotud koolituse pakkumisega SISi tehnilise kasutamise ja SISi andmete kvaliteeti parandavate meetmete kohta.

6.   Keskse SISi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaseks keskse SISi ööpäevaringseks toimimiseks seitse päeva nädalas, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka keskse SISi ja N.SISide testimise koordineerimine, haldamine ja toetamine, millega tagatakse keskse SISi ja N.SISide toimimine vastavalt artiklis 9 sätestatud tehnilise ja funktsionaalse vastavuse nõuetele.

7.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse sideinfrastruktuuri tehnilised nõuded. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 16

Turvalisus – eu-LISA

1.   eu-LISA võtab seoses keskse SISi ja sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

| a) | füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks; |
| --- | --- |

a)

füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks;

| b) | keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

b)

keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll);

| c) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll); |
| --- | --- |

c)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll);

| d) | hoida ära isikuandmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

d)

hoida ära isikuandmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

| e) | hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll); |
| --- | --- |

e)

hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll);

| f) | hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll); |
| --- | --- |

f)

hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

| g) | tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

g)

tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

| h) | luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele või andmetöötlusrajatistele juurde pääseda, ning teha kõnealused profiilid Euroopa Andmekaitseinspektorile tema taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
| --- | --- |

h)

luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele või andmetöötlusrajatistele juurde pääseda, ning teha kõnealused profiilid Euroopa Andmekaitseinspektorile tema taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

| i) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
| --- | --- |

i)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll);

| j) | tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt (sisestamise kontroll); |
| --- | --- |

j)

tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt (sisestamise kontroll);

| k) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); |
| --- | --- |

k)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll);

| l) | kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust ja võtta vajalikke korralduslikke meetmeid seoses sisekontrolliga, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll); |
| --- | --- |

l)

kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust ja võtta vajalikke korralduslikke meetmeid seoses sisekontrolliga, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll);

| m) | tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine); |
| --- | --- |

m)

tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine);

| n) | tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (töökindlus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus), ning |
| --- | --- |

n)

tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (töökindlus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus), ning

| o) | tagada oma tehniliste keskuste turvalisus. |
| --- | --- |

o)

tagada oma tehniliste keskuste turvalisus.

2.   eu-LISA võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

Artikkel 17

Konfidentsiaalsus – eu-LISA

1.   Ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab eu-LISA asjakohaseid ametisaladuse hoidmise norme või muid käesoleva määruse artikli 11 nõuetega samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kellel tuleb töötada SISi andmetega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või nende tööülesannete täitmine on lõppenud.

2.   eu-LISA võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe vahetamise konfidentsiaalsuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

3.   Kui eu-LISA teeb SISiga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

4.   CS-SISi operatiivjuhtimist ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.

Artikkel 18

Kesktasandi logide pidamine

1.   eu-LISA tagab, et iga juurdepääs CS-SISis hoitavatele isikuandmetele ja iga nende andmete vahetamine CS-SISis logitakse artikli 12 lõikes 1 nimetatud eesmärgil.

2.   Logides on eelkõige näha hoiatusteate ajalugu, andmetöötlustoimingu kuupäev ja kellaaeg, päringu tegemiseks kasutatud andmed, viide töödeldud andmetele ja andmeid töötleva pädeva asutuse individuaalsed ja kordumatud kasutajatunnused.

3.   Kui päring tehakse kooskõlas artikliga 33 daktüloskoopiliste andmete või näokujutise alusel, siis erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei näidata logides mitte tegelikke andmeid, vaid seda, mis liiki andmeid päringu tegemisel kasutati.

4.   Logisid võib kasutada üksnes lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kolm aastat pärast nende loomist. Hoiatusteadete ajalugu sisaldavad logid kustutatakse kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.

5.   Logisid võib säilitada lõikes 4 osutatud tähtaegadest kauem juhul, kui neid vajatakse käimasolevates järelevalvemenetlustes.

6.   Siseseire ja CS-SISi nõuetekohase toimimise, andmete tervikluse ja turvalisuse tagamise eesmärgil on eu-LISA-l oma pädevuse piires juurdepääs logidele.

Euroopa Andmekaitseinspektoril on oma ülesannete täitmiseks – vastava taotluse alusel ja oma pädevuse piires – juurdepääs kõnealustele logidele.

IV PEATÜKK

ÜLDSUSE TEAVITAMINE

Artikkel 19

SISi teavituskampaaniad

Käesoleva määruse kohaldamise alguses korraldab komisjon koostöös järelevalveasutustega ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga teavituskampaania, mille käigus jagatakse üldsusele teavet SISi eesmärkide, SISis säilitatavate andmete, SISile juurdepääsu õigust omavate ametiasutuste ja andmesubjektide õiguste kohta. Komisjon kordab koostöös järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga selliseid kampaaniaid korrapäraselt. Komisjon loob üldsusele kättesaadava veebisaidi, kus on esitatud kogu asjakohane SISi käsitlev teave. Liikmesriigid kavandavad ja rakendavad koostöös oma järelevalveasutustega vajalikke poliitikameetmeid, millega anda oma kodanikele ja elanikele SISi kohta üldist teavet.

V PEATÜKK

KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE RIIKI SISENEMISE JA RIIGIS VIIBIMISE KEELDU KÄSITLEVAD HOIATUSTEATED

Artikkel 20

Andmekategooriad

1.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 või lisaandmete säilitamist reguleerivate käesoleva määruse sätete kohaldamist, sisaldab SIS üksnes neid liikmesriikide esitatud andmete kategooriaid, mida vajatakse artiklites 24 ja 25 sätestatud eesmärkidel.

2.   SISi hoiatusteade, milles on teave isikute kohta, sisaldab üksnes järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimed;

| b) | eesnimed; |
| --- | --- |

b)

eesnimed;

| c) | sünnijärgsed nimed; |
| --- | --- |

c)

sünnijärgsed nimed;

| d) | varem kasutatud nimed ja varjunimed; |
| --- | --- |

d)

varem kasutatud nimed ja varjunimed;

| e) | erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid; |
| --- | --- |

e)

erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid;

| f) | sünnikoht; |
| --- | --- |

f)

sünnikoht;

| g) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

g)

sünnikuupäev;

| h) | sugu; |
| --- | --- |

h)

sugu;

| i) | kodakondsus(ed); |
| --- | --- |

i)

kodakondsus(ed);

| j) | kas asjaomane isik:






  i) | on relvastatud; |
| --- | --- | --- |

j)

kas asjaomane isik:

i)

on relvastatud;

| ii) | on vägivaldne; |
| --- | --- |

ii)

on vägivaldne;

| iii) | hoiab õigusemõistmisest kõrvale või on põgenenud; |
| --- | --- |

iii)

hoiab õigusemõistmisest kõrvale või on põgenenud;

| iv) | on suitsiidne; |
| --- | --- |

iv)

on suitsiidne;

| v) | kujutab endast ohtu rahvatervisele või |
| --- | --- |

v)

kujutab endast ohtu rahvatervisele või

| vi) | on seotud mõne direktiivi (EL) 2017/541 artiklites 3–14 osutatud tegevusega; |
| --- | --- |

vi)

on seotud mõne direktiivi (EL) 2017/541 artiklites 3–14 osutatud tegevusega;

| k) | hoiatusteate põhjus, |
| --- | --- |

k)

hoiatusteate põhjus,

| l) | hoiatusteate koostanud asutus; |
| --- | --- |

l)

hoiatusteate koostanud asutus;

| m) | viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati; |
| --- | --- |

m)

viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati;

| n) | päringutabamuse korral võetav meede; |
| --- | --- |

n)

päringutabamuse korral võetav meede;

| o) | lingid muudele hoiatusteadetele kooskõlas artikliga 48; |
| --- | --- |

o)

lingid muudele hoiatusteadetele kooskõlas artikliga 48;

| p) | kas asjaomane isik on liidu kodaniku perekonnaliige või muu isik, kellel on vaba liikumise õigus, nagu on osutatud artiklis 26; |
| --- | --- |

p)

kas asjaomane isik on liidu kodaniku perekonnaliige või muu isik, kellel on vaba liikumise õigus, nagu on osutatud artiklis 26;

| q) | kas riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu otsus põhineb:






  i) | artikli 24 lõike 2 punktis a osutatud varasemal süüdimõistmisel; |
| --- | --- | --- |

q)

kas riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu otsus põhineb:

i)

artikli 24 lõike 2 punktis a osutatud varasemal süüdimõistmisel;

| ii) | artikli 24 lõike 2 punktis b osutatud tõsisel julgeolekuohul; |
| --- | --- |

ii)

artikli 24 lõike 2 punktis b osutatud tõsisel julgeolekuohul;

| iii) | artikli 24 lõike 2 punktis c osutatud riiki sisenemist ja seal viibimist käsitleva liidu või siseriikliku õiguse täitmisest kõrvalehoidmisel; |
| --- | --- |

iii)

artikli 24 lõike 2 punktis c osutatud riiki sisenemist ja seal viibimist käsitleva liidu või siseriikliku õiguse täitmisest kõrvalehoidmisel;

| iv) | artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud sissesõidukeelul või |
| --- | --- |

iv)

artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud sissesõidukeelul või

| v) | artiklis 25 osutatud piiraval meetmel; |
| --- | --- |

v)

artiklis 25 osutatud piiraval meetmel;

| r) | süüteo liik; |
| --- | --- |

r)

süüteo liik;

| s) | isikut tõendava dokumendi liik; |
| --- | --- |

s)

isikut tõendava dokumendi liik;

| t) | isikut tõendava dokumendi välja andnud riik; |
| --- | --- |

t)

isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

| u) | isikut tõendava dokumendi number; |
| --- | --- |

u)

isikut tõendava dokumendi number;

| v) | isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

v)

isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

| w) | fotod ja näokujutised; |
| --- | --- |

w)

fotod ja näokujutised;

| x) | daktüloskoopilised andmed; |
| --- | --- |

x)

daktüloskoopilised andmed;

| y) | isikut tõendava dokumendi koopia, võimaluse korral värviline. |
| --- | --- |

y)

isikut tõendava dokumendi koopia, võimaluse korral värviline.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja neis päringute tegemiseks vajalikud tehnilised normid ning käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ühised standardid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Tehnilised normid on sarnased päringute jaoks CS-SISis, siseriiklikes või jagatud koopiates ning artikli 41 lõikes 2 osutatud tehnilistes koopiates. Tehnilised normid põhinevad ühistel standarditel.

Artikkel 21

Proportsionaalsus

1.   Enne hoiatusteate sisestamist ning hoiatusteate kehtivusaja pikendamise korral teeb liikmesriik kindlaks, kas juhtum on piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline, et sisestada SISi hoiatusteade.

2.   Kui artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu otsus on seotud terrorikuriteoga, peetakse juhtumit piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et sisestada SISi hoiatusteade. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel võivad liikmesriigid erandkorras jätta hoiatusteate sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.

Artikkel 22

Hoiatusteadete sisestamise tingimus

1.   Hoiatusteate SISi sisestamiseks vajalikud miinimumandmed on artikli 20 lõike 2 punktides a, g, k, m, n ja q osutatud andmed. SISi sisestatakse olemasolu korral ka muud nimetatud lõikes osutatud andmed.

2.   Käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktis e osutatud andmed sisestatakse üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik asjaomase kolmanda riigi kodaniku isiku tuvastamiseks. Kui sellised andmed sisestatakse, tagavad liikmesriigid, et järgitakse määruse (EL) 2016/679 artiklit 9.

Artikkel 23

Hoiatusteadete ühilduvus

1.   Enne hoiatusteate sisestamist kontrollib liikmesriik, kas asjaomase isiku kohta on SISi hoiatusteade juba sisestatud. Selleks kontrollitakse ka daktüloskoopilisi andmeid, kui need on kättesaadavad.

2.   Liikmesriik sisestab ühe isiku kohta SISi ainult ühe hoiatusteate. Vajaduse korral võivad sama isiku kohta uusi hoiatusteateid sisestada ka teised liikmesriigid vastavalt lõikele 3.

3.   Kui isiku kohta on SISi hoiatusteade juba sisestatud, kontrollib liikmesriik, kes soovib sisestada uue hoiatusteate, kas hoiatusteated ühilduvad. Kui teated ühilduvad, võib liikmesriik sisestada uue hoiatusteate. Kui hoiatusteated on ühildamatud, konsulteerivad asjaomaste liikmesriikide SIRENE bürood üksteisega kokkuleppele jõudmiseks täiendava teabe vahetamise teel. Hoiatusteadete ühilduvuse normid sätestatakse SIRENE käsiraamatus. Kui kaalukate riiklike huvide tõttu on vaja ühilduvuse normidest kõrvale kalduda, võib seda teha pärast liikmesriikidega konsulteerimist.

4.   Sama isikut käsitleva mitme hoiatusteate alusel saadud päringutabamuste puhul järgib täideviiv liikmesriik SIRENE käsiraamatus sätestatud hoiatusteadete prioriteetsuse norme.

Kui isiku kohta on mitu hoiatusteadet, mille on sisestanud eri liikmesriigid, täidetakse prioriteedina määruse (EL) 2018/1862 artikli 26 kohaselt vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteated kooskõlas nimetatud määruse artikliga 25.

Artikkel 24

Tingimused riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadete sisestamiseks

1.   Liikmesriigid sisestavad riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | liikmesriik on individuaalse hindamise alusel, mis hõlmab asjaomase kolmanda riigi kodaniku isiklike asjaolude hindamist ning riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu kohaldamise tagajärgi, jõudnud järeldusele, et kõnealuse kolmanda riigi kodaniku viibimine tema territooriumil kujutab endast ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riiklikule julgeolekule kõnealuse liikmesriigi territooriumil, ning liikmesriik on sellest tulenevalt võtnud oma siseriikliku õiguse kohaselt vastu riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva kohtu- või haldusotsuse ning on sisestanud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva riikliku hoiatusteate, või |
| --- | --- |

a)

liikmesriik on individuaalse hindamise alusel, mis hõlmab asjaomase kolmanda riigi kodaniku isiklike asjaolude hindamist ning riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu kohaldamise tagajärgi, jõudnud järeldusele, et kõnealuse kolmanda riigi kodaniku viibimine tema territooriumil kujutab endast ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riiklikule julgeolekule kõnealuse liikmesriigi territooriumil, ning liikmesriik on sellest tulenevalt võtnud oma siseriikliku õiguse kohaselt vastu riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva kohtu- või haldusotsuse ning on sisestanud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva riikliku hoiatusteate, või

| b) | liikmesriik on direktiivi 2008/115/EÜ järgiva menetluse kohaselt kehtestanud kolmanda riigi kodaniku suhtes sissesõidukeelu. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik on direktiivi 2008/115/EÜ järgiva menetluse kohaselt kehtestanud kolmanda riigi kodaniku suhtes sissesõidukeelu.

2.   Lõike 1 punktiga a hõlmatud olukord tekib siis, kui:

| a) | kolmanda riigi kodanik on mõistetud liikmesriigis süüdi süüteo eest ja ta kannab karistust, mis hõlmab vähemalt üheaastast vabadusekaotust; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanik on mõistetud liikmesriigis süüdi süüteo eest ja ta kannab karistust, mis hõlmab vähemalt üheaastast vabadusekaotust;

| b) | on igati alust arvata, et kolmanda riigi kodanik on toime pannud raske kuriteo, sealhulgas terrorikuriteo, või selged märgid viitavad sellele, et ta kavatseb mõne liikmesriigi territooriumil sellise kuriteo toime panna, või |
| --- | --- |

b)

on igati alust arvata, et kolmanda riigi kodanik on toime pannud raske kuriteo, sealhulgas terrorikuriteo, või selged märgid viitavad sellele, et ta kavatseb mõne liikmesriigi territooriumil sellise kuriteo toime panna, või

| c) | kolmanda riigi kodanik on hoidnud kõrvale või püüdnud hoida kõrvale riiki sisenemist ja riigis viibimist käsitleva liidu või siseriikliku õiguse täitmisest. |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi kodanik on hoidnud kõrvale või püüdnud hoida kõrvale riiki sisenemist ja riigis viibimist käsitleva liidu või siseriikliku õiguse täitmisest.

3.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik tagab, et hoiatusteade jõustub SISis niipea, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud või nii kiiresti kui võimalik pärast seda, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on saanud kindla teabe, et kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud, et hoida ära kolmanda riigi kodaniku taassisenemine.

4.   Isikutel, kelle suhtes on tehtud riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu otsus, nagu on osutatud lõikes 1, on õigus otsus edasi kaevata. Edasikaebamine toimub vastavalt liidu või siseriiklikule õigusele, milles nähakse ette tõhusad kohtulikud õiguskaitsevahendid.

Artikkel 25

Tingimused hoiatusteadete sisestamiseks selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid

1.   Selliste kolmanda riigi kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu poolt vastu võetud õigusaktide kohaselt mõnda piiravat meedet, mille eesmärk on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud reisikeeldu rakendavaid meetmeid, sisestatakse SISi riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevad hoiatusteated, tingimusel et andmekvaliteedinõuded on täidetud.

2.   Hoiatusteated sisestab, ajakohastab ja kustutab selle liikmesriigi pädev asutus, kes on Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik meetme vastuvõtmise ajal. Kui kõnealusel liikmesriigil ei ole juurdepääsu SISile või käesoleva määruse kohaselt sisestatud hoiatusteadetele, täidab seda ülesannet järgmine eesistujariik, kellel on juurdepääs SISile, sealhulgas käesoleva määruse kohaselt sisestatud hoiatusteadetele.

Liikmesriigid kehtestavad vajalikud menetlused selliste hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks.

Artikkel 26

Tingimused hoiatusteadete sisestamiseks liidus vaba liikumise õigust omavate kolmanda riigi kodanike kohta

1.   Hoiatusteade kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on liidus vaba liikumise õigus direktiivi 2004/38/EÜ kohaselt või ühelt poolt liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu tähenduses, peab olema kooskõlas nimetatud direktiivi või lepingu rakendamisel vastu võetud normidega.

2.   Kui artikli 24 alusel sisestatud hoiatusteate alusel saadakse päringutabamus kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on liidus vaba liikumise õigus, konsulteerib hoiatusteadet täideviiv liikmesriik kohe täiendava teabe vahetamise teel hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga, et teha viivitamata otsus võetavate meetmete kohta.

Artikkel 27

Konsulteerimine enne elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist

Kui liikmesriik kaalub elamisloa või pikaajalise viisa andmist kolmanda riigi kodanikule, kelle kohta teine liikmesriik on sisestanud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate, või kaalub nende kehtivuse pikendamist, konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | elamisluba või viisat andev liikmesriik konsulteerib hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga enne elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist; |
| --- | --- |

a)

elamisluba või viisat andev liikmesriik konsulteerib hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga enne elamisloa või pikaajalise viisa andmist või nende kehtivuse pikendamist;

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastab konsulteerimistaotlusele 10 kalendripäeva jooksul; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastab konsulteerimistaotlusele 10 kalendripäeva jooksul;

| c) | punktis b osutatud tähtajaks vastuse saatmata jätmine tähendab, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik ei ole vastu elamisloa või pikaajalise viisa andmisele või nende kehtivuse pikendamisele; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud tähtajaks vastuse saatmata jätmine tähendab, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik ei ole vastu elamisloa või pikaajalise viisa andmisele või nende kehtivuse pikendamisele;

| d) | asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisluba või viisat andev liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjused ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada; |
| --- | --- |

d)

asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisluba või viisat andev liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjused ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada;

| e) | elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest ning |
| --- | --- |

e)

elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest ning

| f) | kui elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta kavatseb anda elamisloa või pikaajalise viisa või nende kehtivust pikendada või et ta on teinud vastavasisulise otsuse, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate. |
| --- | --- |

f)

kui elamisluba või viisat andev liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta kavatseb anda elamisloa või pikaajalise viisa või nende kehtivust pikendada või et ta on teinud vastavasisulise otsuse, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate.

Lõpliku otsuse kolmanda riigi kodanikule elamisloa või pikaajalise viisa andmise kohta teeb elamisluba või viisat andev liikmesriik.

Artikkel 28

Konsulteerimine enne riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate sisestamist

Kui liikmesriik on teinud artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse ning kaalub riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate sisestamist kolmanda riigi kodaniku suhtes, kellel on teise liikmesriigi antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa, siis konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriik teavitab otsusest elamisloa või viisa andnud liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriik teavitab otsusest elamisloa või viisa andnud liikmesriiki;

| b) | käesoleva artikli punktis a osutatud teabevahetuse käigus antakse piisavat teavet artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse põhjuste kohta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli punktis a osutatud teabevahetuse käigus antakse piisavat teavet artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse põhjuste kohta;

| c) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on põhjuseid elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

c)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on põhjuseid elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks;

| d) | asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil võib endast kujutada; |
| --- | --- |

d)

asjakohase otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil võib endast kujutada;

| e) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriiki oma otsusest, või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra; |
| --- | --- |

e)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriiki oma otsusest, või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra;

| f) | kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, siis ei sisesta otsuse teinud liikmesriik riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevat hoiatusteadet. |
| --- | --- |

f)

kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab artikli 24 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, siis ei sisesta otsuse teinud liikmesriik riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevat hoiatusteadet.

Artikkel 29

Konsulteerimine pärast riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate sisestamist

Kui ilmneb, et liikmesriik on sisestanud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate kolmanda riigi kodaniku suhtes, kellel on teise liikmesriigi antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa, konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab elamisloa või viisa andnud liikmesriiki riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevast hoiatusteatest; |
| --- | --- |

a)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab elamisloa või viisa andnud liikmesriiki riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevast hoiatusteatest;

| b) | punkti a alusel toimunud teabevahetuse käigus antakse piisavat teavet riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate põhjuste kohta; |
| --- | --- |

b)

punkti a alusel toimunud teabevahetuse käigus antakse piisavat teavet riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate põhjuste kohta;

| c) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub hoiatusteate sisestanud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on alust elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

c)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik kaalub hoiatusteate sisestanud liikmesriigi esitatud teabe põhjal, kas on alust elamisloa või pikaajalise viisa kehtetuks tunnistamiseks;

| d) | oma otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada; |
| --- | --- |

d)

oma otsuse tegemisel võtab elamisloa või viisa andnud liikmesriik arvesse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi otsuse põhjuseid ning kaalub kooskõlas siseriikliku õigusega avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardavat ohtu, mida asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada;

| e) | elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest, või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra; |
| --- | --- |

e)

elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab 14 kalendripäeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse saamist hoiatusteate sisestanud liikmesriiki oma otsusest, või kui tal ei olnud selle aja jooksul võimalik otsust teha, siis esitab põhjendatud taotluse erandkorras vastamise tähtaja pikendamiseks maksimaalselt veel 12 kalendripäeva võrra;

| f) | kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik viivitamata riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate. |
| --- | --- |

f)

kui elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki, et ta jätab elamisloa või pikaajalise viisa kehtima, kustutab hoiatusteate sisestanud liikmesriik viivitamata riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate.

Artikkel 30

Konsulteerimine päringutabamuse saamisel kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa

Kui liikmesriik saab päringutabamuse riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate alusel, mille mõni liikmesriik on sisestanud kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on teise liikmesriigi antud kehtiv elamisluba või pikaajaline viisa, konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega täiendava teabe vahetamise teel vastavalt järgmistele normidele:

| a) | täideviiv liikmesriik teavitab olukorrast hoiatusteate sisestanud liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

täideviiv liikmesriik teavitab olukorrast hoiatusteate sisestanud liikmesriiki;

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik algatab artiklis 29 sätestatud menetluse; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik algatab artiklis 29 sätestatud menetluse;

| c) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab täideviivat liikmesriiki konsultatsiooni tulemusest. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab täideviivat liikmesriiki konsultatsiooni tulemusest.

Täideviiv liikmesriik teeb otsuse kolmanda riigi kodaniku riiki sisenemise kohta kooskõlas määrusega (EL) 2016/399.

Artikkel 31

Statistika teabevahetuse kohta

Liikmesriigid esitavad igal aastal eu-LISA-le statistika artiklite 27–30 kohase teabevahetuse kohta ning juhtude kohta, mil nimetatud artiklites sätestatud tähtaegadest ei peetud kinni.

VI PEATÜKK

PÄRINGUD BIOMEETRILISTE ANDMETE ALUSEL

Artikkel 32

Erinormid fotode, näokujutiste ja daktüloskoopiliste andmete sisestamiseks

1.   SISi sisestatakse üksnes artikli 20 lõike 2 punktides w ja x osutatud fotod, näokujutised ja daktüloskoopilised andmed, mis vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele. Enne selliste andmete sisestamist tehakse kvaliteedikontroll, et veenduda, kas andmed vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele.

2.   SISi sisestatud daktüloskoopilisteks andmeteks võivad olla üks kuni kümme vajutatud ja üks kuni kümme pööratud sõrmejälge. Nende hulka võivad kuuluda ka kuni kaks peopesajälge.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud biomeetriliste andmete säilitamise jaoks kehtestatakse andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4. Need andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused määravad kindlaks nõutava kvaliteeditaseme, et andmeid saaks kasutada isiku isikusamasuse kontrollimiseks vastavalt artikli 33 lõikele 1 ja isiku isikusamasuse tuvastamiseks vastavalt artikli 33 lõigetele 2–4.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 osutatud andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 33

Erinormid fotode, näokujutiste ja daktüloskoopiliste andmete alusel kontrollimiseks või päringute tegemiseks

1.   Kui SISi sisestatud hoiatusteade sisaldab fotosid, näokujutisi ja daktüloskoopilisi andmeid, kasutatakse neid sellise isiku isikusamasuse kinnitamiseks, kes on leitud SISis tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.

2.   Isiku tuvastamiseks võib daktüloskoopiliste andmete päringuid teha igal juhul. Kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil, tuleb teha isiku tuvastamiseks daktüloskoopiliste andmete päring. Selleks sisaldab keskne SIS sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS).

3.   SISis sisalduvates daktüloskoopilistes andmetes, mis on seotud artiklite 24 ja 25 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi, mis on leitud uuritavate raskete kuritegude või terrorikuritegude toimumispaikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need sõrme- või peopesajäljed kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt liikmesriikide asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides.

4.   Niipea, kui see on tehniliselt võimalik, ja tagades seejuures tuvastamise kõrge usaldusväärsuse, võib isiku tuvastamiseks kasutada fotosid ja näokujutisi tavapärastes piiripunktides.

Enne nimetatud funktsiooni rakendamist SISis esitab komisjon aruande nõutava tehnoloogia kättesaadavuse, töövalmiduse ja töökindluse kohta. Aruande osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga.

Pärast nimetatud funktsiooni kasutuselevõtmist tavapärastes piiripunktides on komisjonil õigus käesoleva määruse täiendamiseks võtta kooskõlas artikliga 61 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks muud asjaolud, mil fotosid ja näokujutisi võib isiku tuvastamise eesmärgil kasutada.

VII PEATÜKK

JUURDEPÄÄSUÕIGUS NING HOIATUSTEADETE LÄBIVAATAMINE JA KUSTUTAMINE

Artikkel 34

Riiklikud pädevad asutused, kellel on SISi andmetele juurdepääsu õigus

1.   Kolmandate riikide kodanike tuvastamise eest vastutavatel riiklikel pädevatel asutustel on juurdepääs SISi sisestatud andmetele ja õigus teha neis otsepäringuid või teha päringuid SISi andmebaasi koopias järgmistel eesmärkidel:

| a) | piirikontroll kooskõlas määrusega (EL) 2016/399; |
| --- | --- |

a)

piirikontroll kooskõlas määrusega (EL) 2016/399;

| b) | asjaomases liikmesriigis tehtavad politsei- ja tollikontrollid ning nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt; |
| --- | --- |

b)

asjaomases liikmesriigis tehtavad politsei- ja tollikontrollid ning nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt;

| c) | asjaomases liikmesriigis terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamine, avastamine, uurimine või nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, tingimusel et kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680; |
| --- | --- |

c)

asjaomases liikmesriigis terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamine, avastamine, uurimine või nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, tingimusel et kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680;

| d) | kolmandate riikide kodanike sisenemisega liikmesriikide territooriumile, seal viibimisega, sealhulgas elamisloa ja pikaajalise viisa alusel, ning kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisega seotud tingimuste uurimine ja seonduvate otsuste tegemine ning liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult sisenevate või seal ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike kontrollimine; |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikide kodanike sisenemisega liikmesriikide territooriumile, seal viibimisega, sealhulgas elamisloa ja pikaajalise viisa alusel, ning kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisega seotud tingimuste uurimine ja seonduvate otsuste tegemine ning liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult sisenevate või seal ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike kontrollimine;

| e) | rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike julgeolekukontrollide tegemine, kui kontrolle tegevate asutuste puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (35) artikli 2 punktis f määratletud menetlevate ametiasutustega, ja asjakohasel juhul nõu andmine kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 377/2004 (36); |
| --- | --- |

e)

rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike julgeolekukontrollide tegemine, kui kontrolle tegevate asutuste puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (35) artikli 2 punktis f määratletud menetlevate ametiasutustega, ja asjakohasel juhul nõu andmine kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 377/2004 (36);

| f) | viisataotluste läbivaatamine ja nende kohta otsuste tegemine, sealhulgas otsuste tegemine viisade tühistamise, kehtetuks tunnistamise ja pikendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 810/2009 (37). |
| --- | --- |

f)

viisataotluste läbivaatamine ja nende kohta otsuste tegemine, sealhulgas otsuste tegemine viisade tühistamise, kehtetuks tunnistamise ja pikendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 810/2009 (37).

2.   Naturalisatsiooni eest vastutavatel riiklikel pädevatel asutustel on siseriikliku õiguse kohaselt naturalisatsioonitaotluse läbivaatamiseks õigus pääseda juurde SISi andmetele ning õigus teha sellistes andmetes otsepäringuid.

3.   Artiklite 24 ja 25 kohaldamisel võivad õigust pääseda juurde SISi andmetele ning teha neis otsepäringuid kasutada siseriikliku õiguse kohaste ülesannete täitmiseks ka riiklikud õigusasutused, sealhulgas need, kes vastutavad kriminaalmenetluses riikliku süüdistuse esitamise eest ja kohtuliku uurimise eest enne isikule süüdistuse esitamist, ning nende koordineerivad asutused.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis f osutatud asutused võivad kasutada juurdepääsuõigust ka määruse (EL) 2018/1862 artikli 38 lõike 2 punktide k ja l kohaselt sisestatud andmetele isikutega seotud dokumentide kohta ja õigust teha neis andmetes päringuid.

5.   Käesolevas artiklis osutatud pädevad asutused lisatakse artikli 41 lõikes 8 osutatud nimekirja.

Artikkel 35

Europoli juurdepääs SISi andmetele

1.   Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), mis on asutatud määrusega (EL) 2016/794, on oma volituste täitmiseks õigus pääseda juurde SISi andmetele ja õigus teha neis päringuid. Europol võib ka vahetada täiendavat teavet ja seda taotleda vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele.

2.   Kui Europol leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel sideinfrastruktuuri kaudu ja vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele. Enne kui Europolil on võimalik kasutada täiendava teabe vahetamiseks ette nähtud funktsioone, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu.

3.   Europol võib töödelda täiendavat teavet, mille liikmesriigid on talle esitanud võrdlemiseks tema andmebaasides sisalduvate andmetega või operatiivanalüüsi projektide jaoks, et selgitada välja seosed või muud olulised kokkupuuted, ning strateegilise, temaatilise või operatiivanalüüsi tegemiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c. Europol töötleb täiendavat teavet käesoleva artikli kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määrusega.

4.   Europol võib SISis tehtud päringu tulemusel või täiendava teabe töötlemisel saadud teavet kasutada üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europolis määrusega (EL) 2016/794. Europol edastab kõnealuse teabe kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul ja täielikult järgides andmekaitset käsitlevat liidu õigust.

5.   Europol:

| a) | ei ühenda SISi osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SISi andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SISi osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

ei ühenda SISi osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SISi andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SISi osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist;

| b) | kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki sellise täiendava teabe säilitamise jätkamisest ning põhjendab seda; |
| --- | --- |

b)

kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki sellise täiendava teabe säilitamise jätkamisest ning põhjendab seda;

| c) | võimaldab juurdepääsu SISi andmetele, sealhulgas täiendavale teabele, üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

võimaldab juurdepääsu SISi andmetele, sealhulgas täiendavale teabele, üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks;

| d) | võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13;

| e) | tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SISi andmeid, saavad asjakohast koolitust ja teavet vastavalt artikli 14 lõikele 1, ning |
| --- | --- |

e)

tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SISi andmeid, saavad asjakohast koolitust ja teavet vastavalt artikli 14 lõikele 1, ning

| f) | ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SISi andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega. |
| --- | --- |

f)

ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SISi andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega.

6.   Europol kopeerib SISist andmeid üksnes tehnilisel eesmärgil, kui kopeerimine on vajalik selleks, et Europoli nõuetekohaselt loa saanud töötajad saaksid teha otsepäringu. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Tehnilist koopiat kasutatakse üksnes SISi andmete säilitamiseks nendes andmetes päringu tegemise ajal. Need andmed kustutatakse niipea, kui päring on tehtud. Sellist kasutamist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena. Europol ei kopeeri liikmesriikide sisestatud hoiatusteadete andmeid ega lisaandmeid ega CS-SISi andmeid oma muudesse süsteemidesse.

7.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Europol logi iga SISile juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12. Selliseid logisid ja dokumente ei käsitata SISi osa ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Liikmesriigid teavitavad Europoli terrorikuriteoga seotud hoiatusteadete alusel saadud päringutabamustest täiendava teabe vahetamise teel. Liikmesriigid võivad erandkorras jätta Europoli teavitamata, kui see ohustaks käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust või oleks vastuolus hoiatusteate sisestanud liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega.

9.   Lõiget 8 kohaldatakse alates kuupäevast, mil Europolil on võimalik saada täiendavat teavet vastavalt lõikele 1.

Artikkel 36

Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmete juurdepääs SISi andmetele

1.   Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikli 40 lõikega 8 on kõnealuse määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel oma volituste piires ning tingimusel, et neil on luba teha käesoleva määruse artikli 34 lõike 1 kohaseid kontrolle ning et nad on läbinud nõutava koolituse vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikele 1, õigus pääseda juurde SISi andmetele ja õigus teha neis päringuid, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja kui seda nõutakse konkreetse operatsiooni operatsiooniplaanis. Juurdepääsu SISi andmetele ei laiendata muude rühmade liikmetele.

2.   Lõikes 1 osutatud rühmade liikmed kasutavad juurdepääsuõigust SISi andmetele ja neis päringute tegemise õigust kooskõlas lõikega 1 tehnilise liite kaudu. Tehnilise liite loob ja seda hooldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning see võimaldab otseühendust keskse SISiga.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühma liige leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitatakse sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikliga 40 võivad rühmade liikmed tegutseda SISis olevale hoiatusteatele reageerimisel üksnes nende tegevuskohaks oleva vastuvõtva liikmesriigi piirivalveametnikelt või tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevatelt töötajatelt saadud korralduste alusel ja üldreeglina nende juuresolekul. Vastuvõttev liikmesriik võib volitada rühmade liikmeid enda nimel tegutsema.

4.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet logi iga SISile juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12.

5.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13 ning tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühmade liikmed kohaldavad neid meetmeid.

6.   Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, et see mõjutaks määruse (EL) 2016/1624 sätteid andmekaitse kohta või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastutust loata või ebaõige andmetöötluse eest.

7.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei ühendata ühtegi SISi osa ühegi lõikes 1 osutatud rühma või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ning SISi andmeid, millele kõnealustel rühmadel on juurdepääs, ei edastata sellisesse süsteemi. Ühtegi SISi osa ei laadita alla ega kopeerita. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi käesolevas artiklis osutatud rühmade tegevust seoses SISi andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega. See ei piira määruse (EL) 2018/1725 täiendavate sätete kohaldamist.

Artikkel 37

Europolis ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis SISi kasutamise hindamine

1.   Komisjon hindab vähemalt iga viie aasta järel SISi toimimist ja kasutamist Europolis ning artikli 36 lõikes 1 osutatud rühmade poolt.

2.   Europol ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet tagavad hindamise põhjal tehtud järelduste ja soovituste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmise.

3.   Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetakse aruanne hindamise tulemuste ja järelmeetmete kohta.

Artikkel 38

Juurdepääsu ulatus

Lõppkasutajatel, sealhulgas Europolil ja määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel, on juurdepääs üksnes sellistele andmetele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.

Artikkel 39

Hoiatusteadete läbivaatamise tähtaeg

1.   Hoiatusteateid säilitatakse ainult seni, kui on vaja nende eesmärkide täitmiseks, milleks hoiatusteated sisestati.

2.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab hoiatusteate säilitamise vajaduse läbi kolme aasta jooksul alates hoiatusteate SISi sisestamisest. Kui hoiatusteate aluseks olevas siseriiklikus otsuses on nähtud ette pikem tähtaeg kui kolm aastat, vaadatakse hoiatusteate kehtivus läbi viie aasta jooksul.

3.   Liikmesriik määrab vajaduse korral oma siseriikliku õiguse kohaselt lühema läbivaatamistähtaja.

4.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib läbivaatamistähtaja jooksul pärast registreeritavat põhjalikku igal üksikjuhul eraldi toimuvat hindamist otsustada hoiatusteadet läbivaatamistähtajast kauem säilitada, kui see osutub vajalikuks ja proportsionaalseks eesmärkidel, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse lõiget 2 ka hoiatusteate säilitamisaja pikendamise suhtes. Igast hoiatusteate säilitamisaja pikendamisest tuleb teatada CS-SISile.

5.   Pärast lõikes 2 osutatud läbivaatamistähtaja möödumist kustutatakse hoiatusteated automaatselt, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on CS-SISile teatanud hoiatusteate säilitamisaja pikendamisest vastavalt lõikele 4. CS-SIS teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki andmete plaanipärasest kustutamisest automaatselt neli kuud ette.

6.   Liikmesriigid teevad statistikat selliste hoiatusteadete arvu kohta, mille säilitamisaega on käesoleva artikli lõike 4 kohaselt pikendatud, ja edastavad selle taotluse korral artiklis 55 osutatud järelevalveasutustele.

7.   Kui SIRENE büroole saab teatavaks, et hoiatusteade on täitnud oma eesmärgi ja tuleks seetõttu kustutada, teavitab ta sellest viivitamata hoiatusteate koostanud asutust. Sellel asutusel on alates kõnealuse teate saamisest vastamiseks aega 15 kalendripäeva, et teatada, et hoiatusteade on kustutatud või kustutatakse, või esitada hoiatusteate säilitamise pikendamise põhjused. Kui 15-päevase tähtaja möödudes ei ole vastust saadud, tagab SIRENE büroo hoiatusteate kustutamise. Kui see on siseriikliku õiguse alusel lubatud, kustutab SIRENE büroo hoiatusteate. SIRENE bürood teavitavad käesoleva lõike alusel toimimisel esinenud võimalikest korduvatest probleemidest oma järelevalveasutust.

Artikkel 40

Hoiatusteadete kustutamine

1.   Artikli 24 kohased riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevad hoiatusteated kustutatakse

| a) | kui pädev asutus on hoiatusteate sisestamise aluseks olnud otsuse kehtetuks tunnistanud või tühistanud, või |
| --- | --- |

a)

kui pädev asutus on hoiatusteate sisestamise aluseks olnud otsuse kehtetuks tunnistanud või tühistanud, või

| b) | järgides artiklites 27 ja 29 osutatud konsulteerimismenetlust, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

b)

järgides artiklites 27 ja 29 osutatud konsulteerimismenetlust, kui see on asjakohane.

2.   Hoiatusteated selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravat meedet, mille eesmärk on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi, kustutatakse, kui piirav meede on lõpetatud, peatatud või tühistatud.

3.   Hoiatusteated, mis on sisestatud sellise liikmesriigi või muu riigi kodakondsuse omandanud isiku kohta, kelle kodanikel on liidu õiguse kohaselt vaba liikumise õigus, kustutatakse niipea, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigile saab teatavaks või talle teatatakse vastavalt artiklile 44, et asjaomane isik on omandanud sellise kodakondsuse.

4.   Hoiatusteade kustutatakse hoiatusteate aegumisel vastavalt artiklile 39.

VIII PEATÜKK

ÜLDISED ANDMETÖÖTLUSNORMID

Artikkel 41

SISi andmete töötlemine

1.   Liikmesriigid võivad töödelda artiklis 20 osutatud andmeid üksnes nende territooriumile sisenemise ja seal viibimise keelu kohaldamiseks.

2.   Andmeid võib kopeerida üksnes tehnilisel otstarbel, kui kopeerimine on vajalik artiklis 34 osutatud pädevatele asutustele otsepäringu tegemiseks. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Liikmesriik ei kopeeri muu liikmesriigi sisestatud hoiatusteate andmeid ega lisaandmeid oma N.SISist ega CS-SISist muudesse siseriiklikesse andmefailidesse.

3.   Lõikes 2 osutatud tehnilisi koopiaid, mille tulemusena moodustuvad offline-andmebaasid, võib säilitada kuni 48 tundi.

Olenemata esimesest lõigust, ei ole lubatud tehnilised koopiad, mille tulemusena moodustuvad viisasid väljastavate asutuste poolt kasutatavad offline-andmebaasid, välja arvatud koopiad, mis on tehtud üksnes hädaolukorras kasutamiseks, kui võrk on olnud enam kui 24 tunni jooksul ligipääsmatu.

Liikmesriigid peavad kõnealuste koopiate ajakohastatud registrit, teevad selle registri kättesaadavaks oma järelevalveasutustele ning tagavad kõnealuste koopiate suhtes käesoleva määruse, eriti artikli 10 kohaldamise.

4.   Artiklis 34 osutatud riiklikele pädevatele asutustele antakse SISi andmetele juurdepääsuluba üksnes nende pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.

5.   Liikmesriikide poolt SISi andmete töötlemine muudel eesmärkidel kui need, milleks need SISi sisestati, peab olema seotud konkreetse juhtumiga ning vajalik avalikku korda ja julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ärahoidmiseks, olulistel riikliku julgeolekuga seotud kaalutlustel või raske kuriteo tõkestamiseks. Selleks tuleb eelnevalt saada hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt luba.

6.   Määruse (EL) 2018/1862 artikli 38 lõike 2 punktide k ja l kohaselt SISi sisestatud andmeid isikutega seotud dokumentide kohta võivad artikli 34 lõike 1 punktis f osutatud pädevad asutused kasutada kooskõlas liikmesriigi õigusega.

7.   SISi andmete kasutust, mis ei vasta käesoleva artikli lõigetele 1–6, käsitatakse liikmesriigi õiguse kohaselt väärkasutusena ning selle suhtes kehtivad karistused vastavalt artiklile 59.

8.   Liikmesriigid edastavad eu-LISA-le nende pädevate asutuste nimekirja, kellel on vastavalt käesolevale määrusele lubatud teha SISi andmetes otsepäringuid, ning nimekirja hilisemad muudatused. Nimekirjas märgitakse iga asutuse puhul, millistes andmetes ja millisel eesmärgil ta võib päringuid teha. eu-LISA tagab nimekirja iga-aastase avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. eu-LISA teeb pidevalt ajakohastatava nimekirja kättesaadavaks oma veebisaidil, mis sisaldab liikmesriikide poolt iga-aastaste väljaannete vahepeal saadetud muudatusi.

9.   Kui liidu õigusega ei nähta ette erisätteid, kohaldatakse liikmesriigi N.SISi andmete suhtes asjaomase liikmesriigi õigust.

Artikkel 42

SISi andmed ja siseriiklikud failid

1.   Artikli 41 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides SISi andmeid, millega seoses on tema territooriumil meetmeid võetud. Neid andmeid hoitakse siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õiguse erisätetega on ette nähtud pikem säilitamisaeg.

2.   Artikli 41 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides andmeid, mis sisalduvad selle liikmesriigi poolt SISi sisestatud konkreetses hoiatusteates.

Artikkel 43

Teave hoiatusteate täitmata jätmise kohta

Kui taotletud meedet ei saa võtta, teavitab meetme võtmise taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel.

Artikkel 44

SISis sisalduvate andmete kvaliteet

1.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastutab selle tagamise eest, et andmed on täpsed, ajakohased ja õiguspäraselt SISi sisestatud ning et neid säilitatakse seal õiguspäraselt.

2.   Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik saab artikli 20 lõikes 2 loetletud asjakohaseid lisa- või muudetud andmeid, täiendab ta asjaomast hoiatusteadet või muudab seda viivitamata.

3.   Üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada ja kustutada tema poolt SISi sisestatud andmeid.

4.   Kui muul liikmesriigil kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on artikli 20 lõikes 2 loetletud asjakohaseid lisa- või muudetud andmeid, edastab ta need viivitamata täiendava teabe vahetamise teel hoiatusteate sisestanud liikmesriigile, et viimane saaks hoiatusteadet täiendada või muuta. Andmed edastatakse üksnes siis, kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasus on kindlaks tehtud.

5.   Kui muul liikmesriigil kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on tõendeid selle kohta, et teatav andmekirje on faktiliselt ebatäpne või et seda on ebaseaduslikult säilitatud, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel võimalikult kiiresti, ent mitte hiljem kui kahe tööpäeva möödumisel nimetatud tõendite saamisest. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kontrollib saadud teavet ja vajaduse korral parandab või kustutab kõnealuse andmekirje viivitamata.

6.   Kui liikmesriigid ei suuda kahe kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tõendite saamisest jõuda kokkuleppele, esitab liikmesriik, kes hoiatusteadet ei sisestanud, küsimuse artiklis 57 kohase koostöö raames otsustamiseks asjaomastele järelevalveasutustele ja Euroopa Andmekaitseinspektorile.

7.   Kui isik kaebab, et ta ei ole hoiatusteate alusel otsitav isik, vahetavad liikmesriigid täiendavat teavet. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et hoiatusteate alusel otsitav isik ei ole kaebuse esitaja, teavitatakse kaebuse esitajat artiklis 47 sätestatud meetmetest ja tema õigusest õiguskaitsevahendile artikli 54 lõike 1 alusel.

Artikkel 45

Turvaintsidendid

1.   Iga sündmust, mis mõjutab või võib mõjutada SISi turvalisust või mis võib põhjustada SISi andmete või täiendava teabe kahjustumise või kaotuse, käsitatakse turvaintsidendina, eelkõige juhul, kui andmetele võis olla võimalik juurde pääseda ebaseaduslikult või kui andmete kättesaadavus, terviklus ja konfidentsiaalsus sattus või võis sattuda ohtu.

2.   Turvaintsidentidele reageeritakse kiirelt, tulemuslikult ja nõuetekohaselt.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/679 artikli 33 või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 30 kohaselt isikuandmetega seotud rikkumisest teatamist ja selle kohta teabe edastamist, teavitavad liikmesriigid, Europol ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet turvaintsidentidest viivitamata komisjoni, eu-LISAt, pädevat järelevalveasutust ja Euroopa Andmekaitseinspektorit. eu-LISA teavitab keskse SISiga seotud turvaintsidentidest viivitamata komisjoni ja Euroopa Andmekaitseinspektorit.

4.   Teave sellise turvaintsidendi kohta, millel on või võib olla mõju SISi toimimisele liikmesriigis või eu-LISAs või muude liikmesriikide sisestatud või edastatud andmete või vahetatud täiendava teabe kättesaadavusele, terviklusele ja konfidentsiaalsusele, antakse kõikidele liikmesriikidele viivitamata ja sellest antakse aru eu-LISA intsidentide haldamise kava kohaselt.

5.   Turvaintsidendi korral teevad liikmesriigid ja eu-LISA omavahel koostööd.

6.   Komisjon annab tõsistest intsidentidest viivitamata aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealustele aruannetele määratakse kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega salastatuse tase EU RESTRICTED/RESTREINT UE.

7.   Kui turvaintsidendi on põhjustanud andmete väärkasutus, tagavad liikmesriigid, Europol ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, et määratakse karistus kooskõlas artikliga 59.

Artikkel 46

Sarnaste tunnustega isikute eristamine

1.   Kui uue hoiatusteate sisestamisel ilmneb, et SISis on juba hoiatusteade isiku kohta, kellel on sama isikutunnus, siis SIRENE büroo võtab 12 tunni jooksul täiendava teabe vahetamise teel ühendust hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga, et ristkontrollida, kas hoiatusteated käsitlevad sama isikut.

2.   Kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et uus hoiatusteade käsitleb tõepoolest sama isikut, kelle kohta on SISi juba hoiatusteade sisestatud, kohaldab SIRENE büroo artiklis 23 osutatud mitme hoiatusteate sisestamise menetlust.

3.   Kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isikuga, kiidab SIRENE büroo teise hoiatusteate sisestamise taotluse heaks, lisades vajalikud andmed väärtuvastamise vältimiseks.

Artikkel 47

Lisaandmed identiteedi kuritarvitamise puhul

1.   Kui hoiatusteate alusel otsitavat isikut on võimalik segamini ajada isikuga, kelle identiteeti on kuritarvitatud, lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriik selle isiku, kelle identiteeti on kuritarvitatud, sõnaselgel nõusolekul hoiatusteatesse viimasega seotud andmed, et hoida ära väärtuvastamise negatiivseid tagajärgi. Isikul, kelle identiteeti on kuritarvitatud, on õigus lisatud isikuandmete töötlemiseks antud nõusolek tagasi võtta.

2.   Andmeid sellise isiku kohta, kelle identiteeti on kuritarvitatud, kasutatakse üksnes selleks, et:

| a) | pädev asutus saaks eristada isikut, kelle identiteeti on kuritarvitatud, isikust, keda hoiatusteate alusel otsitakse, ning |
| --- | --- |

a)

pädev asutus saaks eristada isikut, kelle identiteeti on kuritarvitatud, isikust, keda hoiatusteate alusel otsitakse, ning

| b) | isik, kelle identiteeti on kuritarvitatud, saaks tõendada oma isikut ja asjaolu, et tema identiteeti on kuritarvitatud. |
| --- | --- |

b)

isik, kelle identiteeti on kuritarvitatud, saaks tõendada oma isikut ja asjaolu, et tema identiteeti on kuritarvitatud.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel võib selle isiku, kelle identiteeti on kuritarvitatud, iga andmekategooria puhul antud sõnaselgel nõusolekul SISi sisestada ja seal edasi töödelda üksnes järgmisi selle isiku isikuandmeid, kelle identiteeti on kuritarvitatud:

| a) | perekonnanimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimed;

| b) | eesnimed; |
| --- | --- |

b)

eesnimed;

| c) | sünnijärgsed nimed; |
| --- | --- |

c)

sünnijärgsed nimed;

| d) | varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; |
| --- | --- |

d)

varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi;

| e) | erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid; |
| --- | --- |

e)

erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid;

| f) | sünnikoht; |
| --- | --- |

f)

sünnikoht;

| g) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

g)

sünnikuupäev;

| h) | sugu; |
| --- | --- |

h)

sugu;

| i) | fotod ja näokujutised; |
| --- | --- |

i)

fotod ja näokujutised;

| j) | sõrmejäljed, peopesajäljed või mõlemad; |
| --- | --- |

j)

sõrmejäljed, peopesajäljed või mõlemad;

| k) | kodakondsus(ed); |
| --- | --- |

k)

kodakondsus(ed);

| l) | isikut tõendava dokumendi liik; |
| --- | --- |

l)

isikut tõendava dokumendi liik;

| m) | isikut tõendava dokumendi välja andnud riik; |
| --- | --- |

m)

isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

| n) | isikut tõendava dokumendi number; |
| --- | --- |

n)

isikut tõendava dokumendi number;

| o) | isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

o)

isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

| p) | isiku aadress; |
| --- | --- |

p)

isiku aadress;

| q) | isiku isa nimi; |
| --- | --- |

q)

isiku isa nimi;

| r) | isiku ema nimi. |
| --- | --- |

r)

isiku ema nimi.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmete sisestamiseks ja edasiseks töötlemiseks vajalikud tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse koos vastava hoiatusteate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.

6.   Lõikes 3 osutatud andmetele võivad juurde pääseda üksnes need asutused, kellel on vastavale hoiatusteatele juurdepääsu õigus. Nad võivad seda teha üksnes väärtuvastamise vältimiseks.

Artikkel 48

Hoiatusteadete vahelised lingid

1.   Liikmesriik võib luua lingi tema poolt SISi sisestatavate hoiatusteadete vahel. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama teate vahel.

2.   Lingi loomine ei mõjuta lingitud hoiatusteadete alusel võetavaid erimeetmeid ega ühegi lingitud hoiatusteate läbivaatamistähtaega.

3.   Lingi loomine ei mõjuta käesolevas määruses sätestatud juurdepääsuõigusi. Asutused, kellel ei ole teatavatele hoiatusteadete kategooriatele juurdepääsu õigust, ei näe linki hoiatusteatele, millele neil ei ole juurdepääsu.

4.   Liikmesriik loob hoiatusteadete vahel lingi juhul, kui selleks on operatiivvajadus.

5.   Kui liikmesriik leiab, et teise liikmesriigi poolt lingi loomine hoiatusteadete vahel on vastuolus tema siseriikliku õigusega või tema rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et lingile puudub juurdepääs tema territooriumil või sellele ei oma juurdepääsu tema asutused, mis asuvad väljaspool tema territooriumi.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja hoiatusteadete linkimise tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 49

Täiendava teabe eesmärk ja säilitamisaeg

1.   Liikmesriigid säilitavad SIRENE büroos viiteid hoiatusteadete aluseks olevatele otsustele, et aidata kaasa täiendava teabe vahetamisele.

2.   Teabevahetuse tulemusena SIRENE büroo poolt failides säilitatavaid isikuandmeid säilitatakse ainult seni, kui võib olla vaja nende eesmärkide täitmiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel asjaomase hoiatusteate SISist kustutamisest.

3.   Lõige 2 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetse hoiatusteate kohta, mille asjaomane liikmesriik on sisestanud või millega seoses on asjaomase liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid. Tähtaeg, mille jooksul võib selliseid andmeid kõnealustes failides säilitada, sätestatakse siseriiklikus õiguses.

Artikkel 50

Isikuandmete edastamine kolmandatele isikutele

Käesoleva määruse kohaselt SISis töödeldud andmeid ja nendega seonduvat vahetatud täiendavat teavet ei edastata kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neile kättesaadavaks.

IX PEATÜKK

ANDMEKAITSE

Artikkel 51

Kohaldatavad õigusaktid

1.   eu-LISA ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2018/1725 Europoli poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2016/794.

2.   Käesoleva määruse artiklis 34 osutatud pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2016/679, välja arvatud töötlemise suhtes, mida tehakse kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, kaasa arvatud avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja selliste ohtude ärahoidmise eesmärgil, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680.

Artikkel 52

Õigus teabele

1.   Kolmandate riikide kodanikke, kelle kohta on SISi sisestatud hoiatusteade, teavitatakse sellest vastavalt määruse (EL) 2016/679 artiklitele 13 ja 14 ning direktiivi (EL) 2016/680 artiklitele 12 ja 13. Nimetatud teave esitatakse kirjalikult koos koopiaga käesoleva määruse artikli 24 lõikes 1 osutatud siseriiklikust otsusest, mille alusel hoiatusteade sisestati, või viitega sellele otsusele.

2.   Nimetatud teavet ei esitata, kui siseriiklike õigusaktide kohaselt on võimalik piirata teabe saamise õigust, eelkõige riigi julgeoleku, riigikaitse ja avaliku korra kaitseks ning kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.

Artikkel 53

Juurdepääsuõigus, ebatäpsete andmete parandamine ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamine

1.   Andmesubjektid võivad kasutada määruse (EL) 2016/679 artiklites 15, 16 ja 17 ning direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 14 ja artikli 16 lõigetes 1 ja 2 sätestatud õigusi.

2.   Muu kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib anda andmesubjektile teavet kõnealuse andmesubjekti isikuandmete töötlemise kohta üksnes siis, kui ta on eelnevalt andnud hoiatusteate sisestanud liikmesriigile võimaluse oma seisukoha esitamiseks. Nimetatud liikmesriikide vaheline suhtlus toimub täiendava teabe vahetamise teel.

3.   Liikmesriik teeb kooskõlas siseriikliku õigusega otsuse mitte anda andmesubjektile kogu või osalist teavet niivõrd ja seni, kuni selline osaline või täielik piirang on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne meede, ja võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomase andmesubjekti põhiõigusi ja õigustatud huve, et:

| a) | vältida ametlike või õiguslike päringute, uurimiste või menetluste takistamist; |
| --- | --- |

a)

vältida ametlike või õiguslike päringute, uurimiste või menetluste takistamist;

| b) | hoida ära kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist; |
| --- | --- |

b)

hoida ära kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist;

| c) | kaitsta avalikku julgeolekut; |
| --- | --- |

c)

kaitsta avalikku julgeolekut;

| d) | kaitsta riiklikku julgeolekut või |
| --- | --- |

d)

kaitsta riiklikku julgeolekut või

| e) | kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

e)

kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

Esimeses lõigus osutatud juhtudel teavitab liikmesriik andmesubjekti põhjendamatu viivituseta kirjalikult juurdepääsu keelamisest või juurdepääsu piiramisest, samuti juurdepääsu keelamise või piiramise põhjustest. Sellist teavet ei pea andma, kui selle andmine kahjustaks mis tahes esimese lõigu punktides a–e sätestatud eesmärki. Liikmesriik teavitab andmesubjekti võimalusest esitada kaebus järelevalveasutusele või kasutada õiguskaitsevahendit.

Liikmesriik dokumenteerib andmesubjektile teabe andmata jätmise otsuse faktilised ja õiguslikud alused. Nimetatud teave tehakse järelevalveasutustele kättesaadavaks.

Sellistel juhtudel võib andmesubjekt oma õigusi kasutada ka pädevate järelevalveasutuste vahendusel.

4.   Pärast juurdepääsu, parandamise või kustutamise taotlust teavitab liikmesriik andmesubjekti nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul määruse (EL) 2016/679 artikli 12 lõikes 3 osutatud tähtaegade jooksul võetud järelmeetmetest seoses käesoleva artikli kohaste õiguste kasutamisega, sõltumata sellest, kas andmesubjekt on kolmandas riigis või mitte.

Artikkel 54

Õiguskaitsevahendid

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi (EL) 2016/680 õiguskaitsevahendeid käsitlevate sätete kohaldamist, võib isik siseriiklike õigusaktide alusel esitada hagi pädevale asutusele, sealhulgas kohtule teda käsitlevale hoiatusteatele juurdepääsu saamiseks, selle parandamiseks, kustutamiseks või selle kohta teabe või sellega seoses hüvitise saamiseks.

2.   Ilma et see piiraks artikli 58 kohaldamist, kohustuvad liikmesriigid vastastikku täitmisele pöörama käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohtute või asutuste tehtud lõplikke otsuseid.

3.   Liikmesriigid esitavad igal aastal Euroopa Andmekaitsenõukogule aruande järgmise kohta:

| a) | vastutavale töötlejale esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv; |
| --- | --- |

a)

vastutavale töötlejale esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv;

| b) | järelevalveasutusele esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv; |
| --- | --- |

b)

järelevalveasutusele esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv;

| c) | vastutavale töötlejale esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv ning andmete parandamise või kustutamise juhtumite arv; |
| --- | --- |

c)

vastutavale töötlejale esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv ning andmete parandamise või kustutamise juhtumite arv;

| d) | järelevalveasutusele esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv; |
| --- | --- |

d)

järelevalveasutusele esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv;

| e) | algatatud kohtumenetluste arv; |
| --- | --- |

e)

algatatud kohtumenetluste arv;

| f) | selliste kohtuasjade arv, kus kohus on teinud otsuse taotleja kasuks; |
| --- | --- |

f)

selliste kohtuasjade arv, kus kohus on teinud otsuse taotleja kasuks;

| g) | märkused, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhtumeid, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi hoiatusteadete kohta. |
| --- | --- |

g)

märkused, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhtumeid, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi hoiatusteadete kohta.

Komisjon töötab välja käesolevas lõikes osutatud aruandluse vormi.

4.   Liikmesriikide aruanded lisatakse artikli 57 lõikes 4 osutatud ühisesse tegevusaruandesse.

Artikkel 55

Järelevalve N.SISi üle

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende määratud sõltumatud järelevalveasutused, millel on määruse (EL) 2016/679 VI peatükis või direktiivi (EL) 2016/680 VI peatükis osutatud volitused, valvavad SISis sisalduvate isikuandmete nende territooriumil töötlemise ja nende territooriumilt edastamise ning nende territooriumil täiendava teabe vahetamise ja edasise töötlemise õiguspärasuse järele.

2.   Järelevalveasutused tagavad, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega N.SISis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditit teevad järelevalveasutused ise või nad tellivad selle otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Järelevalveasutused säilitavad alati kontrolli sõltumatu audiitori tegevuse üle ja vastutavad selle eest.

3.   Liikmesriigid tagavad, et järelevalveasutustel on piisavalt vahendeid neile käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmiseks ning et neil on võimalik saada nõuandeid isikutelt, kellel on biomeetriliste andmete kohta piisavalt teadmisi.

Artikkel 56

Järelevalve eu-LISA üle

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor vastutab eu-LISAs isikuandmete töötlemise seire eest ja selle tagamise eest, et see toimub vastavalt käesolevale määrusele. Kohaldatakse määruse (EL) 2018/1725 artiklites 57 ja 58 osutatud ülesandeid ja pädevust.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor teeb vähemalt kord nelja aasta jooksul kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega eu-LISAs isikuandmete töötlemise auditi. Auditiaruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, eu-LISA-le, komisjonile ja järelevalveasutustele. eu-LISA-le antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.

Artikkel 57

Järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö

1.   Järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor, tegutsedes igaüks oma pädevuse piires, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad SISi üle koordineeritud järelevalve.

2.   Tegutsedes oma pädevuse piires, vahetavad järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor vastavalt vajadusele asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide tegemisel, analüüsivad käesoleva määruse ja muude kohaldatavate liidu õigusaktide tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjektide õiguste rakendamise tulemusel ilmnenud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad teadlikkust andmekaitseõigustest.

3.   Järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor kohtuvad lõikes 2 sätestatud eesmärkidel vähemalt kaks korda aastas Euroopa Andmekaitsenõukogu raames. Nende kohtumiste kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab Euroopa Andmekaitsenõukogu. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vajaduse korral töötatakse ühiselt välja täiendavad töömeetodid.

4.   Igal aastal edastab Euroopa Andmekaitsenõukogu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ühise tegevusaruande koordineeritud järelevalve kohta.

X PEATÜKK

VASTUTUS JA KARISTUSED

Artikkel 58

Vastutus

1.   Ilma et see piiraks õigust hüvitisele ja vastutust vastavalt määrusele (EL) 2016/679, direktiivile (EL) 2016/680 ja määrusele (EL) 2018/1725:

| a) | on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju mõne liikmesriigi poolt N.SISis tehtud isikuandmete ebaseadusliku töötlemise toimingu või muu käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada asjaomaselt liikmesriigilt hüvitist ning |
| --- | --- |

a)

on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju mõne liikmesriigi poolt N.SISis tehtud isikuandmete ebaseadusliku töötlemise toimingu või muu käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada asjaomaselt liikmesriigilt hüvitist ning

| b) | on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju eu-LISA poolt tehtud ja käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada eu-LISA-lt hüvitist. |
| --- | --- |

b)

on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju eu-LISA poolt tehtud ja käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada eu-LISA-lt hüvitist.

Liikmesriik või eu-LISA vabastatakse täielikult või osaliselt esimese lõigu kohasest vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole vastutav kahju tinginud sündmuse eest.

2.   Kui SISile tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul ja sellises ulatuses, kui eu-LISA või SISis osalev muu liikmesriik ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kahju eest liikmesriigi vastu esitatavaid kahjunõudeid käsitletakse kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaselt. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kahju eest eu-LISA vastu esitatavate kahjunõuete suhtes kohaldatakse aluslepingutes ette nähtud tingimusi.

Artikkel 59

Karistused

Liikmesriigid tagavad, et SISi andmete väärkasutuse või töötlemise või täiendava teabe vahetuse suhtes, mis on käesoleva määrusega vastuolus, kohaldatakse siseriikliku õigusega ette nähtud karistusi.

Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

XI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 60

Seire ja statistika

1.   eu-LISA tagab, et oleks kehtestatud menetlused, mille abil seirata SISi toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.

2.   Tehnilise hoolduse, aruandluse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistika eesmärgil on eu-LISA-l juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud keskses SISis tehtavate töötlustoimingutega.

3.   eu-LISA teeb päeva-, kuu- ja aastastatistikat, millest nähtub kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena. eu-LISA esitab samuti aastaaruanded selle kohta, milline oli päringutabamuste arv hoiatusteate kategooria kohta, kui mitu korda SISis päringuid tehti ja mitu korda seda kasutati hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks, seda nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena. See hõlmab statistikat artiklite 27–31 kohaste teabe vahetamiste kohta. Tehtav statistika ei sisalda isikuandmeid. Iga-aastane statistikaaruanne avaldatakse.

4.   Liikmesriigid, Europol ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet esitavad eu-LISA-le ja komisjonile teabe, mida on vaja lõigetes 3, 5, 7 ja 8 osutatud aruannete koostamiseks.

5.   eu-LISA esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, liikmesriikidele, komisjonile, Europolile, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile ning Euroopa Andmekaitseinspektorile enda koostatud statistikaaruandeid.

Liidu õigusaktide rakendamise jälgimiseks, sealhulgas määruse (EL) nr 1053/2013 kohaldamise eesmärgil, võib komisjon taotleda, et eu-LISA esitaks korrapäraselt või erakorraliselt täiendavaid spetsiifilisi statistikaaruandeid SISi toimimise, SISi kasutamise ja täiendava teabe vahetamise kohta.

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib taotleda, et eu-LISA esitaks korrapäraselt või erakorraliselt täiendavaid spetsiifilisi statistikaaruandeid, et teha riskianalüüse ja haavatavuse hinnanguid, millele on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artiklites 11 ja 13.

6.   Artikli 15 lõike 4 ning käesoleva artikli lõigete 3, 4 ja 5 kohaldamiseks loob eu-LISA oma tehnilistes keskustes keskse andmehoidla, mis sisaldab artikli 15 lõikes 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmeid, mis ei võimalda isikute tuvastamist, ning võtab selle kasutusele ja majutab seda ning võimaldab komisjonil ja käesoleva artikli lõikes 5 osutatud asutustel saada asjakohaseid aruandeid ja statistikat. Taotluse korral annab eu-LISA liikmesriikidele, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile nende ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses sideinfrastruktuuri kaudu turvalise juurdepääsu kesksele andmehoidlale. Selle tagamiseks, et kesksele andmehoidlale pääsetakse juurde üksnes aruandmise ja statistika tegemise eesmärgil, kontrollib eu-LISA sellele juurdepääsu ja kasutab spetsiifilisi kasutajaprofiile.

7.   Kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva vastavalt artikli 66 lõike 5 esimesele lõigule ja pärast seda iga kahe aasta järel esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb keskse SISi ja sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas nende turvalisust, sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel. Pärast vastava tehnoloogia kasutuselevõtmist sisaldab aruanne ka hinnangut näokujutiste kasutamise kohta isikute tuvastamiseks.

8.   Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva vastavalt artikli 66 lõike 5 esimesele lõigule ja pärast seda iga nelja aasta järel annab komisjon üldhinnangu kesksele SISile ning liikmesriikidevahelisele täiendava teabe kahe- ja mitmepoolsele vahetamisele. Kõnealuses üldhinnangus käsitletakse eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemusi ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist keskse SISi suhtes, keskse SISi turvalisust ja mõjusid tulevastele toimingutele. Hinnangu aruanne hõlmab ka hinnangut sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemile ja SISi teavituskampaaniatele, mida komisjon korraldab kooskõlas artikliga 19.

Samuti sisaldab hinnangu aruanne statistikat artikli 24 lõike 1 punktide a ja b kohaselt sisestatud hoiatusteadete arvu kohta. Hoiatusteadete puhul, mis kuuluvad artikli 24 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse, täpsustatakse, kui palju hoiatusteateid sisestati seoses olukordadega, millele on osutatud artikli 24 lõike 2 punktis a, b või c. Hinnangu aruanne sisaldab ka hinnangut artikli 24 kohaldamise kohta liikmesriikide poolt.

Komisjon edastab hinnangu aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

9.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõikes 6 osutatud keskse andmehoidla toimimise üksikasjalikud normid ning keskse andmehoidla suhtes kohaldatavad andmekaitse- ja andmeturbenormid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 61

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 33 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 27. detsembrist 2018.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 33 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 33 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 62

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 63

Määruse (EÜ) nr 1987/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1987/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Riiklikud süsteemid

  1.   Liikmesriik vastutab oma N.SIS II loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning selle NI-SISiga ühendamise eest.


  2.   Liikmesriik vastutab lõppkasutajatele SIS II andmete katkematu käideldavuse tagamise eest.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Riiklikud süsteemid

1.   Liikmesriik vastutab oma N.SIS II loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning selle NI-SISiga ühendamise eest.

2.   Liikmesriik vastutab lõppkasutajatele SIS II andmete katkematu käideldavuse tagamise eest.“

| 2) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11
  Konfidentsiaalsus - liikmesriigid

  1.   Liikmesriik kohaldab vastavalt oma õigusaktidele ametisaladuse hoidmise norme või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui kõnealused asutused on oma tegevuse lõpetanud.


  2.   Kui liikmesriik teeb SIS II-ga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.


  3.   N.SIS II operatiivjuhtimist või tehnilisi koopiaid ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Konfidentsiaalsus - liikmesriigid

1.   Liikmesriik kohaldab vastavalt oma õigusaktidele ametisaladuse hoidmise norme või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui kõnealused asutused on oma tegevuse lõpetanud.

2.   Kui liikmesriik teeb SIS II-ga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

3.   N.SIS II operatiivjuhtimist või tehnilisi koopiaid ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.“

| 3) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Korraldusasutus töötab välja CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimise mehhanismi ja menetlused ning haldab neid. Korraldusasutus esitab liikmesriikidele selle kohta korrapäraselt aruandeid.
  Korraldusasutus esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta.
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemide kohta.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Korraldusasutus töötab välja CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimise mehhanismi ja menetlused ning haldab neid. Korraldusasutus esitab liikmesriikidele selle kohta korrapäraselt aruandeid.

Korraldusasutus esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemide kohta.“;

| b) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Keskse SIS II operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaseks keskse SIS II ööpäevaringseks toimimiseks seitse päeva nädalas, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka keskse SIS II ja N.SIS II testimise koordineerimine, haldamine ja toetamine, millega tagatakse keskse SIS II ja N.SIS II toimimine vastavalt artiklis 9 esitatud tehnilise vastavuse nõuetele.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Keskse SIS II operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaseks keskse SIS II ööpäevaringseks toimimiseks seitse päeva nädalas, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka keskse SIS II ja N.SIS II testimise koordineerimine, haldamine ja toetamine, millega tagatakse keskse SIS II ja N.SIS II toimimine vastavalt artiklis 9 esitatud tehnilise vastavuse nõuetele.“

| 4) | Artiklisse 17 lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Kui korraldusasutus teeb SIS II-ga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.


  4.   CS-SISi operatiivjuhtimist ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 17 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Kui korraldusasutus teeb SIS II-ga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

4.   CS-SISi operatiivjuhtimist ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.“

| 5) | Artikli 20 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „ka) | süüteo liik;“. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 20 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„ka)

süüteo liik;“.

| 6) | Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui artikli 24 lõikes 2 osutatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev otsus on seotud terrorikuriteoga, peetakse juhtumit piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et sisestada SIS II hoiatusteade. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel võivad liikmesriigid erandkorras jätta hoiatusteate sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.“ |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõik:

„Kui artikli 24 lõikes 2 osutatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev otsus on seotud terrorikuriteoga, peetakse juhtumit piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et sisestada SIS II hoiatusteade. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel võivad liikmesriigid erandkorras jätta hoiatusteate sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.“

| 7) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Fotode ja sõrmejälgede sisestamist ja nende abil toimuvat kontrolli ja päringute tegemist käsitlevad erinormid

  1.   Fotod ja sõrmejäljed sisestatakse üksnes pärast spetsiaalse kvaliteedikontrolli tegemist, et veenduda, kas need vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele. Spetsiaalse kvaliteedikontrolli kirjeldus kehtestatakse kooskõlas artikli 51 lõikes 2 osutatud menetlusega.


  2.   Kui SIS II sisestatud hoiatusteade sisaldab fotosid ja sõrmejäljeandmeid, kasutatakse neid sellise isiku isikusamasuse kinnitamiseks, kes on leitud SIS II-s tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.


  3.   Isiku tuvastamiseks võib sõrmejäljeandmete päringuid teha igal juhul. Kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil, tuleb teha isiku tuvastamiseks sõrmejäljeandmete päring. Selleks sisaldab keskne SIS II sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS).


  4.   SIS II-s sisalduvates sõrmejäljeandmetes, mis on seotud artiklite 24 ja 26 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrmejälgi, mis on leitud uuritavate raskete kuritegude või terrorikuritegude toimumispaikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt liikmesriigi asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides.“ |
| --- | --- |

7)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Fotode ja sõrmejälgede sisestamist ja nende abil toimuvat kontrolli ja päringute tegemist käsitlevad erinormid

1.   Fotod ja sõrmejäljed sisestatakse üksnes pärast spetsiaalse kvaliteedikontrolli tegemist, et veenduda, kas need vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele. Spetsiaalse kvaliteedikontrolli kirjeldus kehtestatakse kooskõlas artikli 51 lõikes 2 osutatud menetlusega.

2.   Kui SIS II sisestatud hoiatusteade sisaldab fotosid ja sõrmejäljeandmeid, kasutatakse neid sellise isiku isikusamasuse kinnitamiseks, kes on leitud SIS II-s tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.

3.   Isiku tuvastamiseks võib sõrmejäljeandmete päringuid teha igal juhul. Kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil, tuleb teha isiku tuvastamiseks sõrmejäljeandmete päring. Selleks sisaldab keskne SIS II sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS).

4.   SIS II-s sisalduvates sõrmejäljeandmetes, mis on seotud artiklite 24 ja 26 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrmejälgi, mis on leitud uuritavate raskete kuritegude või terrorikuritegude toimumispaikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt liikmesriigi asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides.“

| 8) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 26
  Tingimused hoiatusteadete sisestamiseks selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid

  1.   Selliste kolmanda riigi kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu poolt vastu võetud õigusaktide kohaselt mõnda piiravat meedet, mille eesmärgiks on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud reisikeeldu rakendavaid meetmeid, sisestatakse SIS II riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevad hoiatusteated, tingimusel et andmekvaliteedinõuded on täidetud.


  2.   Hoiatusteated sisestab, ajakohastab ja kustutab selle liikmesriigi pädev asutus, kes on Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik meetme vastuvõtmise ajal. Kui kõnealusel liikmesriigil ei ole juurdepääsu SIS II-le või käesoleva määruse kohaselt sisestatud hoiatusteadetele, täidab seda ülesannet järgmine eesistujariik, kellel on juurdepääs SIS II-le, sealhulgas käesoleva määruse kohaselt sisestatud hoiatusteadetele.
  Liikmesriigid kehtestavad vajalikud menetlused selliste hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Tingimused hoiatusteadete sisestamiseks selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid

1.   Selliste kolmanda riigi kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu poolt vastu võetud õigusaktide kohaselt mõnda piiravat meedet, mille eesmärgiks on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud reisikeeldu rakendavaid meetmeid, sisestatakse SIS II riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevad hoiatusteated, tingimusel et andmekvaliteedinõuded on täidetud.

2.   Hoiatusteated sisestab, ajakohastab ja kustutab selle liikmesriigi pädev asutus, kes on Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik meetme vastuvõtmise ajal. Kui kõnealusel liikmesriigil ei ole juurdepääsu SIS II-le või käesoleva määruse kohaselt sisestatud hoiatusteadetele, täidab seda ülesannet järgmine eesistujariik, kellel on juurdepääs SIS II-le, sealhulgas käesoleva määruse kohaselt sisestatud hoiatusteadetele.

Liikmesriigid kehtestavad vajalikud menetlused selliste hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks.“

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 27a
  Europoli juurdepääs SIS II andmetele

  1.   Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (*1), on oma volituste täitmiseks õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid. Europol võib ka vahetada täiendavat teavet ja seda taotleda vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele.


  2.   Juhul, kui Europol leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitab ta sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel sideinfrastruktuuri kaudu ja vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele. Enne kui Europolil on võimalik kasutada täiendava teabe vahetamiseks ette nähtud funktsioone, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu.


  3.   Europol võib töödelda täiendavat teavet, mille liikmesriigid on talle esitanud võrdlemiseks tema andmebaasides sisalduvate andmetega või operatiivanalüüsi projektide jaoks, et selgitada välja seosed või muud olulised kokkupuuted, ning strateegilise, temaatilise või operatiivanalüüsi tegemiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c. Europol töötleb täiendavat teavet käesoleva artikli kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määrusega.


  4.   Europol võib SIS II-s tehtud päringu tulemusel või täiendava teabe töötlemisel saadud teavet kasutada üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europolis määrusega (EL) 2016/794. Europol võib kõnealuse teabe edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul ja täielikult järgides andmekaitset käsitlevat liidu õigust.


  5.   Europol:






  a) | ei ühenda SIS II osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SIS II andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SIS II osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 27a

Europoli juurdepääs SIS II andmetele

1.   Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (*1), on oma volituste täitmiseks õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid. Europol võib ka vahetada täiendavat teavet ja seda taotleda vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele.

2.   Juhul, kui Europol leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitab ta sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel sideinfrastruktuuri kaudu ja vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele. Enne kui Europolil on võimalik kasutada täiendava teabe vahetamiseks ette nähtud funktsioone, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu.

3.   Europol võib töödelda täiendavat teavet, mille liikmesriigid on talle esitanud võrdlemiseks tema andmebaasides sisalduvate andmetega või operatiivanalüüsi projektide jaoks, et selgitada välja seosed või muud olulised kokkupuuted, ning strateegilise, temaatilise või operatiivanalüüsi tegemiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c. Europol töötleb täiendavat teavet käesoleva artikli kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määrusega.

4.   Europol võib SIS II-s tehtud päringu tulemusel või täiendava teabe töötlemisel saadud teavet kasutada üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europolis määrusega (EL) 2016/794. Europol võib kõnealuse teabe edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul ja täielikult järgides andmekaitset käsitlevat liidu õigust.

5.   Europol:

a)

ei ühenda SIS II osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SIS II andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SIS II osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist;

| b) | kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki sellise täiendava teabe edasisest säilitamisest ning põhjendab seda; |
| --- | --- |

b)

kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki sellise täiendava teabe edasisest säilitamisest ning põhjendab seda;

| c) | võimaldab juurdepääsu SIS II andmetele, sealhulgas täiendavale teabele, üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

võimaldab juurdepääsu SIS II andmetele, sealhulgas täiendavale teabele, üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks;

| d) | võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13;

| e) | tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SIS II andmeid, saavad asjakohast väljaõpet ja teavet vastavalt artiklile 14, ning |
| --- | --- |

e)

tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SIS II andmeid, saavad asjakohast väljaõpet ja teavet vastavalt artiklile 14, ning

| f) | ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega. |
| --- | --- |

f)

ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega.

6.   Europol kopeerib SIS II-st andmeid üksnes tehnilisel eesmärgil, kui kopeerimine on vajalik selleks, et Europoli nõuetekohaselt loa saanud töötajad saaksid teha otsepäringu. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Tehnilist koopiat kasutatakse üksnes SIS II andmete säilitamiseks nendes andmetes päringu tegemise ajal. Need andmed kustutatakse niipea, kui päring on tehtud. Sellist kasutamist ei käsitata SIS II andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena. Europol ei kopeeri liikmesriikide sisestatud hoiatusteadete andmeid ega lisaandmeid ega CS-SIS II andmeid oma muudesse süsteemidesse.

7.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Europol logi iga SIS II-le juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12. Selliseid logisid ja dokumente ei käsitata SIS II osa ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Liikmesriigid teavitavad Europoli terrorikuriteoga seotud hoiatusteadete kohta saadud päringutabamustest täiendava teabe vahetamise teel. Liikmesriigid võivad erandkorras jätta Europoli teavitamata, kui see ohustaks käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust või oleks vastuolus hoiatusteate sisestanud liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega.

9.   Lõiget 8 kohaldatakse alates kuupäevast, mil Europolil on võimalik saada täiendavat teavet vastavalt lõikele 1.

Artikkel 27b

Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmises osalevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmete juurdepääs SIS II andmetele

1.   Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (*2) artikli 40 lõikega 8 on nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel oma volituste piires ning tingimusel, et neil on luba teha käesoleva määruse artikli 27 lõike 1 kohaseid kontrolle ning et nad on läbinud nõutava väljaõppe vastavalt käesoleva määruse artiklile 14, õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja kui seda nõutakse konkreetse operatsiooni operatsiooniplaanis. Juurdepääsu SIS II andmetele ei laiendata muude rühmade liikmetele.

2.   Lõikes 1 osutatud rühmade liikmed kasutavad juurdepääsuõigust SIS II andmetele ja neis päringute tegemise õigust kooskõlas lõikega 1 tehnilise liite kaudu. Tehnilise liite loob ja seda hooldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning see võimaldab otseühendust keskse SIS II-ga.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühma liige leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitatakse sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikliga 40 võivad rühmade liikmed tegutseda SIS II-s olevale hoiatusteatele reageerimisel üksnes nende tegevuskohaks oleva vastuvõtva liikmesriigi piirivalveametnikelt või tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevatelt töötajatelt saadud korralduste alusel ja üldreeglina nende juuresolekul. Vastuvõttev liikmesriik võib volitada rühmade liikmeid enda nimel tegutsema.

4.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet logi iga SIS II-le juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12.

5.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13 ning tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühmad kohaldavad neid meetmeid.

6.   Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, et see mõjutaks määruse (EL) 2016/1624 sätteid andmekaitse kohta või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastutust loata või ebaõige andmetöötluse eest.

7.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei ühendata ühtegi SIS II osa ühegi lõikes 1 osutatud rühma või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ning SIS II andmeid, millele kõnealustel rühmadel on juurdepääs, ei edastata sellisesse süsteemi. Ühtegi SIS II osa ei laadita alla ega kopeerita. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SIS II andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi käesolevas artiklis osutatud rühmade tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega. See ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (*3) täiendavate sätete kohaldamist.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*3

Artikkel 64

Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni muutmine

Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikkel 25 jäetakse välja.

Artikkel 65

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1987/2006 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast, mis on sätestatud artikli 66 lõike 5 esimeses lõigus.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 66

Jõustumine, toimimise ja kohaldamise algus

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Hiljemalt 28. detsembriks 2021 võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks SISi käesoleva määruse kohaselt toimima hakkamise kuupäev, olles eelnevalt kontrollinud, et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | vastu on võetud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud rakendusaktid; |
| --- | --- |

a)

vastu on võetud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud rakendusaktid;

| b) | liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SISi andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks vastavalt käesolevale määrusele, ning |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SISi andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks vastavalt käesolevale määrusele, ning

| c) | eu-LISA on teavitanud komisjoni kõigi CS-SISi ning CS-SISi ja N.SISi koostalitlusega seotud testimiste edukast lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

c)

eu-LISA on teavitanud komisjoni kõigi CS-SISi ning CS-SISi ja N.SISi koostalitlusega seotud testimiste edukast lõpuleviimisest.

3.   Komisjon jälgib hoolikalt lõikes 2 sätestatud tingimuste järkjärgulist täitmist ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kõnealuses lõikes osutatud kontrolli tulemustest.

4.   Komisjon esitab hiljemalt 28. detsembriks 2019 ja seejärel igal aastal, kuni komisjon on teinud lõikes 2 osutatud otsuse, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse täielikuks rakendamiseks tehtavate ettevalmistuste seisu kohta. Aruanne sisaldab lisaks üksikasjalikku teavet tekkinud kulude kohta ja teavet riskide kohta, mis võivad mõjutada üldkulusid.

5.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kuupäevast.

Erandina esimesest lõigust:

| a) | kohaldatakse artikli 4 lõiget 4, artiklit 5, artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõikeid 1 ja 5, artikli 15 lõiget 7, artiklit 19, artikli 20 lõikeid 3 ja 4, artikli 32 lõiget 4, artikli 33 lõiget 4, artikli 47 lõiget 4, artikli 48 lõiget 6, artikli 60 lõikeid 6 ja 9, artikleid 61 ja 62, artikli 63 punkte 1–6 ja 8 ning käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse artikli 4 lõiget 4, artiklit 5, artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõikeid 1 ja 5, artikli 15 lõiget 7, artiklit 19, artikli 20 lõikeid 3 ja 4, artikli 32 lõiget 4, artikli 33 lõiget 4, artikli 47 lõiget 4, artikli 48 lõiget 6, artikli 60 lõikeid 6 ja 9, artikleid 61 ja 62, artikli 63 punkte 1–6 ja 8 ning käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;

| b) | artikli 63 punkti 9 kohaldatakse alates 28. detsembrist 2019; |
| --- | --- |

b)

artikli 63 punkti 9 kohaldatakse alates 28. detsembrist 2019;

| c) | artikli 63 punkti 7 kohaldatakse alates 28. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

c)

artikli 63 punkti 7 kohaldatakse alates 28. detsembrist 2020.

6.   Lõikes 2 osutatud komisjoni otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 28. november 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

K. EDTSTADLER

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

2

(3)  Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).

3

(4)  Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsus 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).

5

(6)  Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 56).

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

14

(15)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

17

(18)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

19

(20)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

20

acquis

(21)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

21

acquis

(22)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

22

(23)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

23

acquis

(24)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

24

(25)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

25

acquis

(26)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

26

(27)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

27

acquis

(28)  Nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis' sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17).

28

acquis

(29)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis' ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 165, 2.7.2018, lk 37).

29

acquis

(30)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/733 Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis' sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (ELT L 108, 26.4.2017, lk 31).

30

acquis

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

33

(34)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

34

acquis

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

35

(36)  Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (ELT L 64, 2.3.2004, lk 1).

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).

37

---

LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 1987/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Artikkel 22 | Artiklid 32 ja 33 |
| Artikkel 23 | Artikkel 22 |
| — | Artikkel 23 |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| Artikkel 25 | Artikkel 26 |
| Artikkel 26 | Artikkel 25 |
| — | Artikkel 27 |
| — | Artikkel 28 |
| — | Artikkel 29 |
| — | Artikkel 30 |
| — | Artikkel 31 |
| Artikkel 27 | Artikkel 34 |
| Artikkel 27a | Artikkel 35 |
| Artikkel 27b | Artikkel 36 |
| — | Artikkel 37 |
| Artikkel 28 | Artikkel 38 |
| Artikkel 29 | Artikkel 39 |
| Artikkel 30 | Artikkel 40 |
| Artikkel 31 | Artikkel 41 |
| Artikkel 32 | Artikkel 42 |
| Artikkel 33 | Artikkel 43 |
| Artikkel 34 | Artikkel 44 |
| — | Artikkel 45 |
| Artikkel 35 | Artikkel 46 |
| Artikkel 36 | Artikkel 47 |
| Artikkel 37 | Artikkel 48 |
| Artikkel 38 | Artikkel 49 |
| Artikkel 39 | Artikkel 50 |
| Artikkel 40 | — |
| — | Artikkel 51 |
| Artikkel 41 | Artikkel 53 |
| Artikkel 42 | Artikkel 52 |
| Artikkel 43 | Artikkel 54 |
| Artikkel 44 | Artikkel 55 |
| Artikkel 45 | Artikkel 56 |
| Artikkel 46 | Artikkel 57 |
| Artikkel 47 | — |
| Artikkel 48 | Artikkel 58 |
| Artikkel 49 | Artikkel 59 |
| Artikkel 50 | Artikkel 60 |
| — | Artikkel 61 |
| Artikkel 51 | Artikkel 62 |
| Artikkel 52 | — |
| — | Artikkel 63 |
| — | Artikkel 64 |
| Artikkel 53 | — |
| — | Artikkel 65 |
| Artikkel 54 | — |
| Artikkel 55 | Artikkel 66 |

Määrus (EÜ) nr 1987/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 21

Artikkel 22

Artiklid 32 ja 33

Artikkel 23

Artikkel 22

—

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikkel 26

Artikkel 26

Artikkel 25

—

Artikkel 27

—

Artikkel 28

—

Artikkel 29

—

Artikkel 30

—

Artikkel 31

Artikkel 27

Artikkel 34

Artikkel 27a

Artikkel 35

Artikkel 27b

Artikkel 36

—

Artikkel 37

Artikkel 28

Artikkel 38

Artikkel 29

Artikkel 39

Artikkel 30

Artikkel 40

Artikkel 31

Artikkel 41

Artikkel 32

Artikkel 42

Artikkel 33

Artikkel 43

Artikkel 34

Artikkel 44

—

Artikkel 45

Artikkel 35

Artikkel 46

Artikkel 36

Artikkel 47

Artikkel 37

Artikkel 48

Artikkel 38

Artikkel 49

Artikkel 39

Artikkel 50

Artikkel 40

—

—

Artikkel 51

Artikkel 41

Artikkel 53

Artikkel 42

Artikkel 52

Artikkel 43

Artikkel 54

Artikkel 44

Artikkel 55

Artikkel 45

Artikkel 56

Artikkel 46

Artikkel 57

Artikkel 47

—

Artikkel 48

Artikkel 58

Artikkel 49

Artikkel 59

Artikkel 50

Artikkel 60

—

Artikkel 61

Artikkel 51

Artikkel 62

Artikkel 52

—

—

Artikkel 63

—

Artikkel 64

Artikkel 53

—

—

Artikkel 65

Artikkel 54

—

Artikkel 55

Artikkel 66

---

| 7.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/56

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1862,

28. november 2018,

milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d, artikli 85 lõiget 1, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi kompensatsioonimeetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades operatiivkoostööd riiklike pädevate asutuste, eelkõige piirivalve, politsei- ja tolliasutuste, sisserändeasutuste ning kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(1)

Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi kompensatsioonimeetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades operatiivkoostööd riiklike pädevate asutuste, eelkõige piirivalve, politsei- ja tolliasutuste, sisserändeasutuste ning kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate asutuste vahel.

| (2) | SIS loodi algselt 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (2) („Schengeni lepingu rakendamise konventsioon“) IV jaotise sätete kohaselt. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (3) ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK (4). See loodi hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu otsusega 2007/533/JSK (6). SIS II asendas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni kohaselt loodud SISi. |
| --- | --- |

(2)

SIS loodi algselt 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (2) („Schengeni lepingu rakendamise konventsioon“) IV jaotise sätete kohaselt. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (3) ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK (4). See loodi hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu otsusega 2007/533/JSK (6). SIS II asendas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni kohaselt loodud SISi.

| (3) | Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusele 2007/533/JSK. Komisjon esitas 21. detsembril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning sellekohase töödokumendi. Nimetatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusele 2007/533/JSK. Komisjon esitas 21. detsembril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning sellekohase töödokumendi. Nimetatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta.

| (4) | Käesolev määrus on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1861 (7) on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1861 (7) on SISi õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse.

| (5) | Asjaolu, et SISi õiguslik alus koosneb eraldi õigusaktidest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. See peaks hõlmama SIRENE büroodeks kutsutavate riiklike asutuste ühtset võrgustikku täiendava teave vahetamise tagamiseks. Seetõttu peaksid nimetatud õigusaktide teatavad sätted olema ühesugused. |
| --- | --- |

(5)

Asjaolu, et SISi õiguslik alus koosneb eraldi õigusaktidest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. See peaks hõlmama SIRENE büroodeks kutsutavate riiklike asutuste ühtset võrgustikku täiendava teave vahetamise tagamiseks. Seetõttu peaksid nimetatud õigusaktide teatavad sätted olema ühesugused.

| (6) | On vaja täpsustada SISi eesmärke, SISi tehnilise ülesehituse teatavaid elemente ja SISi rahastamist, sätestada normid selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutusvaldkonnad. Samuti tuleb määrata kindlaks süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise ja töötlemise eesmärgid ning andmete sisestamise kriteeriumid. Vaja on ka norme hoiatusteadete kustutamise, andmetele juurdepääsu luba omavate ametiasutuste ja biomeetriliste andmete kasutamise kohta ning andmekaitse- ja andmetöötlusnormide täpsustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

On vaja täpsustada SISi eesmärke, SISi tehnilise ülesehituse teatavaid elemente ja SISi rahastamist, sätestada normid selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutusvaldkonnad. Samuti tuleb määrata kindlaks süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise ja töötlemise eesmärgid ning andmete sisestamise kriteeriumid. Vaja on ka norme hoiatusteadete kustutamise, andmetele juurdepääsu luba omavate ametiasutuste ja biomeetriliste andmete kasutamise kohta ning andmekaitse- ja andmetöötlusnormide täpsustamiseks.

| (7) | SIS hoiatusteated sisaldavad üksnes isiku või eseme tuvastamiseks ning nõutava meetme jaoks vajalikku teavet. Seetõttu peaksid liikmesriigid vajaduse korral vahetama hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(7)

SIS hoiatusteated sisaldavad üksnes isiku või eseme tuvastamiseks ning nõutava meetme jaoks vajalikku teavet. Seetõttu peaksid liikmesriigid vajaduse korral vahetama hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet.

| (8) | SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja riiklikest süsteemidest. Riiklikud süsteemid võivad sisaldada SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat, mida kaks või enam liikmesriiki võivad jagada. Kuna SIS on turvalisuse ja tõhusa piirihalduse tagamiseks kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle katkematu toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. SISi käideldavust tuleks tähelepanelikult jälgida kesksel ja liikmesriikide tasandil ning kõik juhtumid, kui süsteem ei ole lõppkasutajatele käideldav, tuleks registreerida ning teha sidusrühmadele riiklikul ja liidu tasandil teatavaks. Iga liikmesriik peaks looma oma riikliku süsteemi varukeskuse. Liikmesriigid peaksid samuti tagama katkematu ühenduse keskse SISiga, luues dubleeritud ning füüsiliselt ja geograafiliselt eraldatud ühenduspunktid. Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri puhul tuleks tagada ööpäevaringne toimimine seitse päeva nädalas. Seetõttu peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (8) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) rakendama tehnilisi lahendusi, et parandada SISi katkematut käideldavust, tuginedes sõltumatule mõjuhindamisele ja tasuvusanalüüsile. |
| --- | --- |

(8)

SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja riiklikest süsteemidest. Riiklikud süsteemid võivad sisaldada SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat, mida kaks või enam liikmesriiki võivad jagada. Kuna SIS on turvalisuse ja tõhusa piirihalduse tagamiseks kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle katkematu toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. SISi käideldavust tuleks tähelepanelikult jälgida kesksel ja liikmesriikide tasandil ning kõik juhtumid, kui süsteem ei ole lõppkasutajatele käideldav, tuleks registreerida ning teha sidusrühmadele riiklikul ja liidu tasandil teatavaks. Iga liikmesriik peaks looma oma riikliku süsteemi varukeskuse. Liikmesriigid peaksid samuti tagama katkematu ühenduse keskse SISiga, luues dubleeritud ning füüsiliselt ja geograafiliselt eraldatud ühenduspunktid. Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri puhul tuleks tagada ööpäevaringne toimimine seitse päeva nädalas. Seetõttu peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (8) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) rakendama tehnilisi lahendusi, et parandada SISi katkematut käideldavust, tuginedes sõltumatule mõjuhindamisele ja tasuvusanalüüsile.

| (9) | On vaja käsiraamatut, mis sisaldab üksikasjalikke norme täiendava teabe vahetamiseks hoiatusteadetes nõutavate meetmete kohta („SIRENE käsiraamat“). SIRENE bürood peaksid tagama sellise teabe kiire ja tõhusa vahetamise. |
| --- | --- |

(9)

On vaja käsiraamatut, mis sisaldab üksikasjalikke norme täiendava teabe vahetamiseks hoiatusteadetes nõutavate meetmete kohta („SIRENE käsiraamat“). SIRENE bürood peaksid tagama sellise teabe kiire ja tõhusa vahetamise.

| (10) | Selleks et tagada täiendava teabe tõhus vahetamine muu hulgas hoiatusteadetes täpsustatud nõutavate meetmete kohta, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja teistelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada täiendava teabe tõhus vahetamine muu hulgas hoiatusteadetes täpsustatud nõutavate meetmete kohta, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja teistelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta.

| (11) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende SIRENE büroode töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud keeleoskused ning teadmised asjaomasest õigusest ja töökorrast. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende SIRENE büroode töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud keeleoskused ning teadmised asjaomasest õigusest ja töökorrast.

| (12) | Selleks et SISi funktsioone saaks täiel määral ära kasutada, peaksid liikmesriigid tagama lõppkasutajate ja SIRENE büroode töötajate korrapärase koolitamise, sealhulgas andmeturbe, -kaitse ning -kvaliteedi valdkonnas. SIRENE bürood peaksid osalema koolitusprogrammide väljatöötamises. SIRENE bürood peaksid võimaluste piires võimaldama vähemalt kord aastas töötajate vahetamist teiste SIRENE büroodega. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida tööjõu voolavusest tingitud oskuste ja kogemuste kaotsiminekut. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et SISi funktsioone saaks täiel määral ära kasutada, peaksid liikmesriigid tagama lõppkasutajate ja SIRENE büroode töötajate korrapärase koolitamise, sealhulgas andmeturbe, -kaitse ning -kvaliteedi valdkonnas. SIRENE bürood peaksid osalema koolitusprogrammide väljatöötamises. SIRENE bürood peaksid võimaluste piires võimaldama vähemalt kord aastas töötajate vahetamist teiste SIRENE büroodega. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida tööjõu voolavusest tingitud oskuste ja kogemuste kaotsiminekut.

| (13) | SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb eu-LISA. Selleks et eu-LISA saaks eraldada keskse SISi ja sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega. |
| --- | --- |

(13)

SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb eu-LISA. Selleks et eu-LISA saaks eraldada keskse SISi ja sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega.

| (14) | Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest ja SIRENE büroode rolli kvaliteedikoordinaatoritena, peaks eu-LISA vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning esitama komisjonile ja liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru andma andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemidest. SISi andmete kvaliteedi edasiseks parandamiseks peaks eu-LISA pakkuma SISi kasutamise alast koolitust ka riiklikele koolitusasutustele ja võimaluse korral SIRENE töötajatele ja lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

(14)

Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest ja SIRENE büroode rolli kvaliteedikoordinaatoritena, peaks eu-LISA vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning esitama komisjonile ja liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru andma andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemidest. SISi andmete kvaliteedi edasiseks parandamiseks peaks eu-LISA pakkuma SISi kasutamise alast koolitust ka riiklikele koolitusasutustele ja võimaluse korral SIRENE töötajatele ja lõppkasutajatele.

| (15) | Selleks et SISi kasutamist paremini jälgida ning analüüsida kuritegudega seotud suundumusi, peaks eu-LISA olema võimeline arendama välja tipptasemel suutlikkuse liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne andmehoidla. Andmehoidlas säilitatav või sealt saadud statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid. Liikmesriigid peaksid edastama statistikat juurdepääsuõiguse kasutamise, ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise kohta käesoleva määruse alusel toimuva järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö raames. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et SISi kasutamist paremini jälgida ning analüüsida kuritegudega seotud suundumusi, peaks eu-LISA olema võimeline arendama välja tipptasemel suutlikkuse liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne andmehoidla. Andmehoidlas säilitatav või sealt saadud statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid. Liikmesriigid peaksid edastama statistikat juurdepääsuõiguse kasutamise, ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise kohta käesoleva määruse alusel toimuva järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö raames.

| (16) | SISi tuleks sisestada uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteate põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi juhtumite avastamiseks peaks hoiatusteade seega sellekohase teabe olemasolul sisaldama viidet asjaomase isiku isikut tõendavale dokumendile või selle numbrit ja koopiat (võimaluse korral värvilist koopiat). |
| --- | --- |

(16)

SISi tuleks sisestada uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteate põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi juhtumite avastamiseks peaks hoiatusteade seega sellekohase teabe olemasolul sisaldama viidet asjaomase isiku isikut tõendavale dokumendile või selle numbrit ja koopiat (võimaluse korral värvilist koopiat).

| (17) | Kui see on rangelt vajalik, peaks pädevatel asutustel olema võimalik sisestada SISi eriteavet isiku mõne konkreetse objektiivse füüsilise omaduse kohta, mis ei ole ajas muutuv, nt tätoveeringud, märgid või armid. |
| --- | --- |

(17)

Kui see on rangelt vajalik, peaks pädevatel asutustel olema võimalik sisestada SISi eriteavet isiku mõne konkreetse objektiivse füüsilise omaduse kohta, mis ei ole ajas muutuv, nt tätoveeringud, märgid või armid.

| (18) | Hoiatusteate koostamisel tuleks sisestada kõik kättesaadavad asjakohased andmed, eelkõige asjaomase isiku eesnimi, et vähendada valede päringutabamuste saamise ohtu ja ebavajalikku operatiivtegevust. |
| --- | --- |

(18)

Hoiatusteate koostamisel tuleks sisestada kõik kättesaadavad asjakohased andmed, eelkõige asjaomase isiku eesnimi, et vähendada valede päringutabamuste saamise ohtu ja ebavajalikku operatiivtegevust.

| (19) | SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada riiklike süsteemide nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. |
| --- | --- |

(19)

SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada riiklike süsteemide nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

| (20) | SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada isikute usaldusväärset tuvastamist. Fotode, näokujutiste või daktüloskoopiliste andmete SISi sisestamine ja kasutamine peaks piirduma taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalikuga, peaks olema liidu õigusega lubatud ja toimuma põhiõigusi, sealhulgas lapse parimaid huve järgides ning kooskõlas andmekaitset käsitleva liidu õigusega, kaasa arvatud asjakohaste käesolevas määruses kehtestatud andmekaitsesätetega. Sellega seoses, et vältida väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi, peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud, tingimusel et kohaldatakse sobivaid kaitsemeetmeid, mille hulgas on iga andmekategooria puhul, eelkõige peopesajälgede puhul, asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, milleks kõnealuseid isikuandmeid võib õiguspäraselt töödelda. |
| --- | --- |

(20)

SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada isikute usaldusväärset tuvastamist. Fotode, näokujutiste või daktüloskoopiliste andmete SISi sisestamine ja kasutamine peaks piirduma taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalikuga, peaks olema liidu õigusega lubatud ja toimuma põhiõigusi, sealhulgas lapse parimaid huve järgides ning kooskõlas andmekaitset käsitleva liidu õigusega, kaasa arvatud asjakohaste käesolevas määruses kehtestatud andmekaitsesätetega. Sellega seoses, et vältida väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi, peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud, tingimusel et kohaldatakse sobivaid kaitsemeetmeid, mille hulgas on iga andmekategooria puhul, eelkõige peopesajälgede puhul, asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, milleks kõnealuseid isikuandmeid võib õiguspäraselt töödelda.

| (21) | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud tehnilised meetmed, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või sisserändeandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (9) artiklis 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (10) artiklis 5 sätestatud põhimõtetele vastavalt paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise kompensatsioonimeetmena ja võtab paremini arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud tehnilised meetmed, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või sisserändeandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (9) artiklis 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (10) artiklis 5 sätestatud põhimõtetele vastavalt paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise kompensatsioonimeetmena ja võtab paremini arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust.

| (22) | Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused daktüloskoopiliste andmete, fotode ning näokujutiste kasutamiseks tuvastamise ja kontrollimise eesmärgil. Näokujutiste ja fotode alusel tuvastamist tuleks esialgu kasutada üksnes tavapärastes piiripunktides. See peaks toimuma eeldusel, et komisjon on kinnitanud asjaomases aruandes selleks vajaliku tehnoloogia kättesaadavust, töökindlust ja töövalmidust. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused daktüloskoopiliste andmete, fotode ning näokujutiste kasutamiseks tuvastamise ja kontrollimise eesmärgil. Näokujutiste ja fotode alusel tuvastamist tuleks esialgu kasutada üksnes tavapärastes piiripunktides. See peaks toimuma eeldusel, et komisjon on kinnitanud asjaomases aruandes selleks vajaliku tehnoloogia kättesaadavust, töökindlust ja töövalmidust.

| (23) | SISis sõrmejälgede automaatse tuvastamise teenuse kasutuselevõtmine täiendab olemasolevat Prümi mehhanismi, mis puudutab vastastikust piiriülest veebipõhist juurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele, mis on sätestatud nõukogu otsustes 2008/615/JSK (11) ja 2008/616/JSK (12). SISi daktüloskoopiliste andmete päring võimaldab kuriteo toimepanijat aktiivselt otsida. Seepärast peaks olema võimalik laadida SISi üles tundmatu kurjategija daktüloskoopilised andmed, tingimusel et saab teha kindlaks, et need kuuluvad väga suure tõenäosusega raske kuriteo või terroriakti toimepanijale. See kehtib eelkõige siis, kui daktüloskoopilisi andmeid on leitud kuriteo toimepanemisel kasutatud relvalt või muult esemelt. Ainuüksi daktüloskoopiliste andmete olemasolu kuriteopaigal ei tohiks käsitada märgina, et daktüloskoopilised andmed kuuluvad väga suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Veel üks eeltingimus sellise hoiatusteate koostamiseks peaks olema, et kahtlustatava isikusamasust ei ole võimalik tuvastada muus asjakohases riiklikus, liidu või rahvusvahelises andmebaasis sisalduvate andmete alusel. Kui daktüloskoopiliste andmete päringu tulemusel saadakse võimalik päringutabamus, peaks liikmeriik tegema lisakontrolle koos ekspertidega, et teha kindlaks, kas SISis säilitatavad sõrmejäljed kuuluvad kahtlustatavale, ning tuvastama isikusamasuse. Nende menetluste suhtes tuleks kohaldada siseriiklikku õigust. Selline tuvastamine võib uurimisele märkimisväärselt kaasa aidata ja viia vahistamiseni, tingimusel et kõik vahistamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(23)

SISis sõrmejälgede automaatse tuvastamise teenuse kasutuselevõtmine täiendab olemasolevat Prümi mehhanismi, mis puudutab vastastikust piiriülest veebipõhist juurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele, mis on sätestatud nõukogu otsustes 2008/615/JSK (11) ja 2008/616/JSK (12). SISi daktüloskoopiliste andmete päring võimaldab kuriteo toimepanijat aktiivselt otsida. Seepärast peaks olema võimalik laadida SISi üles tundmatu kurjategija daktüloskoopilised andmed, tingimusel et saab teha kindlaks, et need kuuluvad väga suure tõenäosusega raske kuriteo või terroriakti toimepanijale. See kehtib eelkõige siis, kui daktüloskoopilisi andmeid on leitud kuriteo toimepanemisel kasutatud relvalt või muult esemelt. Ainuüksi daktüloskoopiliste andmete olemasolu kuriteopaigal ei tohiks käsitada märgina, et daktüloskoopilised andmed kuuluvad väga suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Veel üks eeltingimus sellise hoiatusteate koostamiseks peaks olema, et kahtlustatava isikusamasust ei ole võimalik tuvastada muus asjakohases riiklikus, liidu või rahvusvahelises andmebaasis sisalduvate andmete alusel. Kui daktüloskoopiliste andmete päringu tulemusel saadakse võimalik päringutabamus, peaks liikmeriik tegema lisakontrolle koos ekspertidega, et teha kindlaks, kas SISis säilitatavad sõrmejäljed kuuluvad kahtlustatavale, ning tuvastama isikusamasuse. Nende menetluste suhtes tuleks kohaldada siseriiklikku õigust. Selline tuvastamine võib uurimisele märkimisväärselt kaasa aidata ja viia vahistamiseni, tingimusel et kõik vahistamise tingimused on täidetud.

| (24) | Kuriteopaigast leitud täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate daktüloskoopiliste andmete hulgast, kui on võimalik kindlaks teha, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides. Erilist tähelepanu tuleks pöörata biomeetriliste andmete, sealhulgas latentsete daktüloskoopiliste andmete säilitamise suhtes kohaldatavate kvaliteedistandardite kehtestamisele. |
| --- | --- |

(24)

Kuriteopaigast leitud täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate daktüloskoopiliste andmete hulgast, kui on võimalik kindlaks teha, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides. Erilist tähelepanu tuleks pöörata biomeetriliste andmete, sealhulgas latentsete daktüloskoopiliste andmete säilitamise suhtes kohaldatavate kvaliteedistandardite kehtestamisele.

| (25) | Kui isikut ei ole võimalik kindlaks teha muude vahendite abil, tuleks püüda isikut tuvastada daktüloskoopiliste andmete alusel. Daktüloskoopiliste andmete alusel isiku tuvastamine peaks olema igal juhul lubatud. |
| --- | --- |

(25)

Kui isikut ei ole võimalik kindlaks teha muude vahendite abil, tuleks püüda isikut tuvastada daktüloskoopiliste andmete alusel. Daktüloskoopiliste andmete alusel isiku tuvastamine peaks olema igal juhul lubatud.

| (26) | Selgelt määratletud juhtudel, kui daktüloskoopilised andmed ei ole kättesaadavad, peaks olema võimalik lisada hoiatusteatele DNA-profiil. DNA-profiil peaks olema kättesaadav ainult asjakohase loaga kasutajatele. DNA-profiilid peaksid aitama tuvastada kaitset vajavaid teadmata kadunud isikuid ja eelkõige kadunud lapsi, muu hulgas võimaldades kasutada tuvastamiseks otsejoones ülenejate ja alanejate sugulaste või õdede-vendade DNA-profiile. DNA-andmed peaksid hõlmama ainult miinimumteavet, mis on vajalik kadunud isiku tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Selgelt määratletud juhtudel, kui daktüloskoopilised andmed ei ole kättesaadavad, peaks olema võimalik lisada hoiatusteatele DNA-profiil. DNA-profiil peaks olema kättesaadav ainult asjakohase loaga kasutajatele. DNA-profiilid peaksid aitama tuvastada kaitset vajavaid teadmata kadunud isikuid ja eelkõige kadunud lapsi, muu hulgas võimaldades kasutada tuvastamiseks otsejoones ülenejate ja alanejate sugulaste või õdede-vendade DNA-profiile. DNA-andmed peaksid hõlmama ainult miinimumteavet, mis on vajalik kadunud isiku tuvastamiseks.

| (27) | DNA-profiile tuleks SISist otsida ainult juhul, kui tuvastamine on vajalik ja proportsionaalne käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. DNA-profiile ei tohiks otsida ega töödelda muudel eesmärkidel kui need, milleks need SISi sisestati. Kohaldada tuleks käesolevas määruses sätestatud andmekaitse- ja andmeturbenorme. Vajaduse korral tuleks võtta DNA-profiilide kasutamise suhtes täiendavaid kaitsemeetmeid, et vältida igasugust valede kokkulangevuste, häkkimise ja kolmandate isikutega loata jagamise ohtu. |
| --- | --- |

(27)

DNA-profiile tuleks SISist otsida ainult juhul, kui tuvastamine on vajalik ja proportsionaalne käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. DNA-profiile ei tohiks otsida ega töödelda muudel eesmärkidel kui need, milleks need SISi sisestati. Kohaldada tuleks käesolevas määruses sätestatud andmekaitse- ja andmeturbenorme. Vajaduse korral tuleks võtta DNA-profiilide kasutamise suhtes täiendavaid kaitsemeetmeid, et vältida igasugust valede kokkulangevuste, häkkimise ja kolmandate isikutega loata jagamise ohtu.

| (28) | SIS peaks sisaldama hoiatusteateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Lisaks hoiatusteadetele on asjakohane sätestada üle- ja väljaandmismenetluste jaoks vajaliku täiendava teabe vahetamine SIRENE büroode kaudu. Eelkõige tuleks SISis töödelda nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (13) artiklis 8 osutatud andmeid. Operatiivsetel põhjustel on asjakohane, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik muudaks vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteate õigusasutuste loal ajutiselt kättesaamatuks, kui isikut, kelle kohta on tehtud Euroopa vahistamismäärus, otsitakse intensiivselt ja aktiivselt taga ning konkreetsesse tagaotsimisoperatsiooni kaasamata lõppkasutajad võivad selle edukat lõpuleviimist ohustada. Sellised hoiatusteated tohiksid põhimõtteliselt olla ajutiselt kättesaamatud kuni 48 tundi. |
| --- | --- |

(28)

SIS peaks sisaldama hoiatusteateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Lisaks hoiatusteadetele on asjakohane sätestada üle- ja väljaandmismenetluste jaoks vajaliku täiendava teabe vahetamine SIRENE büroode kaudu. Eelkõige tuleks SISis töödelda nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (13) artiklis 8 osutatud andmeid. Operatiivsetel põhjustel on asjakohane, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik muudaks vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteate õigusasutuste loal ajutiselt kättesaamatuks, kui isikut, kelle kohta on tehtud Euroopa vahistamismäärus, otsitakse intensiivselt ja aktiivselt taga ning konkreetsesse tagaotsimisoperatsiooni kaasamata lõppkasutajad võivad selle edukat lõpuleviimist ohustada. Sellised hoiatusteated tohiksid põhimõtteliselt olla ajutiselt kättesaamatud kuni 48 tundi.

| (29) | SISi peaks olema võimalik lisada Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmise ja väljaandmise jaoks sisestatud lisaandmete tõlge. |
| --- | --- |

(29)

SISi peaks olema võimalik lisada Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmise ja väljaandmise jaoks sisestatud lisaandmete tõlge.

| (30) | SIS peaks sisaldama hoiatusteateid teadmata kadunud isikute või haavatavate isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast, et tagada nende kaitse või vältida ohtu avalikule julgeolekule või avalikule korrale. Laste puhul peaksid kõnealused hoiatusteated ja vastavad menetlused teenima laste parimaid huve vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 24 ja ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklile 3. Pädevad asutused, sealhulgas õigusasutused, peaksid juhul, kui hoiatusteade on sisestatud lapse kohta, võtma meetmeid ja tegema otsuseid koostöös lastekaitseasutustega. Asjakohasel juhul tuleks helistada riiklikule kadunud laste otsimise abitelefoni numbrile. |
| --- | --- |

(30)

SIS peaks sisaldama hoiatusteateid teadmata kadunud isikute või haavatavate isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast, et tagada nende kaitse või vältida ohtu avalikule julgeolekule või avalikule korrale. Laste puhul peaksid kõnealused hoiatusteated ja vastavad menetlused teenima laste parimaid huve vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 24 ja ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklile 3. Pädevad asutused, sealhulgas õigusasutused, peaksid juhul, kui hoiatusteade on sisestatud lapse kohta, võtma meetmeid ja tegema otsuseid koostöös lastekaitseasutustega. Asjakohasel juhul tuleks helistada riiklikule kadunud laste otsimise abitelefoni numbrile.

| (31) | Hoiatusteated teadmata kadunud isikute kohta, keda on vaja paigutada kaitse alla, tuleks sisestada pädeva asutuse taotlusel. Kõigi liikmesriikide vastuvõtukohtadest kaduma läinud laste puhul tuleks SISi sisestada hoiatusteade teadmata kadunud isikute kohta. |
| --- | --- |

(31)

Hoiatusteated teadmata kadunud isikute kohta, keda on vaja paigutada kaitse alla, tuleks sisestada pädeva asutuse taotlusel. Kõigi liikmesriikide vastuvõtukohtadest kaduma läinud laste puhul tuleks SISi sisestada hoiatusteade teadmata kadunud isikute kohta.

| (32) | Hoiatusteated vanema poolt röövimise ohus laste kohta tuleks SISi sisestada selliste pädevate asutuste, sealhulgas õigusasutuste taotlusel, kelle jurisdiktsiooni kuuluvad siseriikliku õiguse kohaselt vanemliku vastutuse küsimused. Hoiatusteated vanema poolt röövimise ohus laste kohta tuleks SISi sisestada üksnes piiratud juhtudel, kui see oht on konkreetne ja ilmne. Seetõttu on vaja näha ette ranged ja asjakohased kaitsemeetmed. Pädev asutus peaks selle hindamisel, kas eksisteerib konkreetne ja ilmne oht, et laps võidakse kohe ja ebaseaduslikult liikmesriigist välja viia, arvesse võtma lapsega seotud individuaalseid asjaolusid ja keskkonda, milles laps viibib. |
| --- | --- |

(32)

Hoiatusteated vanema poolt röövimise ohus laste kohta tuleks SISi sisestada selliste pädevate asutuste, sealhulgas õigusasutuste taotlusel, kelle jurisdiktsiooni kuuluvad siseriikliku õiguse kohaselt vanemliku vastutuse küsimused. Hoiatusteated vanema poolt röövimise ohus laste kohta tuleks SISi sisestada üksnes piiratud juhtudel, kui see oht on konkreetne ja ilmne. Seetõttu on vaja näha ette ranged ja asjakohased kaitsemeetmed. Pädev asutus peaks selle hindamisel, kas eksisteerib konkreetne ja ilmne oht, et laps võidakse kohe ja ebaseaduslikult liikmesriigist välja viia, arvesse võtma lapsega seotud individuaalseid asjaolusid ja keskkonda, milles laps viibib.

| (33) | Käesolevas määruses tuleks sätestada uus hoiatusteate kategooria selliste haavatavate isikute teatavate kategooriate jaoks, keda on vaja takistada reisimast. Isikud, kes vajavad oma vanuse, puude või perekondliku olukorra tõttu kaitset, tuleks käsitada haavatavatena. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas määruses tuleks sätestada uus hoiatusteate kategooria selliste haavatavate isikute teatavate kategooriate jaoks, keda on vaja takistada reisimast. Isikud, kes vajavad oma vanuse, puude või perekondliku olukorra tõttu kaitset, tuleks käsitada haavatavatena.

| (34) | Hoiatusteated laste kohta, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, tuleks SISi sisestada, kui nende puhul esineb konkreetne ja ilmne liikmesriigi territooriumilt väljaviimise või lahkumise oht. Sellised hoiatusteated tuleks sisestada, kui reisimine tooks neile kaasa ohu langeda inimkaubanduse või sundabielu, naiste suguelundite moonutamise või muu soolise vägivalla ohvriks, ohu langeda terrorikuritegude ohvriks või saada nende osaliseks, ohu saada värvatud või kantud relvarühmituse koosseisu või ohu, et neid sunnitakse aktiivselt osalema vaenutegevuses. |
| --- | --- |

(34)

Hoiatusteated laste kohta, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, tuleks SISi sisestada, kui nende puhul esineb konkreetne ja ilmne liikmesriigi territooriumilt väljaviimise või lahkumise oht. Sellised hoiatusteated tuleks sisestada, kui reisimine tooks neile kaasa ohu langeda inimkaubanduse või sundabielu, naiste suguelundite moonutamise või muu soolise vägivalla ohvriks, ohu langeda terrorikuritegude ohvriks või saada nende osaliseks, ohu saada värvatud või kantud relvarühmituse koosseisu või ohu, et neid sunnitakse aktiivselt osalema vaenutegevuses.

| (35) | Hoiatusteated haavatavate täiskasvanute kohta, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, tuleks sisestada, kui reisimine seaks nad ohtu langeda inimkaubanduse või soolise vägivalla ohvriks. |
| --- | --- |

(35)

Hoiatusteated haavatavate täiskasvanute kohta, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, tuleks sisestada, kui reisimine seaks nad ohtu langeda inimkaubanduse või soolise vägivalla ohvriks.

| (36) | Rangete ja asjakohaste kaitsemeetmete tagamiseks tuleks hoiatusteated laste või muude haavatavate isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast, siseriiklikus õiguses nõutavatel juhtudel sisestada SISi õigusasutuse otsuse või õigusasutuse kinnitatud pädeva asutuse otsuse alusel. |
| --- | --- |

(36)

Rangete ja asjakohaste kaitsemeetmete tagamiseks tuleks hoiatusteated laste või muude haavatavate isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast, siseriiklikus õiguses nõutavatel juhtudel sisestada SISi õigusasutuse otsuse või õigusasutuse kinnitatud pädeva asutuse otsuse alusel.

| (37) | Uus nõutav meede tuleks lisada selleks, et võimaldada asjaomane isik kinni pidada ja teda küsitleda, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik saaks üksikasjalikku teavet. Seda meedet tuleks kohaldada juhtudel, kui isikut kahtlustatakse selgete märkide põhjal selles, et ta kavatseb panna toime raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 või 2 osutatud kuriteo või on sellist kuritegu toime panemas, kui täiendav teave on vajalik raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 või 2 osutatud kuriteos süüdi mõistetud isikule määratud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks või kui on põhjust uskuda, et selline isik paneb mõne sellise kuriteo toime. Samuti ei tohiks selline nõutav meede piirata olemasolevate vastastikuse õigusabi mehhanismide kohaldamist. See peaks andma piisavalt teavet, et teha otsus edasiste meetmete kohta. See uus meede ei tohiks seisneda isiku läbiotsimises ega isiku vahistamises. Säilitada tuleks liidu ja siseriiklikust õigusest tulenevad kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõigused, sealhulgas nende õigus kaitsjale vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/48/EL (14). |
| --- | --- |

(37)

Uus nõutav meede tuleks lisada selleks, et võimaldada asjaomane isik kinni pidada ja teda küsitleda, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik saaks üksikasjalikku teavet. Seda meedet tuleks kohaldada juhtudel, kui isikut kahtlustatakse selgete märkide põhjal selles, et ta kavatseb panna toime raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 või 2 osutatud kuriteo või on sellist kuritegu toime panemas, kui täiendav teave on vajalik raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 või 2 osutatud kuriteos süüdi mõistetud isikule määratud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks või kui on põhjust uskuda, et selline isik paneb mõne sellise kuriteo toime. Samuti ei tohiks selline nõutav meede piirata olemasolevate vastastikuse õigusabi mehhanismide kohaldamist. See peaks andma piisavalt teavet, et teha otsus edasiste meetmete kohta. See uus meede ei tohiks seisneda isiku läbiotsimises ega isiku vahistamises. Säilitada tuleks liidu ja siseriiklikust õigusest tulenevad kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõigused, sealhulgas nende õigus kaitsjale vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/48/EL (14).

| (38) | Arestitavaid või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavaid esemeid käsitlevate hoiatusteadete puhul tuleks asjaomased esemed arestida kooskõlas siseriikliku õigusega, milles määratakse kindlaks, kas ja millistel tingimustel ese arestitakse, eriti kui ese on selle seadusliku omaniku valduses. |
| --- | --- |

(38)

Arestitavaid või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavaid esemeid käsitlevate hoiatusteadete puhul tuleks asjaomased esemed arestida kooskõlas siseriikliku õigusega, milles määratakse kindlaks, kas ja millistel tingimustel ese arestitakse, eriti kui ese on selle seadusliku omaniku valduses.

| (39) | SISis peaksid olema uued kategooriad väärtuslike esemete, näiteks infotehnoloogiaseadmete jaoks, mida on võimalik kindlaks teha ja otsida kordumatu tunnusnumbri järgi. |
| --- | --- |

(39)

SISis peaksid olema uued kategooriad väärtuslike esemete, näiteks infotehnoloogiaseadmete jaoks, mida on võimalik kindlaks teha ja otsida kordumatu tunnusnumbri järgi.

| (40) | Nende hoiatusteadete puhul, mis sisestatakse SISi arestimiseks või kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks mõeldud dokumentide kohta, tuleks mõistet „võltsitud“ tõlgendada selliselt, et see hõlmab nii osalisi kui täielikke võltsinguid. |
| --- | --- |

(40)

Nende hoiatusteadete puhul, mis sisestatakse SISi arestimiseks või kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks mõeldud dokumentide kohta, tuleks mõistet „võltsitud“ tõlgendada selliselt, et see hõlmab nii osalisi kui täielikke võltsinguid.

| (41) | Liikmesriigil peaks olema võimalik lisada hoiatusteatele märge, nn lipp, mis näitab, et hoiatusteate alusel nõutavat meedet ei võeta tema territooriumil. Kui hoiatusteated on sisestatud üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, ei tohiks käesoleva määruse sätteid tõlgendada nii, et tehakse erand raamotsusest 2002/584/JSK või takistatakse nimetatud raamotsuse sätete kohaldamist. Otsus lisada hoiatusteatele lipp Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmiseks peaks põhinema üksnes nimetatud raamotsuses sisalduvatel keeldumise põhjustel. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigil peaks olema võimalik lisada hoiatusteatele märge, nn lipp, mis näitab, et hoiatusteate alusel nõutavat meedet ei võeta tema territooriumil. Kui hoiatusteated on sisestatud üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, ei tohiks käesoleva määruse sätteid tõlgendada nii, et tehakse erand raamotsusest 2002/584/JSK või takistatakse nimetatud raamotsuse sätete kohaldamist. Otsus lisada hoiatusteatele lipp Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmiseks peaks põhinema üksnes nimetatud raamotsuses sisalduvatel keeldumise põhjustel.

| (42) | Kui lipp on lisatud ning selle isiku asukoht, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, saab teatavaks, tuleks isiku asukoht alati teatavaks teha hoiatusteate sisestanud õigusasutusele, kes võib otsustada edastada Euroopa vahistamismääruse pädevale õigusasutusele vastavalt raamotsuse 2002/584/JSK sätetele. |
| --- | --- |

(42)

Kui lipp on lisatud ning selle isiku asukoht, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, saab teatavaks, tuleks isiku asukoht alati teatavaks teha hoiatusteate sisestanud õigusasutusele, kes võib otsustada edastada Euroopa vahistamismääruse pädevale õigusasutusele vastavalt raamotsuse 2002/584/JSK sätetele.

| (43) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kahe või enama hoiatusteate linkimine ei tohiks mõjutada nõutavat meedet, hoiatusteadete läbivaatamise tähtaega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust. |
| --- | --- |

(43)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kahe või enama hoiatusteate linkimine ei tohiks mõjutada nõutavat meedet, hoiatusteadete läbivaatamise tähtaega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust.

| (44) | Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise konkreetsete eesmärkide saavutamiseks. Eri hoiatusteadete kategooriate läbivaatamise tähtajad peaksid olema kooskõlas nende eesmärgiga. Esemeid käsitlevaid hoiatusteateid, mis on seotud isikuid käsitlevate hoiatusteadetega, tuleks säilitada vaid niikaua, kui säilitatakse isikut käsitlevat hoiatusteadet. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid ja esemeid käsitlevad hoiatusteated ettenähtud läbivaatamistähtaja jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste hoiatusteadete arvu kohta, mille säilitamisaega on pikendatud. |
| --- | --- |

(44)

Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise konkreetsete eesmärkide saavutamiseks. Eri hoiatusteadete kategooriate läbivaatamise tähtajad peaksid olema kooskõlas nende eesmärgiga. Esemeid käsitlevaid hoiatusteateid, mis on seotud isikuid käsitlevate hoiatusteadetega, tuleks säilitada vaid niikaua, kui säilitatakse isikut käsitlevat hoiatusteadet. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid ja esemeid käsitlevad hoiatusteated ettenähtud läbivaatamistähtaja jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste hoiatusteadete arvu kohta, mille säilitamisaega on pikendatud.

| (45) | SISi hoiatusteate sisestamise ja aegumistähtaja pikendamise suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet, mis hõlmab selle analüüsimist, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Terrorikuritegude puhul tuleks juhtumit pidada piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et selle kohta peaks sisestama SISi hoiatusteate. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel peaks liikmesriikidel olema erandkorras lubatud jätta hoiatusteade SISi sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi. |
| --- | --- |

(45)

SISi hoiatusteate sisestamise ja aegumistähtaja pikendamise suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet, mis hõlmab selle analüüsimist, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Terrorikuritegude puhul tuleks juhtumit pidada piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et selle kohta peaks sisestama SISi hoiatusteate. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel peaks liikmesriikidel olema erandkorras lubatud jätta hoiatusteade SISi sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.

| (46) | Vaja on sätestada normid hoiatusteadete kustutamise kohta. Hoiatusteadet peaks säilitama ainult niikaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati. Kuna liikmesriikide tavad selle hetke kindlaksmääramiseks, millal hoiatusteate eesmärk on saavutatud, on erinevad, on asjakohane näha iga hoiatusteadete kategooria jaoks ette üksikasjalikud kriteeriumid selle kohta, millal hoiatusteade tuleks kustutada. |
| --- | --- |

(46)

Vaja on sätestada normid hoiatusteadete kustutamise kohta. Hoiatusteadet peaks säilitama ainult niikaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati. Kuna liikmesriikide tavad selle hetke kindlaksmääramiseks, millal hoiatusteate eesmärk on saavutatud, on erinevad, on asjakohane näha iga hoiatusteadete kategooria jaoks ette üksikasjalikud kriteeriumid selle kohta, millal hoiatusteade tuleks kustutada.

| (47) | SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste jaoks peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ning nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust. Nende töötajad peaksid olema läbinud asjakohase koolituse ning neid tuleks teavitada kõigist asjaomastest süütegudest ja karistustest. |
| --- | --- |

(47)

SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste jaoks peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ning nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust. Nende töötajad peaksid olema läbinud asjakohase koolituse ning neid tuleks teavitada kõigist asjaomastest süütegudest ja karistustest.

| (48) | Käesoleva määruse kohaselt SISis töödeldud andmeid ja nendega seonduvat vahetatud täiendavat teavet ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(48)

Käesoleva määruse kohaselt SISis töödeldud andmeid ja nendega seonduvat vahetatud täiendavat teavet ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks.

| (49) | On asjakohane anda SISile juurdepääs sõidukite, laevade ja õhusõidukite registreerimise eest vastutavatele teenistustele, et neil oleks võimalik kontrollida, kas asjaomast transpordivahendit otsitakse mõnes liikmesriigis arestimise eesmärgil. On asjakohane anda tulirelvade registreerimise eest vastutavatele teenistustele juurdepääs SISile, et neil oleks võimalik kontrollida, kas asjaomast tulirelva otsitakse juba mõnes liikmesriigis arestimise eesmärgil või kas tulirelva registreerimist taotleva isiku kohta on sisestatud hoiatusteade. |
| --- | --- |

(49)

On asjakohane anda SISile juurdepääs sõidukite, laevade ja õhusõidukite registreerimise eest vastutavatele teenistustele, et neil oleks võimalik kontrollida, kas asjaomast transpordivahendit otsitakse mõnes liikmesriigis arestimise eesmärgil. On asjakohane anda tulirelvade registreerimise eest vastutavatele teenistustele juurdepääs SISile, et neil oleks võimalik kontrollida, kas asjaomast tulirelva otsitakse juba mõnes liikmesriigis arestimise eesmärgil või kas tulirelva registreerimist taotleva isiku kohta on sisestatud hoiatusteade.

| (50) | Otsene juurdepääs SISile tuleks anda vaid pädevatele valitsusasutuse teenistustele. Otsene juurdepääs peaks piirduma asjaomaseid transpordivahendeid ja nende registreerimisdokumente või numbrimärke käsitlevate hoiatusteadete ning tulirelvi ja nende registreerimist taotlevaid isikuid käsitlevate hoiatusteadetega. Nimetatud teenistused peaksid igast SISis saadud päringutabamusest teatama politseile, et politsei saaks võtta edasisi meetmeid vastavalt asjaomasele SISi hoiatusteatele ning teavitada hoiatusteate sisestanud liikmesriiki päringutabamusest SIRENE büroode kaudu. |
| --- | --- |

(50)

Otsene juurdepääs SISile tuleks anda vaid pädevatele valitsusasutuse teenistustele. Otsene juurdepääs peaks piirduma asjaomaseid transpordivahendeid ja nende registreerimisdokumente või numbrimärke käsitlevate hoiatusteadete ning tulirelvi ja nende registreerimist taotlevaid isikuid käsitlevate hoiatusteadetega. Nimetatud teenistused peaksid igast SISis saadud päringutabamusest teatama politseile, et politsei saaks võtta edasisi meetmeid vastavalt asjaomasele SISi hoiatusteatele ning teavitada hoiatusteate sisestanud liikmesriiki päringutabamusest SIRENE büroode kaudu.

| (51) | Ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks riiklike pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise, sealhulgas isikuandmete kogumise ja edastamise suhtes terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 kohaselt vastu võetud siseriiklikke õigus- ja haldusnorme. Terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eest või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate riiklike pädevate asutuste juurdepääsu suhtes SISi sisestatud andmetele ja õiguse suhtes teha sellistes andmetes päringuid kohaldatakse kõiki käesoleva määruse asjakohaseid sätteid ja direktiivi (EL) 2016/680 siseriiklikku õigusesse üle võetud sätteid, eelkõige direktiivis (EL) 2016/680 osutatud järelevalveasutuste poolset järelevalvet. |
| --- | --- |

(51)

Ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks riiklike pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise, sealhulgas isikuandmete kogumise ja edastamise suhtes terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 kohaselt vastu võetud siseriiklikke õigus- ja haldusnorme. Terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eest või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest vastutavate riiklike pädevate asutuste juurdepääsu suhtes SISi sisestatud andmetele ja õiguse suhtes teha sellistes andmetes päringuid kohaldatakse kõiki käesoleva määruse asjakohaseid sätteid ja direktiivi (EL) 2016/680 siseriiklikku õigusesse üle võetud sätteid, eelkõige direktiivis (EL) 2016/680 osutatud järelevalveasutuste poolset järelevalvet.

| (52) | Ilma et see piiraks käesolevas määruses isikuandmete töötlemise kohta sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679, välja arvatud juhul, kui riiklikud pädevad asutused töötlevad isikuandmeid terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(52)

Ilma et see piiraks käesolevas määruses isikuandmete töötlemise kohta sätestatud konkreetsemate normide kohaldamist, tuleks liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679, välja arvatud juhul, kui riiklikud pädevad asutused töötlevad isikuandmeid terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil.

| (53) | Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (15). |
| --- | --- |

(53)

Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (15).

| (54) | Käesoleva määruse alusel Europolis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/794 (16). |
| --- | --- |

(54)

Käesoleva määruse alusel Europolis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/794 (16).

| (55) | Juhul kui Eurojusti liikmesriikidest liikmete ja nende assistentide poolt SISis tehtud päringute tulemusel avastatakse liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Eurojust nõutavat meedet võtta. Ta peaks teavitama asjaomast liikmesriiki, et tal lubataks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

(55)

Juhul kui Eurojusti liikmesriikidest liikmete ja nende assistentide poolt SISis tehtud päringute tulemusel avastatakse liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Eurojust nõutavat meedet võtta. Ta peaks teavitama asjaomast liikmesriiki, et tal lubataks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

| (56) | SISi kasutamisel peaksid pädevad asutused tagama selle isiku väärikuse ja puutumatuse austamise, kelle andmeid töödeldakse. Käesoleva määruse kohaselt toimuv isikuandmete töötlemine ei tohi diskrimineerida isikuid soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. |
| --- | --- |

(56)

SISi kasutamisel peaksid pädevad asutused tagama selle isiku väärikuse ja puutumatuse austamise, kelle andmeid töödeldakse. Käesoleva määruse kohaselt toimuv isikuandmete töötlemine ei tohi diskrimineerida isikuid soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

| (57) | Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (17) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste („personalieeskirjad“) asjakohaseid sätteid ametnike või muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga. |
| --- | --- |

(57)

Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (17) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste („personalieeskirjad“) asjakohaseid sätteid ametnike või muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga.

| (58) | Nii liikmesriikidel kui ka eu-LISA-l peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid turvaküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema. |
| --- | --- |

(58)

Nii liikmesriikidel kui ka eu-LISA-l peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid turvaküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema.

| (59) | Määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis (EL) 2016/680 osutatud sõltumatud riiklikud järelevalveasutused („järelevalveasutused“) peaksid jälgima, kas käesoleva määruse alusel toimuv isikuandmete töötlemine, sealhulgas täiendava teabe vahetamine, on õiguspärane. Järelevalveasutustele tuleks anda selle ülesande täitmiseks piisavad vahendid. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele ning õigus neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Samuti on asjakohane nõuda liikmesriikidelt iga-aastast statistikat. |
| --- | --- |

(59)

Määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis (EL) 2016/680 osutatud sõltumatud riiklikud järelevalveasutused („järelevalveasutused“) peaksid jälgima, kas käesoleva määruse alusel toimuv isikuandmete töötlemine, sealhulgas täiendava teabe vahetamine, on õiguspärane. Järelevalveasutustele tuleks anda selle ülesande täitmiseks piisavad vahendid. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele ning õigus neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Samuti on asjakohane nõuda liikmesriikidelt iga-aastast statistikat.

| (60) | Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt iga nelja aasta järel tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega nende liikmesriigi riiklikus süsteemis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused ise või nad peaksid selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma asjaomaste järelevalveasutuste kontrolli ja vastutuse alla, seepärast peaksid järelevalveasutused audiitorit ise juhendama ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ja tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle. |
| --- | --- |

(60)

Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt iga nelja aasta järel tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega nende liikmesriigi riiklikus süsteemis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused ise või nad peaksid selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma asjaomaste järelevalveasutuste kontrolli ja vastutuse alla, seepärast peaksid järelevalveasutused audiitorit ise juhendama ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ja tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle.

| (61) | Euroopa Andmekaitseinspektor peaks seirama liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses käesoleva määruse kohase isikuandmete töötlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema SISi seirel koostööd. |
| --- | --- |

(61)

Euroopa Andmekaitseinspektor peaks seirama liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses käesoleva määruse kohase isikuandmete töötlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema SISi seirel koostööd.

| (62) | Euroopa Andmekaitseinspektorile tuleks anda piisavalt ressursse talle käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmiseks, sealhulgas abi isikutelt, kellel on biomeetriliste andmete alaseid eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

(62)

Euroopa Andmekaitseinspektorile tuleks anda piisavalt ressursse talle käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmiseks, sealhulgas abi isikutelt, kellel on biomeetriliste andmete alaseid eksperditeadmisi.

| (63) | Määruses (EL) 2016/794 on sätestatud, et Europol toetab ja tugevdab riiklike pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Europoli juurdepääsuõiguste laiendamine hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta peaks parandama veelgi Europoli suutlikkust pakkuda riiklikele õiguskaitseasutustele põhjalikke operatiivtooteid ja analüüse seoses inimkaubanduse ja laste seksuaalse ärakasutamisega (sealhulgas veebis). See aitaks kõnealuseid kuritegusid paremini tõkestada, võimalikke ohvreid kaitsta ja kuritegude toimepanijaid uurida. Ka Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusele tuleks kasuks Europoli juurdepääs hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta, muu hulgas reisivate seksuaalkurjategijate ja veebis laste seksuaalse ärakasutamise juhtumite korral, mille puhul väidavad kuriteo toimepanijad sageli, et neil on juurdepääs lastele või et nad võivad saada juurdepääsu lastele, kes võivad olla teadmata kadunutena registreeritud. |
| --- | --- |

(63)

Määruses (EL) 2016/794 on sätestatud, et Europol toetab ja tugevdab riiklike pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Europoli juurdepääsuõiguste laiendamine hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta peaks parandama veelgi Europoli suutlikkust pakkuda riiklikele õiguskaitseasutustele põhjalikke operatiivtooteid ja analüüse seoses inimkaubanduse ja laste seksuaalse ärakasutamisega (sealhulgas veebis). See aitaks kõnealuseid kuritegusid paremini tõkestada, võimalikke ohvreid kaitsta ja kuritegude toimepanijaid uurida. Ka Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusele tuleks kasuks Europoli juurdepääs hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta, muu hulgas reisivate seksuaalkurjategijate ja veebis laste seksuaalse ärakasutamise juhtumite korral, mille puhul väidavad kuriteo toimepanijad sageli, et neil on juurdepääs lastele või et nad võivad saada juurdepääsu lastele, kes võivad olla teadmata kadunutena registreeritud.

| (64) | Selleks et kõrvaldada lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristidest välisvõitlejate kohta, kelle liikumist on äärmiselt oluline jälgida, innustatakse liikmesriike jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta. Selline teabejagamine peaks toimuma nii, et Europoliga vahetatakse asjakohaste hoiatusteadete kohta täiendavat teavet. Selleks peaks Europol looma ühenduse sideinfrastruktuuriga. |
| --- | --- |

(64)

Selleks et kõrvaldada lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristidest välisvõitlejate kohta, kelle liikumist on äärmiselt oluline jälgida, innustatakse liikmesriike jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta. Selline teabejagamine peaks toimuma nii, et Europoliga vahetatakse asjakohaste hoiatusteadete kohta täiendavat teavet. Selleks peaks Europol looma ühenduse sideinfrastruktuuriga.

| (65) | Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged normid SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi laiahaardelist kasutamist, tingimusel et järgitakse käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 sätestatud andmekaitsestandardeid. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, vahetades vastava SIRENE bürooga täiendavat teavet, et kõnealune liikmesriik saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

(65)

Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged normid SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi laiahaardelist kasutamist, tingimusel et järgitakse käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 sätestatud andmekaitsestandardeid. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, vahetades vastava SIRENE bürooga täiendavat teavet, et kõnealune liikmesriik saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

| (66) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (18) kohaselt volitab vastuvõttev liikmesriik kõnealuse määruse kohaldamiseks Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti lähetatud ja nimetatud määruse artikli 2 punktis 8 osutatud rühmade liikmeid kasutama liidu andmebaase, mille kasutamine on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka teised asjaomased liidu asutused, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad lähetada rändehalduse tugirühmade liikmetena eksperte, kes ei ole nende liidu asutuste töötajad. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade või töötajate rühma poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa rühma või töötajate rühma liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andnud. Seepärast tuleks teavitada vastuvõtvat liikmesriiki, et see saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. Vastuvõttev liikmesriik peaks hoiatusteate sisestanud liikmesriiki teavitama päringutabamusest täiendava teabe vahetamise teel. |
| --- | --- |

(66)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (18) kohaselt volitab vastuvõttev liikmesriik kõnealuse määruse kohaldamiseks Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti lähetatud ja nimetatud määruse artikli 2 punktis 8 osutatud rühmade liikmeid kasutama liidu andmebaase, mille kasutamine on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka teised asjaomased liidu asutused, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad lähetada rändehalduse tugirühmade liikmetena eksperte, kes ei ole nende liidu asutuste töötajad. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade või töötajate rühma poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et liikmesriik on sisestanud hoiatusteate, ei saa rühma või töötajate rühma liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andnud. Seepärast tuleks teavitada vastuvõtvat liikmesriiki, et see saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. Vastuvõttev liikmesriik peaks hoiatusteate sisestanud liikmesriiki teavitama päringutabamusest täiendava teabe vahetamise teel.

| (67) | Tehnilise laadi, suure üksikasjalikkuse ja sagedase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määrusega ammendavalt reguleerida. Nende aspektide hulka kuuluvad näiteks tehnilised normid andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja neis päringute tegemise ning andmete kvaliteedi kohta, biomeetriliste andmetega seotud normid ning normid ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse, hoiatusteadetevaheliste linkide ja hoiatusteadete aegumistähtaja kehtestamise kohta maksimaalse tähtaja piires ning normid täiendava teabe vahetamise kohta. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetega seotud päringute tegemise tehnilistes normides tuleks arvesse võtta siseriiklike rakenduste tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

(67)

Tehnilise laadi, suure üksikasjalikkuse ja sagedase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määrusega ammendavalt reguleerida. Nende aspektide hulka kuuluvad näiteks tehnilised normid andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja neis päringute tegemise ning andmete kvaliteedi kohta, biomeetriliste andmetega seotud normid ning normid ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse, hoiatusteadetevaheliste linkide ja hoiatusteadete aegumistähtaja kehtestamise kohta maksimaalse tähtaja piires ning normid täiendava teabe vahetamise kohta. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetega seotud päringute tegemise tehnilistes normides tuleks arvesse võtta siseriiklike rakenduste tõrgeteta toimimist.

| (68) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (19). Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1861 alusel rakendusaktide vastuvõtmise menetlus peaks olema sama. |
| --- | --- |

(68)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (19). Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1861 alusel rakendusaktide vastuvõtmise menetlus peaks olema sama.

| (69) | Läbipaistvuse tagamiseks peaks eu-LISA kaks aastat pärast käesoleva määruse kohast SISi toimima hakkamist koostama aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas nende turvalisuse) tehnilise toimimise ning täiendava teabe kahe- või mitmepoolse vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama iga nelja aasta järel üldhinnangu. |
| --- | --- |

(69)

Läbipaistvuse tagamiseks peaks eu-LISA kaks aastat pärast käesoleva määruse kohast SISi toimima hakkamist koostama aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas nende turvalisuse) tehnilise toimimise ning täiendava teabe kahe- või mitmepoolse vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama iga nelja aasta järel üldhinnangu.

| (70) | SISi tõrgeteta toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta sisestatud hoiatusteadete hulgast otsitavate esemete uusi alamkategooriaid ja seda, millistel asjaoludel võib fotosid ja näokujutisi kasutada isikute tuvastamiseks mujal kui tavapärastes piiripunktides. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (20) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(70)

SISi tõrgeteta toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta sisestatud hoiatusteadete hulgast otsitavate esemete uusi alamkategooriaid ja seda, millistel asjaoludel võib fotosid ja näokujutisi kasutada isikute tuvastamiseks mujal kui tavapärastes piiripunktides. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (20) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (71) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(71)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (72) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige järgib käesolev määrus täielikult isikuandmete kaitse põhimõtet kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8, püüdes samal ajal tagada kõigile liidu territooriumil elavatele isikutele turvalise keskkonna ning erikaitse lastele, kes võivad sattuda inimkaubanduse ohvriks või kes võidakse röövida. Laste puhul peaksid esmatähtsad olema lapse parimad huvid. |
| --- | --- |

(72)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige järgib käesolev määrus täielikult isikuandmete kaitse põhimõtet kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8, püüdes samal ajal tagada kõigile liidu territooriumil elavatele isikutele turvalise keskkonna ning erikaitse lastele, kes võivad sattuda inimkaubanduse ohvriks või kes võidakse röövida. Laste puhul peaksid esmatähtsad olema lapse parimad huvid.

| (73) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(73)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (74) | Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2000/365/EÜ (21) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(74)

Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2000/365/EÜ (21) artikli 8 lõike 2 kohaselt.

| (75) | Iirimaa osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (22) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(75)

Iirimaa osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (22) artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (76) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (23) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (24) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(76)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (23) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (24) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (77) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (25) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (26) artikliga 3. |
| --- | --- |

(77)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (25) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (26) artikliga 3.

| (78) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (27) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL (28) artikliga 3. |
| --- | --- |

(78)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (27) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL (28) artikliga 3.

| (79) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustele 2010/365/EL (29) ja (EL) 2018/934 (30). |
| --- | --- |

(79)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustele 2010/365/EL (29) ja (EL) 2018/934 (30).

| (80) | Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (31) |
| --- | --- |

(80)

Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (31)

| (81) | Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(81)

Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (82) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada Iirimaa suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks selle riigi suhtes Schengeni acquis' kohaldamist käsitlevates asjaomastes õigusaktides ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(82)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada Iirimaa suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks selle riigi suhtes Schengeni acquis' kohaldamist käsitlevates asjaomastes õigusaktides ette nähtud korras.

| (83) | Käesoleva määrusega tehakse SISi mitmeid täiustusi, millega suurendatakse selle tõhusust, tugevdatakse andmekaitset ja laiendatakse juurdepääsuõigusi. Mõned neist täiustustest ei eelda keerukaid tehnilisi ümberkorraldusi, mõned aga nõuavad erineva ulatusega tehniliste muudatuste tegemist. Et teha süsteemi täiustused lõppkasutajatele võimalikult kiiresti kättesaadavaks, muudetakse käesoleva määrusega otsust 2007/533/JSK mitmes järgus. Teatavad süsteemi täiustused peaksid olema kohaldatavad kohe, kui käesolev määrus jõustub, ülejäänud aga kas üks või kaks aastat pärast selle jõustumist. Käesolev määrus peaks olema tervikuna kohaldatav kolme aasta jooksul pärast selle jõustumist. Käesoleva määruse järkjärgulist rakendamist tuleks kohaldamise viivituste vältimiseks tähelepanelikult jälgida. |
| --- | --- |

(83)

Käesoleva määrusega tehakse SISi mitmeid täiustusi, millega suurendatakse selle tõhusust, tugevdatakse andmekaitset ja laiendatakse juurdepääsuõigusi. Mõned neist täiustustest ei eelda keerukaid tehnilisi ümberkorraldusi, mõned aga nõuavad erineva ulatusega tehniliste muudatuste tegemist. Et teha süsteemi täiustused lõppkasutajatele võimalikult kiiresti kättesaadavaks, muudetakse käesoleva määrusega otsust 2007/533/JSK mitmes järgus. Teatavad süsteemi täiustused peaksid olema kohaldatavad kohe, kui käesolev määrus jõustub, ülejäänud aga kas üks või kaks aastat pärast selle jõustumist. Käesolev määrus peaks olema tervikuna kohaldatav kolme aasta jooksul pärast selle jõustumist. Käesoleva määruse järkjärgulist rakendamist tuleks kohaldamise viivituste vältimiseks tähelepanelikult jälgida.

| (84) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/ 2006 (32), otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (33) tuleks kehtetuks tunnistada alates käesoleva määruse täieliku kohaldamise alguskuupäevast. |
| --- | --- |

(84)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/ 2006 (32), otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (33) tuleks kehtetuks tunnistada alates käesoleva määruse täieliku kohaldamise alguskuupäevast.

| (85) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (34) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 3. mail 2017, |
| --- | --- |

(85)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (34) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 3. mail 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

SISi üldeesmärk

SISi eesmärk on tagada kõrgetasemeline turvalisus liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada julgeolek liikmesriikide territooriumidel, samuti tagada, et kohaldatakse ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet.

Artikkel 2

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused isikuid ja esemeid käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise ja seal töötlemise kohta ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamise kohta politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgil.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse ka SISi tehniline ülesehitus, liikmesriikide ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) ülesanded, andmetöötlus ning asjaomaste isikute õigused ja kohustused.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „hoiatusteade“– SIS II sisestatud andmekogum, mis võimaldab pädevatel asutustel isikut või eset vajaliku erimeetme võtmiseks tuvastada;

„hoiatusteade“

2)   „täiendav teave“– teave, mis ei kuulu SISis säilitatavate hoiatusteadete andmete hulka, kuid mis on seotud SISi hoiatusteadetega ning mida SIRENE bürood vahetavad järgmistel juhtudel:

„täiendav teave“

| a) | et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada; |
| --- | --- |

a)

et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada;

| b) | pärast päringutabamuse saamist, et saaks võtta asjakohase meetme; |
| --- | --- |

b)

pärast päringutabamuse saamist, et saaks võtta asjakohase meetme;

| c) | kui nõutavat meedet ei saa võtta; |
| --- | --- |

c)

kui nõutavat meedet ei saa võtta;

| d) | kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis; |
| --- | --- |

d)

kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis;

| e) | kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses; |
| --- | --- |

e)

kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses;

| f) | kui küsimus on juurdepääsuõiguste kasutamises; |
| --- | --- |

f)

kui küsimus on juurdepääsuõiguste kasutamises;

3)   „lisaandmed“– SISis säilitatavad ja SISi hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isikud, kelle kohta on SISi andmeid sisestatud, leitakse SISis tehtud päringu tulemusel;

„lisaandmed“

4)   „isikuandmed“– määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punktis 1 määratletud isikuandmed;

„isikuandmed“

5)   „isikuandmete töötlemine“– isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, salvestamine, logimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine või muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;

„isikuandmete töötlemine“

6)   „kokkulangevus“– järgmiste sammude toimumine:

„kokkulangevus“

| a) | lõppkasutaja teeb SISis päringu; |
| --- | --- |

a)

lõppkasutaja teeb SISis päringu;

| b) | kõnealuse päringu tulemusel leitakse teise liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade; ning |
| --- | --- |

b)

kõnealuse päringu tulemusel leitakse teise liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade; ning

| c) | SISi hoiatusteates toodud andmed langevad kokku päringuandmetega; |
| --- | --- |

c)

SISi hoiatusteates toodud andmed langevad kokku päringuandmetega;

7)   „päringutabamus“– järgmistele kriteeriumidele vastav kokkulangevus:

„päringutabamus“

| a) | seda on kinnitanud:






  i) | lõppkasutaja või |
| --- | --- | --- |

a)

seda on kinnitanud:

i)

lõppkasutaja või

| ii) | kooskõlas siseriiklike menetlustega pädev asutus, kui asjaomane kokkulangevus põhines biomeetriliste andmete võrdlemisel; |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas siseriiklike menetlustega pädev asutus, kui asjaomane kokkulangevus põhines biomeetriliste andmete võrdlemisel;

ning

| b) | nõutud on edasisi meetmeid; |
| --- | --- |

b)

nõutud on edasisi meetmeid;

8)   „lipp“– hoiatusteate kehtivuse peatamine riiklikul tasandil; lipp võidakse lisada vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteadetele, hoiatusteadetele teadmata kadunud ja haavatavate isikute kohta ning varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks ja erikontrolliks sisestatud hoiatusteadetele;

„lipp“

9)   „hoiatusteate sisestanud liikmesriik“– liikmesriik, kes sisestas hoiatusteate SISi;

„hoiatusteate sisestanud liikmesriik“

10)   „täideviiv liikmesriik“– liikmesriik, kes pärast päringutabamust võtab või on võtnud nõutud meetmeid;

„täideviiv liikmesriik“

11)   „lõppkasutaja“– pädeva asutuse töötaja, kes on volitatud tegema päringuid otse CS-SISis, N.SISis või nende tehnilises koopias;

„lõppkasutaja“

12)   „biomeetrilised andmed“– konkreetse tehnilise töötlemise abil saadavad isikuandmed füüsilise isiku füüsiliste või füsioloogiliste omaduste kohta, mis võimaldavad kõnealust füüsilist isikut kordumatult tuvastada või kinnitavad selle füüsilise isiku tuvastamist, st fotod, näokujutised, daktüloskoopilised andmed ja DNA-profiil;

„biomeetrilised andmed“

13)   „daktüloskoopilised andmed“– andmed sõrme- ja peopesajälgede kohta, mis võimaldavad tänu unikaalsusele ja võrdluspunktidele teha täpseid ja usaldusväärseid võrdlusi isiku identiteedi kohta;

„daktüloskoopilised andmed“

14)   „näokujutis“– näo digitaalne kujutis, mis on piisava lahutusvõime ja kvaliteediga, et seda saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks;

„näokujutis“

15)   „DNA-profiil“– tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade (lookuste) konkreetne molekulaarstruktuur;

„DNA-profiil“

16)   „terrorikuritegu“– siseriikliku õiguse kohaselt kuriteona määratletud süütegu, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 (35) artiklites 3–14 või mis on samaväärne ühega neist süütegudest liikmesriikide puhul, kelle jaoks kõnealune direktiiv ei ole siduv;

„terrorikuritegu“

35

17)   „oht rahvatervisele“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (36) artikli 2 punktis 21 määratletud oht rahvatervisele.

„oht rahvatervisele“

36

Artikkel 4

SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid

1.   SIS koosneb järgmistest osadest:

| a) | keskne süsteem („keskne SIS“), mis koosneb järgmistest osadest:






  i) | tehnilise toe funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi („SISi andmebaas“), sealhulgas CS-SISi varusüsteemi; |
| --- | --- | --- |

a)

keskne süsteem („keskne SIS“), mis koosneb järgmistest osadest:

i)

tehnilise toe funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi („SISi andmebaas“), sealhulgas CS-SISi varusüsteemi;

| ii) | ühtne riiklik liides (NI-SIS); |
| --- | --- |

ii)

ühtne riiklik liides (NI-SIS);

| b) | iga liikmesriigi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest, sealhulgas vähemalt üks siseriiklik või jagatud N.SISi varukeskus; ning |
| --- | --- |

b)

iga liikmesriigi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest, sealhulgas vähemalt üks siseriiklik või jagatud N.SISi varukeskus; ning

| c) | sideinfrastruktuur CS-SISi, CS-SISi varusüsteemi ja NI-SISi vahel („sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
| --- | --- |

c)

sideinfrastruktuur CS-SISi, CS-SISi varusüsteemi ja NI-SISi vahel („sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

Punktis b osutatud N.SIS võib sisaldada andmefaili („siseriiklik koopia“), mis omakorda sisaldab SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat. Kaks või enam liikmesriiki võivad luua ühes oma N.SISis jagatud koopia, mida nimetatud liikmesriigid võivad ühiselt kasutada. Sellist jagatud koopiat peetakse iga nimetatud liikmesriigi siseriiklikuks koopiaks.

Punktis b osutatud jagatud N.SISi varukeskust võivad kasutada ühiselt kaks või enam liikmesriiki. Sellisel juhul peetakse jagatud N.SISi varukeskust iga nimetatud liikmesriigi N.SISi varukeskuseks. N.SISi ja selle varukeskust võib kasutada samal ajal, et tagada lõppkasutajatele katkematu käideldavus.

Liikmesriigid, kes kavatsevad luua jagatud koopia või jagatud N.SISi varukeskuse, mida ühiselt kasutada, lepivad oma vastutusalades kokku kirjalikult. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kokkuleppest.

Sideinfrastruktuur toetab SISi katkematut käideldavust ja panustab selle tagamisse. See hõlmab CS-SISi ja CS-SISi varusüsteemi vaheliste ühenduste liiasusega ja eraldatud varuteid ning iga SISi riikliku võrgu juurdepääsupunkti ning CS-SISi ja CS-SISi varusüsteemi vaheliste ühenduste liiasusega ja eraldatud varuteid.

2.   Liikmesriigid sisestavad, ajakohastavad ja kustutavad SISi andmeid ning teevad neis andmetes päringuid oma N.SISide kaudu. Liikmesriigid, kes kasutavad osalist või täielikku siseriiklikku koopiat või osalist või täielikku jagatud koopiat, teevad sellise koopia kättesaadavaks iga nimetatud liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute tegemiseks. Osaline siseriiklik või jagatud koopia sisaldab vähemalt artikli 20 lõike 3 punktides a–v loetletud andmeid. Teiste liikmesriikide N.SISi andmefailides ei ole võimalik päringuid teha, välja arvatud jagatud koopiate puhul.

3.   CS-SIS teeb tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsioone ning sellel on varusüsteem, mis suudab tagada CS-SISi põhisüsteemi rikke korral kõik selle funktsioonid. CS-SIS ja CS-SISi varusüsteem asuvad kahes eu-LISA tehnilises keskuses.

4.   eu-LISA rakendab tehnilisi lahendusi, et tugevdada SISi katkematut käideldavust, kas CS-SISi ja CS-SISi varusüsteemi samaaegse toimimise kaudu, tingimusel et CS-SISi varusüsteem suudab tagada SISi toimimise CS-SISi rikke korral, või siis süsteemi või selle komponentide dubleerimise kaudu. Määruse (EL) 2018/1726 artiklis 10 sätestatud menetlusnormidest olenemata teeb eu-LISA hiljemalt 28. detsembriks 2019 uuringu tehniliste lahenduste võimaluste kohta, mis sisaldab sõltumatut mõjuhindamist ja tasuvusanalüüsi.

5.   Vajaduse korral võib eu-LISA erandjuhtudel ajutiselt välja töötada SISi andmebaasi lisakoopia.

6.   CS-SIS osutab SISi andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas SISi andmebaasis päringute tegemiseks vajalikke teenuseid. Siseriiklikku või jagatud koopiat kasutavate liikmesriikide jaoks tagab CS-SIS:

| a) | siseriiklike koopiate uuendamise võrgu kaudu; |
| --- | --- |

a)

siseriiklike koopiate uuendamise võrgu kaudu;

| b) | siseriiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise; ning |
| --- | --- |

b)

siseriiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise; ning

| c) | siseriiklike koopiate lähtestamise ja taastamise. |
| --- | --- |

c)

siseriiklike koopiate lähtestamise ja taastamise.

7.   CS-SIS tagab katkematu käideldavuse.

Artikkel 5

Kulud

1.   Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kaetakse liidu üldeelarvest. Nimetatud kulud hõlmavad seoses CS-SISiga tehtud tööd, et tagada artikli 4 lõikes 6 osutatud teenuste osutamine.

2.   N.SISi loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.

II PEATÜKK

Liikmesriikide kohustused

Artikkel 6

Riiklikud süsteemid

Liikmesriik vastutab oma N.SISi loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning selle NI-SISiga ühendamise eest.

Liikmesriik vastutab lõppkasutajatele SISi andmete katkematu käideldavuse tagamise eest.

Liikmesriik edastab oma hoiatusteated oma N.SISi kaudu.

Artikkel 7

N.SISi büroo ja SIRENE büroo

1.   Liikmesriik määrab asutuse (edaspidi „N.SISi büroo“), millel on keskne vastutus tema N.SISi eest.

Kõnealune asutus vastutab N.SISi tõrgeteta toimimise ja turvalisuse eest, tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SISile ja võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Ta vastutab selle tagamise eest, et SISi kõik funktsioonid on tehtud lõppkasutajatele nõuetekohaselt kättesaadavaks.

2.   Liikmesriik määrab riikliku asutuse, mis töötab ööpäevaringselt seitse päeva nädalas ja tagab kogu täiendava teabe vahetamise ja kättesaadavuse („SIRENE büroo“) vastavalt SIRENE käsiraamatule. SIRENE büroo on liikmesriigi ainus kontaktpunkt, mille kaudu vahetada hoiatusteadete kohta täiendavat teavet ja hõlbustada nõutud meetmete võtmist siis, kui isikute või esemete kohta on SISi sisestatud hoiatusteated ning need isikud või esemed on päringutabamuse abil leitud.

SIRENE bürool on siseriikliku õiguse kohaselt hõlbus otsene või kaudne juurdepääs kogu asjaomasele riiklikule teabele, sealhulgas riiklikele andmebaasidele ja kogu teabele tema liikmesriigi hoiatusteadete kohta, ning eksperdiarvamustele, et suuta reageerida täiendava teabe taotlustele kiirelt ja artiklis 8 sätestatud tähtaegade jooksul.

SIRENE büroo koordineerib SISi sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Selleks on tal juurdepääs SISis töödeldavatele andmetele.

3.   Liikmesriigid saadavad eu-LISA-le oma N.SISi büroo ja SIRENE büroo andmed. eu-LISA avaldab N.SISi büroode ja SIRENE büroode nimekirja koos artikli 56 lõikes 7 osutatud nimekirjaga.

Artikkel 8

Täiendava teabe vahetamine

1.   Täiendavat teavet vahetatakse kooskõlas SIRENE käsiraamatu sätetega ning kasutades sideinfrastruktuuri. Liikmesriigid eraldavad vajalikud tehnilised ja inimressursid, et tagada täiendava teabe pidev kättesaadavus ning õigeaegne ja tõhus vahetamine. Juhul kui sideinfrastruktuur ei ole kättesaadav, kasutavad liikmesriigid täiendava teabe vahetamiseks muid asjakohaselt turvatud tehnilisi vahendeid. Asjakohaselt turvatud tehniliste vahendite loetelu esitatakse SIRENE käsiraamatus.

2.   Täiendavat teavet kasutatakse kooskõlas artikliga 64 üksnes eesmärgil, milleks see edastati, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt on saadud eelnev nõusolek selle kasutamiseks muul eesmärgil.

3.   SIRENE bürood täidavad oma ülesandeid kiiresti ja tõhusalt, eelkõige vastates täiendava teabe taotlustele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 12 tundi pärast taotluse saamist. SIRENE bürood tegutsevad viivitamata terrorikuritegusid käsitlevate hoiatusteadete, üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavaid isikuid käsitlevate hoiatusteadete ja artikli 32 lõike 1 punktis c osutatud lapsi käsitlevate hoiatusteadete puhul.

Kõige prioriteetsematele täiendava teabe taotlustele lisatakse SIRENE vormidel märge „KIIRE“ ning täpsustatakse kiireloomulisuse põhjust.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid SIRENE büroode käesoleva määruse kohaste ülesannete ja täiendava teabe vahetamise üksikasjalike normide kehtestamiseks käsiraamatu kujul, mille pealkirjaks on „SIRENE käsiraamat“. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Tehniline ja funktsionaalne vastavus

1.   Selleks et tagada andmete kiire ja tulemuslik edastamine, järgib liikmesriik oma N.SISi loomisel ühiseid nõudeid, protokolle ja tehnilisi menetlusi, mis on kehtestatud N.SISi ja keskse SISi ühilduvuse tagamiseks.

2.   Kui liikmesriik kasutab siseriiklikku koopiat, tagab ta CS-SISi osutatavate teenuste ja artikli 4 lõikes 6 osutatud automaatsete uuenduste abil, et siseriiklikus koopias säilitatavad andmed on identsed SISi andmebaasi omadega ja on sellega vastavuses ning et tema siseriiklikus koopias tehtud päring annab SISi andmebaasis tehtud päringuga samaväärse tulemuse.

3.   Lõppkasutajad saavad oma ülesannete täitmiseks vajalikud andmed, eelkõige ja vajaduse korral kõik kättesaadavad andmed, mis võimaldavad tuvastada andmesubjekti ja võtta nõutud meede.

4.   Liikmesriigid ja eu-LISA testivad korrapäraselt lõikes 2 osutatud siseriiklike koopiate vastavust tehnilistele nõuetele. Kõnealuste testide tulemusi võetakse arvesse osana nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 (37) loodud mehhanismist.

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühised nõuded, protokollid ja tehnilised menetlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 10

Turvalisus – liikmesriigid

1.   Liikmesriik võtab seoses oma N.SISiga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

| a) | füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks; |
| --- | --- |

a)

füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks;

| b) | keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

b)

keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll);

| c) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll); |
| --- | --- |

c)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll);

| d) | hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

d)

hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

| e) | hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll); |
| --- | --- |

e)

hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll);

| f) | hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll); |
| --- | --- |

f)

hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

| g) | tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

g)

tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

| h) | tagada, et kõik SISile või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja otsida, ning teevad kõnealused profiilid artikli 69 lõikes 1 osutatud järelevalveasutustele nende vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
| --- | --- |

h)

tagada, et kõik SISile või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja otsida, ning teevad kõnealused profiilid artikli 69 lõikes 1 osutatud järelevalveasutustele nende vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

| i) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
| --- | --- |

i)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll);

| j) | tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil (sisestamise kontroll); |
| --- | --- |

j)

tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil (sisestamise kontroll);

| k) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise ajal või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); |
| --- | --- |

k)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise ajal või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll);

| l) | kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll); |
| --- | --- |

l)

kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll);

| m) | tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine); ning |
| --- | --- |

m)

tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine); ning

| n) | tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (töökindlus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus). |
| --- | --- |

n)

tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (töökindlus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus).

2.   Liikmesriigid võtavad täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid, sealhulgas SIRENE büroo ruumide turvalisuse tagamine.

3.   Liikmesriigid võtavad artiklis 44 osutatud asutuste poolt teostatava SISi andmete töötlemise turvalisuse tagamiseks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud meetmed võivad olla osa riigi tasandi üldisest turvalisuse lähenemisviisist ja kavast, mis hõlmavad mitmeid IT-süsteeme. Sellisel juhul peavad käesolevas artiklis sätestatud nõuded ja nende kohaldatavus SISi suhtes olema kõnealuses kavas selgelt tuvastatavad ja kõnealuse kavaga tagatud.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus – liikmesriigid

1.   Liikmesriik kohaldab vastavalt siseriiklikule õigusele ametisaladuse hoidmise norme või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SISi andmete ja täiendava teabega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui kõnealused asutused on oma tegevuse lõpetanud.

2.   Kui liikmesriik teeb SISiga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

3.   N.SISi operatiivjuhtimist või tehnilisi koopiaid ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.

Artikkel 12

Riiklike logide pidamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende N.SISis logitakse iga juurdepääs isikuandmetele ning igasugune isikuandmete vahetamine CS-SISis, et kontrollida päringu õiguspärasust ja jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. See nõue ei kehti artikli 4 lõike 6 punktides a, b ja c osutatud automatiseeritud toimingute puhul.

2.   Logides peab olema eelkõige näha hoiatusteate ajalugu, andmetöötlustoimingu kuupäev ja kellaaeg, päringu tegemiseks kasutatud andmed, viide töödeldud andmetele ja nii andmeid töötleva pädeva asutuse kui ka isiku individuaalsed ja kordumatud kasutajatunnused.

3.   Kui päringut tehakse kooskõlas artikliga 43 daktüloskoopiliste andmete või näokujutise alusel, siis erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei näidata logides mitte tegelikke andmeid, vaid seda, mis liiki andmeid päringu tegemisel kasutati.

4.   Logisid võib kasutada üksnes lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kolm aastat pärast nende loomist. Hoiatusteadete ajalugu sisaldavad logid kustutatakse kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.

5.   Logisid võib säilitada lõikes 4 osutatud tähtaegadest kauem juhul, kui neid vajatakse käimasolevates järelevalvemenetlustes.

6.   Riiklikel pädevatel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringute õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on oma ülesannete täitmiseks – oma pädevuse piires ja vastava taotluse alusel – juurdepääs kõnealustele logidele.

7.   Kui liikmesriigid teevad siseriikliku õiguse kohaselt numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemides skanneri abil mootorsõidukite numbrimärkide automatiseeritud päringuid, peavad nad kooskõlas siseriikliku õigusega kõnealuste päringute logi. Vajaduse korral võib SISis teha täieliku päringu, et kontrollida, kas on saadud päringutabamus. Kõigi täielike päringute suhtes kohaldatakse lõikeid 1–6.

8.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõikes 7 osutatud logi sisu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Siseseire

Liikmesriigid tagavad, et iga SISi andmetele juurdepääsu õigust omav asutus võtab käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed ning teeb vajaduse korral koostööd järelevalveasutusega.

Artikkel 14

Töötajate koolitus

1.   SISile juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbivad enne SISis säilitatavate andmete töötlemiseks loa saamist ja korrapäraselt pärast SISi andmetele juurdepääsu saamist nõuetekohase koolituse andmeturbe, põhiõiguste, sealhulgas andmekaitsenormide ning andmetöötlusnormide ja -korra kohta vastavalt SIRENE käsiraamatus sätestatule. Töötajatele jagatakse teavet asjaomaste kuritegusid ja karistusi käsitlevate sätete, sealhulgas artikli 73 kohta.

2.   Liikmesriikidel peab olema riiklik SISi koolitusprogramm, mis sisaldab nii lõppkasutajate kui ka SIRENE büroo töötajate koolitust.

Kõnealune koolitusprogramm võib olla osa üldisest riiklikust koolitusprogrammist, mis hõlmab koolitust ka muudes asjaomastes valdkondades.

3.   Vähemalt üks kord aastas korraldatakse liidu tasandil ühised koolituskursused, et edendada SIRENE büroode vahelist koostööd.

III PEATÜKK

eu-LISA kohustused

Artikkel 15

Operatiivjuhtimine

1.   eu-LISA vastutab keskse SISi operatiivjuhtimise eest. eu-LISA tagab koostöös liikmesriikidega, et keskse SISi puhul kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille kohta tehakse tasuvusanalüüs.

2.   eu-LISA vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest:

| a) | järelevalve; |
| --- | --- |

a)

järelevalve;

| b) | turvalisus; |
| --- | --- |

b)

turvalisus;

| c) | liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine;

| d) | eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

d)

eelarve täitmisega seotud ülesanded;

| e) | soetamine ja uuendamine; ning |
| --- | --- |

e)

soetamine ja uuendamine; ning

| f) | lepinguküsimused. |
| --- | --- |

f)

lepinguküsimused.

3.   eu-LISA vastutab ka järgmiste SIRENE büroode ja nendevahelise teabevahetusega seotud ülesannete eest:

| a) | testimiste koordineerimine, haldamine ja toetamine; |
| --- | --- |

a)

testimiste koordineerimine, haldamine ja toetamine;

| b) | SIRENE büroode vahel täiendava teabe vahetamise ja sideinfrastruktuuri tehniliste kirjelduste säilitamine ja ajakohastamine; ning |
| --- | --- |

b)

SIRENE büroode vahel täiendava teabe vahetamise ja sideinfrastruktuuri tehniliste kirjelduste säilitamine ja ajakohastamine; ning

| c) | tehniliste muudatuste mõju haldamine, kui see mõjutab nii SISi kui ka täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode vahel. |
| --- | --- |

c)

tehniliste muudatuste mõju haldamine, kui see mõjutab nii SISi kui ka täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode vahel.

4.   eu-LISA töötab välja CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimise mehhanismi ja menetlused ning haldab neid. eu-LISA esitab liikmesriikidele selle kohta korrapäraselt aruandeid.

eu-LISA esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta.

Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemide kohta.

5.   eu-LISA täidab ka ülesandeid, mis on seotud koolituse pakkumisega SISi tehnilise kasutamise ja SISi andmete kvaliteeti parandavate meetmete kohta.

6.   Keskse SISi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaseks keskse SISi ööpäevaringseks toimimiseks seitse päeva nädalas, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka keskse SISi ja N.SISide testimise koordineerimine, haldamine ja toetamine, millega tagatakse keskse SISi ja N.SISide toimimine vastavalt artiklis 9 sätestatud tehnilise ja funktsionaalse vastavuse nõuetele.

7.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse sideinfrastruktuuri tehnilised nõuded. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 16

Turvalisus – eu-LISA

1.   eu-LISA võtab seoses keskse SISi ja sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

| a) | füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks; |
| --- | --- |

a)

füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks;

| b) | keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

b)

keelata volitamata isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll);

| c) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll); |
| --- | --- |

c)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll);

| d) | hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

d)

hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

| e) | hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll); |
| --- | --- |

e)

hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil kasutamine volitamata isikute poolt (kasutajate kontroll);

| f) | hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll); |
| --- | --- |

f)

hoida ära SISi andmete loata töötlemine ja SISis töödeldavate andmete loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

| g) | tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

g)

tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise loaga isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

| h) | luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele või andmetöötlusrajatistele juurde pääseda, ning teha kõnealused profiilid Euroopa Andmekaitseinspektorile tema taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
| --- | --- |

h)

luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute ülesandeid ja kohustusi, kellel on luba andmetele või andmetöötlusrajatistele juurde pääseda, ning teha kõnealused profiilid Euroopa Andmekaitseinspektorile tema taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

| i) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
| --- | --- |

i)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll);

| j) | tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt (sisestamise kontroll); |
| --- | --- |

j)

tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt (sisestamise kontroll);

| k) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); |
| --- | --- |

k)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transpordi ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll);

| l) | kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll); |
| --- | --- |

l)

kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll);

| m) | tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine); |
| --- | --- |

m)

tagada, et paigaldatud süsteemi tavapärast toimimist on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine);

| n) | tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (usaldusväärsus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus); ning |
| --- | --- |

n)

tagada, et SIS töötab korrektselt, et riketest teatatakse (usaldusväärsus) ja et süsteemi talitlushäired ei riku SISis säilitatavaid isikuandmeid (terviklus); ning

| o) | tagada oma tehniliste keskuste turvalisus. |
| --- | --- |

o)

tagada oma tehniliste keskuste turvalisus.

2.   eu-LISA võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

Artikkel 17

Konfidentsiaalsus – eu-LISA

1.   Ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab eu-LISA asjakohaseid ametisaladuse hoidmise norme või muid käesoleva määruse artikli 11 nõuetega samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kellel tuleb töötada SISi andmetega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või nende tööülesannete täitmine on lõppenud.

2.   eu-LISA võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe vahetamise konfidentsiaalsuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

3.   Kui eu-LISA teeb SISiga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva määruse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

4.   CS-SISi operatiivjuhtimist ei usaldata eraettevõtjatele ega eraorganisatsioonidele.

Artikkel 18

Kesktasandi logide pidamine

1.   eu-LISA tagab, et iga juurdepääs CS-SISis hoitavatele isikuandmetele ja iga nende andmete vahetamine CS-SISis logitakse artikli 12 lõikes 1 nimetatud eesmärgil.

2.   Logides on eelkõige näha hoiatusteate ajalugu, andmetöötlustoimingu kuupäev ja kellaaeg, päringu tegemiseks kasutatud andmed, viide töödeldud andmetele ja andmeid töötleva pädeva asutuse individuaalsed ja kordumatud kasutajatunnused.

3.   Kui päring tehakse kooskõlas artikliga 43 daktüloskoopiliste andmete või näokujutise alusel, siis erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei näidata logides mitte tegelikke andmeid, vaid seda, mis liiki andmeid päringu tegemisel kasutati.

4.   Logisid võib kasutada üksnes lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kolm aastat pärast nende loomist. Hoiatusteadete ajalugu sisaldavad logid kustutatakse kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.

5.   Logisid võib säilitada lõikes 4 osutatud tähtaegadest kauem juhul, kui neid vajatakse käimasolevates järelevalvemenetlustes.

6.   Siseseire ja CS-SISi nõuetekohase toimimise, andmete tervikluse ja turvalisuse tagamise eesmärgil on eu-LISA oma pädevuse piires juurdepääs logidele.

Euroopa Andmekaitseinspektoril on oma ülesannete täitmiseks – vastava taotluse alusel ja oma pädevuse piires – juurdepääs kõnealustele logidele.

IV PEATÜKK

Üldsuse teavitamine

Artikkel 19

SISi teavituskampaaniad

Käesoleva määruse kohaldamise alguses korraldab komisjon koostöös järelevalveasutustega ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga teavituskampaania, mille käigus jagatakse üldsusele teavet SISi eesmärkide, SISis säilitatavate andmete, SISile juurdepääsu õigust omavate ametiasutuste ja andmesubjektide õiguste kohta. Komisjon kordab koostöös järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga selliseid kampaaniaid korrapäraselt. Komisjon loob üldsusele kättesaadava veebisaidi, kus on esitatud kogu asjakohane SISi käsitlev teave. Liikmesriigid kavandavad ja rakendavad koostöös oma järelevalveasutustega vajalikke poliitikameetmeid, millega anda oma kodanikele ja elanikele SISi kohta üldist teavet.

V PEATÜKK

Andmekategooriad ja lipu lisamine

Artikkel 20

Andmekategooriad

1.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 või lisaandmete säilitamist reguleerivate käesoleva määruse sätete kohaldamist, sisaldab SIS üksnes neid liikmesriikide esitatud andmete kategooriaid, mida vajatakse artiklites 26, 32, 34, 36, 38 ja 40 sätestatud eesmärkidel.

2.   Andmekategooriad on järgmised:

| a) | teave isikute kohta, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade; |
| --- | --- |

a)

teave isikute kohta, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade;

| b) | teave artiklites 26, 32, 34, 36 ja 38 osutatud esemete kohta. |
| --- | --- |

b)

teave artiklites 26, 32, 34, 36 ja 38 osutatud esemete kohta.

3.   SISi hoiatusteade, milles on teave isikute kohta, sisaldab üksnes järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimed;

| b) | eesnimed; |
| --- | --- |

b)

eesnimed;

| c) | sünnijärgsed nimed; |
| --- | --- |

c)

sünnijärgsed nimed;

| d) | varem kasutatud nimed ning varjunimed; |
| --- | --- |

d)

varem kasutatud nimed ning varjunimed;

| e) | erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid; |
| --- | --- |

e)

erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid;

| f) | sünnikoht; |
| --- | --- |

f)

sünnikoht;

| g) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

g)

sünnikuupäev;

| h) | sugu; |
| --- | --- |

h)

sugu;

| i) | kodakondsus(ed); |
| --- | --- |

i)

kodakondsus(ed);

| j) | kas asjaomane isik:






  i) | on relvastatud; |
| --- | --- | --- |

j)

kas asjaomane isik:

i)

on relvastatud;

| ii) | on vägivaldne; |
| --- | --- |

ii)

on vägivaldne;

| iii) | hoiab õigusemõistmisest kõrvale või on põgenenud; |
| --- | --- |

iii)

hoiab õigusemõistmisest kõrvale või on põgenenud;

| iv) | on suitsiidne; |
| --- | --- |

iv)

on suitsiidne;

| v) | kujutab endast ohtu rahvatervisele või |
| --- | --- |

v)

kujutab endast ohtu rahvatervisele või

| vi) | on seotud mõne direktiivi (EL) 2017/541 artiklites 3–14 osutatud tegevusega; |
| --- | --- |

vi)

on seotud mõne direktiivi (EL) 2017/541 artiklites 3–14 osutatud tegevusega;

| k) | hoiatusteate põhjus; |
| --- | --- |

k)

hoiatusteate põhjus;

| l) | hoiatusteate koostanud asutus; |
| --- | --- |

l)

hoiatusteate koostanud asutus;

| m) | viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati; |
| --- | --- |

m)

viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati;

| n) | päringutabamuse korral võetav meede; |
| --- | --- |

n)

päringutabamuse korral võetav meede;

| o) | lingid muudele hoiatusteadetele kooskõlas artikliga 63; |
| --- | --- |

o)

lingid muudele hoiatusteadetele kooskõlas artikliga 63;

| p) | süüteo liik; |
| --- | --- |

p)

süüteo liik;

| q) | isiku registreerimisnumber riiklikus registris; |
| --- | --- |

q)

isiku registreerimisnumber riiklikus registris;

| r) | artikli 32 lõikes 1 osutatud hoiatusteadete puhul juhtumi liigi kategooria; |
| --- | --- |

r)

artikli 32 lõikes 1 osutatud hoiatusteadete puhul juhtumi liigi kategooria;

| s) | isiku isikut tõendava dokumendi liik; |
| --- | --- |

s)

isiku isikut tõendava dokumendi liik;

| t) | isiku isikut tõendava dokumendi välja andnud riik; |
| --- | --- |

t)

isiku isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

| u) | isiku isikut tõendava dokumendi number; |
| --- | --- |

u)

isiku isikut tõendava dokumendi number;

| v) | isiku isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

v)

isiku isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

| w) | fotod ja näokujutised; |
| --- | --- |

w)

fotod ja näokujutised;

| x) | asjaomased DNA-profiilid vastavalt artikli 42 lõikele 3; |
| --- | --- |

x)

asjaomased DNA-profiilid vastavalt artikli 42 lõikele 3;

| y) | daktüloskoopilised andmed; |
| --- | --- |

y)

daktüloskoopilised andmed;

| z) | isikut tõendava dokumendi koopia, võimaluse korral värviline. |
| --- | --- |

z)

isikut tõendava dokumendi koopia, võimaluse korral värviline.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja neis päringute tegemiseks vajalikud tehnilised normid ning käesoleva artikli lõikes 5 osutatud ühised standardid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Tehnilised normid on sarnased päringute jaoks CS-SISis, siseriiklikes või jagatud koopiates ning artikli 56 lõikes 2 osutatud tehnilistes koopiates. Tehnilised normid põhinevad ühistel standarditel.

Artikkel 21

Proportsionaalsus

1.   Enne hoiatusteate sisestamist ning hoiatusteate kehtivusaja pikendamise korral teeb liikmesriik kindlaks, kas juhtum on piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline, et sisestada SISi hoiatusteade.

2.   Kui isikut või eset otsitakse terrorikuriteoga seotud hoiatusteate alusel, peetakse juhtumit piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et sisestada SISi hoiatusteade. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel võivad liikmesriigid erandkorras jätta hoiatusteate sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.

Artikkel 22

Hoiatusteadete sisestamise tingimus

1.   Hoiatusteate SISi sisestamiseks vajalikud miinimumandmed on artikli 20 lõike 3 punktides a, g, k ja n osutatud andmed, välja arvatud artiklis 40 osutatud juhtudel. SISi sisestatakse olemasolu korral ka muud nimetatud lõikes osutatud andmed.

2.   Käesoleva määruse artikli 20 lõike 3 punktis e osutatud andmed sisestatakse üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik asjaomase isiku tuvastamiseks. Kui sellised andmed sisestatakse, tagavad liikmesriigid, et järgitakse direktiivi (EL) 2016/680 artiklit 10.

Artikkel 23

Hoiatusteadete ühilduvus

1.   Enne hoiatusteate sisestamist kontrollib liikmesriik, kas asjaomase isiku või eseme kohta on SISi hoiatusteade juba sisestatud. Selle kontrollimiseks, kas isiku kohta on juba hoiatusteade sisestatud, kontrollitakse ka daktüloskoopilisi andmeid, kui need on kättesaadavad.

2.   Liikmesriik võib ühe isiku või eseme kohta sisestada SISi üksnes ühe hoiatusteate. Vajaduse korral võivad sama isiku või eseme kohta uusi hoiatusteateid sisestada ka teised liikmesriigid vastavalt lõikele 3.

3.   Kui isiku või eseme kohta on SISi hoiatusteade juba sisestatud, kontrollib liikmesriik, kes soovib sisestada uue hoiatusteate, kas hoiatusteated ühilduvad. Kui teated ühilduvad, võib liikmesriik sisestada uue hoiatusteate. Kui hoiatusteated on ühildamatud, konsulteerivad asjaomaste liikmesriikide SIRENE bürood üksteisega kokkuleppele jõudmiseks täiendava teabe vahetamise teel. Hoiatusteadete ühilduvuse normid sätestatakse SIRENE käsiraamatus. Kui kaalukate riiklike huvide tõttu on vaja ühilduvuse normidest kõrvale kalduda, võib seda teha pärast liikmesriikidega konsulteerimist.

4.   Sama isikut käsitleva mitme hoiatusteate alusel saadud päringutabamuste puhul järgib täideviiv liikmesriik SIRENE käsiraamatus sätestatud hoiatusteadete prioriteetsuse norme.

Kui isiku kohta on mitu hoiatusteadet, mille on sisestanud erinevad liikmesriigid, täidetakse prioriteedina artikli 26 kohaselt vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteated kooskõlas artikliga 25.

Artikkel 24

Lipu lisamist käsitlevad üldsätted

1.   Juhul kui liikmesriik leiab, et artikli 26, 32 või 36 kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteate juurde lisataks lipp selle kohta, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate põhjal nõutavat meedet. Lipu lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo.

2.   Et võimaldada liikmesriikidel nõuda lipu lisamist artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoiatusteadetest, mis vastavad nimetatud kategooriale.

3.   Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, analüüsib hoiatusteadet täideviiv liikmesriik, kas tal on võimalik lubada tema enda nõudmisel lisatud lipu eemaldamist. Kui täideviiv liikmesriik leiab, et see on võimalik, peab ta astuma vajalikke samme, et tagada nõutava meetme viivitamatu elluviimine.

Artikkel 25

Lipu lisamine üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteadetele

1.   Raamotsuse 2002/584/JSK kohaldumisel nõuab liikmesriik hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt üleandmise eesmärgil vahi alla võtmist käsitlevale hoiatusteatele järelmeetmena vahistamist takistava lipu lisamist, kui siseriikliku õiguse kohaselt Euroopa vahistamismääruse täitmiseks pädev õigusasutus on keeldunud selle täitmisest vahistamismääruse täitmata jätmist õigustaval põhjusel ja kui on nõutud lipu lisamist.

Liikmesriik võib taotleda hoiatusteatele lipu lisamist ka siis, kui tema pädev õigusasutus vabastab isiku, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade, üleandmismenetluse käigus.

2.   Siiski võib liikmesriik siseriikliku õiguse alusel pädeva õigusasutuse nõudmise korral kas üldise juhise põhjal või erijuhul nõuda hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt lipu lisamist ka üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteatele, kui on ilmne, et Euroopa vahistamismääruse täitmisest tuleb keelduda.

VI PEATÜKK

Hoiatusteated isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

Artikkel 26

Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

1.   Hoiatusteated isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, sisestatakse hoiatusteate sisestanud liikmesriigi õigusasutuse taotlusel.

2.   Samuti sisestatakse hoiatusteated isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks vahistamismääruste alusel, mis on väljastatud vastavalt liidu ja kolmandate riikide vahel isikute üleandmiseks vahistamismääruse alusel aluslepingute kohaselt sõlmitud kokkulepetele, millega nähakse ette vahistamismääruse edastamine SISi kaudu.

3.   Käesolevas määruses sisalduvat mis tahes viidet raamotsuse 2002/584/JSK sätetele tõlgendatakse selliselt, et see sisaldab vastavalt liidu ja kolmandate riikide vahel isikute üleandmiseks vahistamismääruse alusel aluslepingute kohaselt sõlmitud selliste kokkulepete vastavaid sätteid, millega nähakse ette vahistamismääruse edastamine SISi kaudu.

4.   Käimasoleva operatsiooni korral võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik ajutiselt muuta käesoleva artikli alusel vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteate kättesaamatuks selliselt, et operatsioonis osalevate liikmesriikide lõppkasutajad ei saa selle kohta päringuid teha. Sellisel juhul on hoiatusteade kättesaadav üksnes SIRENE büroodele. Liikmesriigid teevad hoiatusteate kättesaamatuks üksnes järgmistel juhtudel:

| a) | operatsiooni eesmärki ei ole võimalik muul moel saavutada; |
| --- | --- |

a)

operatsiooni eesmärki ei ole võimalik muul moel saavutada;

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev õigusasutus on andnud selleks eelneva loa ning |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev õigusasutus on andnud selleks eelneva loa ning

| c) | kõiki operatsioonis osalevaid liikmesriike on teavitatud täiendava teabe vahetamise teel. |
| --- | --- |

c)

kõiki operatsioonis osalevaid liikmesriike on teavitatud täiendava teabe vahetamise teel.

Esimeses lõigus ette nähtud funktsiooni kasutamise maksimaalne kestus on 48 tundi. Kui see on aga operatsiooniga seotud asjaoludel vajalik, võib seda aega pikendada veel 48-tunniste ajavahemike võrra. Liikmesriigid peavad arvestust nende hoiatusteadete arvu kohta, mille puhul seda funktsiooni on kasutatud.

5.   Kui selged märgid viitavad sellele, et artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j ja k osutatud esemed on seotud isikuga, kelle kohta on sisestatud käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohane hoiatusteade, võidakse isiku asukoha kindlakstegemiseks sisestada hoiatusteated kõnealuste esemete kohta. Sellisel juhul lingitakse isikut käsitlev hoiatusteade ja eset käsitlev hoiatusteade vastavalt artiklile 63.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 5 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 27

Lisaandmed isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

1.   Kui isikut otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel, sisestab hoiatusteate sisestanud liikmesriik SISi Euroopa vahistamismääruse originaali koopia.

Liikmesriik võib lisada üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteatesse mitme Euroopa vahistamismääruse koopia.

2.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib sisestada Euroopa vahistamismääruse ühte või mitmesse liidu institutsioonide ametlikku keelde tehtud tõlke koopia.

Artikkel 28

Täiendav teave isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

Üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks hoiatusteate sisestanud liikmesriik edastab raamotsuse 2002/584/JSK artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe teistele liikmesriikidele täiendava teabe vahetamise teel.

Artikkel 29

Täiendav teave isikute kohta, keda otsitakse taga väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

1.   Väljaandmise eesmärgil hoiatusteate sisestanud liikmesriik edastab kõigile teistele liikmesriikidele täiendava teabe vahetamise teel järgmise teabe:

| a) | vahi alla võtmist taotlev asutus; |
| --- | --- |

a)

vahi alla võtmist taotlev asutus;

| b) | kas on olemas vahistamismäärus või samaväärse õigusliku toimega dokument või täitmisele pööratav kohtuotsus; |
| --- | --- |

b)

kas on olemas vahistamismäärus või samaväärse õigusliku toimega dokument või täitmisele pööratav kohtuotsus;

| c) | süüteo laad ja õiguslik klassifikatsioon; |
| --- | --- |

c)

süüteo laad ja õiguslik klassifikatsioon;

| d) | süüteo toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas toimepanemise aeg ja koht ning selle isiku süüteos osalemise määr, kelle kohta hoiatusteade on sisestatud; |
| --- | --- |

d)

süüteo toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas toimepanemise aeg ja koht ning selle isiku süüteos osalemise määr, kelle kohta hoiatusteade on sisestatud;

| e) | süüteo tagajärjed (kui neid saab määratleda); ning |
| --- | --- |

e)

süüteo tagajärjed (kui neid saab määratleda); ning

| f) | muu hoiatusteate täitmiseks kasulik või vajalik teave. |
| --- | --- |

f)

muu hoiatusteate täitmiseks kasulik või vajalik teave.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud andmeid ei edastata, kui artiklis 27 või 28 osutatud andmed on juba edastatud ning täideviiv liikmesriik peab neid hoiatusteate täitmiseks piisavaks.

Artikkel 30

Üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteadete alusel nõutavate meetmete konverteerimine

Kui isikut ei saa vahi alla võtta, kuna taotluse saanud liikmesriik keeldub seda tegemast artiklis 24 või 25 sätestatud lipu lisamise menetluse kohaselt või kuna uurimine on väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteate puhul lõpule viimata, peab vahi alla võtmise taotluse saanud liikmesriik hoiatusteate kohaseks tegutsemiseks andma teada asjaomase isiku asukoha.

Artikkel 31

Üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteate põhjal meetme võtmine

1.   Hoiatusteade, mis on sisestatud SISi vastavalt artiklile 26, ja artiklis 27 osutatud lisaandmed omavad koos sama mõju kui raamotsuse 2002/584/JSK kohaselt väljastatud Euroopa vahistamismäärus, kui kohaldatakse nimetatud raamotsust.

2.   Kui raamotsust 2002/584/JSK ei kohaldata, on vastavalt artiklitele 26 ja 29 SISi sisestatud hoiatusteatel samasugune õigusjõud kui eelvangistuse taotlusel, mis on tehtud väljaandmist käsitleva 13. detsembri 1957. aasta Euroopa konventsiooni artikli 16 kohaselt või väljaandmist ja vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 27. juuni 1962. aasta Beneluxi lepingu artikli 15 kohaselt.

VII PEATÜKK

Hoiatusteated teadmata kadunud või haavatavate isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast

Artikkel 32

Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

1.   Liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel sisestatakse SISi hoiatusteated järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute kohta:

| a) | teadmata kadunud isikud, keda on vaja paigutada kaitse alla:






  i) | nende endi turvalisuse huvides; |
| --- | --- | --- |

a)

teadmata kadunud isikud, keda on vaja paigutada kaitse alla:

i)

nende endi turvalisuse huvides;

| ii) | avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardava ohu ennetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

avalikku korda või avalikku julgeolekut ähvardava ohu ennetamiseks;

| b) | teadmata kadunud isikud, keda ei ole vaja paigutada kaitse alla; |
| --- | --- |

b)

teadmata kadunud isikud, keda ei ole vaja paigutada kaitse alla;

| c) | lapsed, keda ohustab röövimine vanema, pereliikme või eestkostja poolt ning keda on vaja takistada reisimast; |
| --- | --- |

c)

lapsed, keda ohustab röövimine vanema, pereliikme või eestkostja poolt ning keda on vaja takistada reisimast;

| d) | lapsed, keda on vaja takistada reisimast ning kelle puhul esineb konkreetne ja ilmne liikmesriigi territooriumilt välja viimise või lahkumise oht ja






  i) | oht langeda inimkaubanduse, sundabielu, naiste suguelundite moonutamise või muu soolise vägivalla ohvriks; |
| --- | --- | --- |

d)

lapsed, keda on vaja takistada reisimast ning kelle puhul esineb konkreetne ja ilmne liikmesriigi territooriumilt välja viimise või lahkumise oht ja

i)

oht langeda inimkaubanduse, sundabielu, naiste suguelundite moonutamise või muu soolise vägivalla ohvriks;

| ii) | oht langeda terrorikuritegude ohvriks või saada nende osaliseks; või |
| --- | --- |

ii)

oht langeda terrorikuritegude ohvriks või saada nende osaliseks; või

| iii) | oht saada värvatud või kantud relvarühmituse koosseisu või oht, et neid sunnitakse aktiivselt osalema vaenutegevuses; |
| --- | --- |

iii)

oht saada värvatud või kantud relvarühmituse koosseisu või oht, et neid sunnitakse aktiivselt osalema vaenutegevuses;

| e) | haavatavad täisealised isikud, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, sest on konkreetne ja ilmne liikmesriigi territooriumilt välja viimise või lahkumise oht ja oht langeda inimkaubanduse või soolise vägivalla ohvriks. |
| --- | --- |

e)

haavatavad täisealised isikud, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, sest on konkreetne ja ilmne liikmesriigi territooriumilt välja viimise või lahkumise oht ja oht langeda inimkaubanduse või soolise vägivalla ohvriks.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldatakse eelkõige laste ja isikute suhtes, kes tuleb pädeva asutuse otsuse alusel interneerida.

3.   Hoiatusteade lõike 1 punktis c osutatud lapse kohta sisestatakse selle liikmesriigi pädevate asutuste, sealhulgas õigusasutuste otsuse alusel, kelle jurisdiktsiooni kuuluvad vanemliku vastutuse küsimused, kui on konkreetne ja ilmne oht, et laps võidakse kohe ebaseaduslikult välja viia liikmesriigist, kus asjaomased pädevad asutused asuvad.

4.   Hoiatusteade lõike 1 punktides d ja e osutatud isikute kohta sisestatakse pädevate asutuste, sealhulgas õigusasutuste otsuse alusel.

5.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab vastavalt artikli 53 lõikele 4 korrapäraste ajavahemike tagant läbi käesoleva artikli lõike 1 punktides c, d ja e osutatud hoiatusteadete säilitamise vajaduse.

6.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik tagab, et:

| a) | tema poolt SISi sisestatavates andmetes oleks märgitud, millisesse lõikes 1 osutatud kategooriasse hoiatusteates käsitletav isik kuulub; |
| --- | --- |

a)

tema poolt SISi sisestatavates andmetes oleks märgitud, millisesse lõikes 1 osutatud kategooriasse hoiatusteates käsitletav isik kuulub;

| b) | tema poolt SISi sisestatavates andmetes oleks märgitud, millist liiki juhtumiga on tegemist, kui see on teada; ning |
| --- | --- |

b)

tema poolt SISi sisestatavates andmetes oleks märgitud, millist liiki juhtumiga on tegemist, kui see on teada; ning

| c) | lõike 1 punktide c, d ja e kohaselt sisestatud hoiatusteadete puhul on tema SIRENE büroo käsutuses hoiatusteate koostamise ajal kogu asjakohane teave. |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punktide c, d ja e kohaselt sisestatud hoiatusteadete puhul on tema SIRENE büroo käsutuses hoiatusteate koostamise ajal kogu asjakohane teave.

7.   Neli kuud enne seda kui laps, kelle kohta on käesoleva artikli alusel sisestatud hoiatusteade, saab vastavalt hoiatusteate sisestanud liikmesriigi õigusele täisealiseks, teatab CS-SIS automaatselt hoiatusteate sisestanud liikmesriigile, et taotluse põhjust ja nõutavat meedet tuleb ajakohastada või hoiatusteade kustutada.

8.   Kui selged märgid viitavad sellele, et artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h ja k osutatud esemed on seotud isikuga, kelle kohta on sisestatud käesoleva artikli lõike 1 kohane hoiatusteade, võidakse isiku asukoha kindlakstegemiseks sisestada hoiatusteated kõnealuste esemete kohta. Sellisel juhul lingitakse isikut käsitlev hoiatusteade ja eset käsitlev hoiatusteade vastavalt artiklile 63.

9.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja lõikes 6 osutatud juhtumite liigitamise ja andmete sisestamise normid. Teadmata kadunud isikutest laste juhtumid hõlmavad muu hulgas ärajooksnud lapsi, rändega seoses ilma saatjata saabunud lapsi ja vanema poolt röövimise ohus lapsi.

Komisjon võtab samuti vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja lõikes 8 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks ning neis päringute tegemiseks vajalikud tehnilised normid.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 33

Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

1.   Kui artiklis 32 osutatud isik leitakse üles, teatavad täideviiva liikmesriigi pädevad asutused lõikes 4 sätestatud nõudeid arvestades hoiatusteate sisestanud liikmesriigile tema asukoha.

2.   Kui tegemist on artikli 32 lõike 1 punktides a, c, d ja e osutatud isikutega, kes tuleb paigutada kaitse alla, konsulteerib täideviiv liikmesriik kohe oma pädevate asutuste ja hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädevate asutustega täiendava teabe vahetamise teel, et leppida viivitamata kokku võetavates meetmetes. Täideviiva liikmesriigi pädevad asutused võivad kooskõlas siseriikliku õigusega toimetada sellised isikud turvalisse paika, et takistada neid oma reisi jätkamast.

3.   Laste puhul tehakse kõik otsused lõike 2 kohaselt võetavate meetmete kohta või lapse turvalisse paika toimetamise kohta kooskõlas lapse parimate huvidega. Sellised otsused tehakse viivitamata ja mitte hiljem kui 12 tundi pärast lapse asukoha kindlakstegemist, konsulteerides kohasel juhul lastekaitseasutusega.

4.   Üles leitud teadmata kadunud täisealist isikut käsitlevate andmete edastamiseks, v.a tema andmete edastamiseks pädevate asutuste vahel, on vaja tema nõusolek. Pädevad asutused võivad siiski teatada isikule, kes teatas kadunud isikust, et hoiatusteade on kustutatud põhjusel, et kadunud isiku asukoht on kindlaks tehtud.

VIII PEATÜKK

Hoiatusteated kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute kohta

Artikkel 34

Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

1.   Selleks et teatada isikute elukoht või asukoht, sisestavad liikmesriigid pädeva asutuse taotlusel SISi hoiatusteated, mis sisaldavad andmeid järgmiste isikute kohta:

| a) | tunnistajad; |
| --- | --- |

a)

tunnistajad;

| b) | isikud, keda on kohtusse kutsutud või keda otsitakse taga, et kutsuda neid seoses kriminaalmenetlusega kohtusse andma ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse; |
| --- | --- |

b)

isikud, keda on kohtusse kutsutud või keda otsitakse taga, et kutsuda neid seoses kriminaalmenetlusega kohtusse andma ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse;

| c) | isikud, kellele tuleb kätte toimetada kohtuotsus või muud dokumendid seoses kriminaalmenetlusega, et nad annaksid ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse; |
| --- | --- |

c)

isikud, kellele tuleb kätte toimetada kohtuotsus või muud dokumendid seoses kriminaalmenetlusega, et nad annaksid ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse;

| d) | isikud, kellele tuleb kätte toimetada kutse ilmuda kohale vabadusekaotusliku karistuse kandmiseks. |
| --- | --- |

d)

isikud, kellele tuleb kätte toimetada kutse ilmuda kohale vabadusekaotusliku karistuse kandmiseks.

2.   Kui selged märgid viitavad sellele, et artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h ja k osutatud esemed on seotud isikuga, kelle kohta on sisestatud käesoleva artikli lõike 1 kohane hoiatusteade, võidakse isiku asukoha kindlakstegemiseks sisestada hoiatusteated kõnealuste esemete kohta. Sellisel juhul lingitakse isikut ja eset käsitlevad hoiatusteated vastavalt artiklile 63.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks ning neis päringute tegemiseks vajalikud tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 35

Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

Taotletud teave edastatakse hoiatusteate sisestanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise teel.

IX PEATÜKK

Hoiatusteated isikute ja esemete kohta nende varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks või erikontrolliks

Artikkel 36

Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

1.   Hoiatusteated, mis käsitlevad isikuid, artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemeid ja mittesularahalisi maksevahendeid, sisestatakse kooskõlas hoiatusteate sisestanud liikmesriigi siseriikliku õigusega varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks või erikontrolliks vastavalt artikli 37 lõigetele 3, 4 ja 5.

2.   Hoiatusteate sisestamisel varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks või erikontrolliks ja juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik otsib teavet lisaks artikli 37 lõike 1 punktides a–h sätestatud teabele, lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriik hoiatusteatele otsitava teabe ulatuse. Kui see teave on seotud direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 10 osutatud isikuandmete eriliikidega, võib seda otsida üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik seoses hoiatusteate konkreetse eesmärgi ja hoiatusteate sisestamise tinginud kuriteoga.

3.   Hoiatusteate isikute kohta nende varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks või erikontrolliks võib sisestada selleks, et tõkestada, avastada, uurida kuritegusid või võtta kuritegude eest vastutusele, pöörata täitmisele kriminaalkaristus ning selleks, et ära hoida avalikku julgeolekut ähvardavaid ohte ühel või enamal järgmistest juhtudest:

| a) | kui selged märgid viitavad sellele, et isik kavatseb toime panna mõne raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud kuriteo, või on seda toime panemas; |
| --- | --- |

a)

kui selged märgid viitavad sellele, et isik kavatseb toime panna mõne raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud kuriteo, või on seda toime panemas;

| b) | kui artikli 37 lõikes 1 osutatud teavet on vaja mõnes raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud kuriteos süüdi mõistetud isikule määratud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

kui artikli 37 lõikes 1 osutatud teavet on vaja mõnes raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud kuriteos süüdi mõistetud isikule määratud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks;

| c) | kui isikule antud üldhinnang annab eelkõige varem toimepandud kuritegude põhjal alust uskuda, et ta võib tulevikus panna toime raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud kuritegusid. |
| --- | --- |

c)

kui isikule antud üldhinnang annab eelkõige varem toimepandud kuritegude põhjal alust uskuda, et ta võib tulevikus panna toime raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud kuritegusid.

4.   Peale selle võib hoiatusteate isikute kohta nende varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks või erikontrolliks sisestada siseriikliku õiguse kohaselt riikliku julgeoleku eest vastutavate asutuste taotlusel, kui on olemas konkreetne märk, et artikli 37 lõikes 1 osutatud teavet on vaja selleks, et hoida ära asjaomase isiku põhjustatav tõsine oht või muud tõsised ohud riigi sise- või välisjulgeolekule. Käesoleva lõike kohaselt hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab sellisest hoiatusteatest teisi liikmesriike. Liikmesriik määrab kindlaks, millistele asutustele kõnealune teave edastatakse. Teave edastatakse SIRENE büroode kaudu.

5.   Kui selged märgid viitavad sellele, et artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemed või mittesularahalised maksevahendid on seotud käesoleva artikli lõikes 3 osutatud raskete kuritegudega või käesoleva artikli lõikes 4 osutatud tõsiste ohtudega, võidakse sisestada kõnealuseid esemeid käsitlevad hoiatusteated ja linkida need käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 5 osutatud andmete ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lisateabe sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks ning neis päringute tegemiseks vajalikud tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 37

Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

1.   Täidesaatev liikmesriik kogub varjatud kontrolli, küsitluskontrolli või erikontrolli jaoks kõik või osa järgmistest andmetest ning edastab need hoiatusteate sisestanud liikmesriigile:

| a) | asjaolu, et isik, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade, on leitud või et artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemed või mittesularahalised maksevahendid, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, on leitud; |
| --- | --- |

a)

asjaolu, et isik, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade, on leitud või et artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemed või mittesularahalised maksevahendid, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, on leitud;

| b) | kontrolli koht, aeg ja põhjus; |
| --- | --- |

b)

kontrolli koht, aeg ja põhjus;

| c) | reisi marsruut ja sihtkoht; |
| --- | --- |

c)

reisi marsruut ja sihtkoht;

| d) | hoiatusteates käsitletava isikuga kaasas olevad isikud või sõidukis, laevas või õhusõidukis reisivad isikud või ametlikku dokumendiplanki või väljastatud isikut tõendavat dokumenti omava isikuga kaasas olevad isikud, kelle puhul on mõistlik eeldada nende seotust hoiatusteates käsitletava isikuga; |
| --- | --- |

d)

hoiatusteates käsitletava isikuga kaasas olevad isikud või sõidukis, laevas või õhusõidukis reisivad isikud või ametlikku dokumendiplanki või väljastatud isikut tõendavat dokumenti omava isikuga kaasas olevad isikud, kelle puhul on mõistlik eeldada nende seotust hoiatusteates käsitletava isikuga;

| e) | sellist ametlikku dokumendiplanki või väljastatud isikut tõendavat dokumenti, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, kasutava isiku kindlaks tehtud isikusamasus ja kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

sellist ametlikku dokumendiplanki või väljastatud isikut tõendavat dokumenti, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, kasutava isiku kindlaks tehtud isikusamasus ja kirjeldus;

| f) | artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemed või mittesularahalised maksevahendid, mida on kasutatud; |
| --- | --- |

f)

artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemed või mittesularahalised maksevahendid, mida on kasutatud;

| g) | kaasas olevad esemed, sealhulgas reisidokumendid; |
| --- | --- |

g)

kaasas olevad esemed, sealhulgas reisidokumendid;

| h) | isiku või artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemete või mittesularahaliste maksevahendite leidmise asjaolud; |
| --- | --- |

h)

isiku või artikli 38 lõike 2 punktides a, b, c, e, g, h, j, k ja l osutatud esemete või mittesularahaliste maksevahendite leidmise asjaolud;

| i) | muu teave, mida hoiatusteate sisestanud liikmesriik otsib vastavalt artikli 36 lõikele 2. |
| --- | --- |

i)

muu teave, mida hoiatusteate sisestanud liikmesriik otsib vastavalt artikli 36 lõikele 2.

Kui käesoleva lõike esimese lõigu punktis i osutatud teave on seotud direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 10 osutatud isikuandmete eriliikidega, töödeldakse seda nimetatud artiklis sätestatud tingimustel ja üksnes juhul, kui see täiendab muid samal eesmärgil töödeldavaid isikuandmeid.

2.   Täidesaatev liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud teabe täiendava teabe vahetamise teel.

3.   Varjatud kontroll hõlmab võimalikult suure hulga lõikes 1 kirjeldatud teabe varjatud kogumist täidesaatva liikmesriigi riiklike pädevate asutuste igapäevatoimingute käigus. Selle teabe kogumine ei tohi ohustada kontrolli varjatud laadi ja hoiatusteates käsitletavat isikut ei tohi mingil viisil hoiatusteate olemasolust teavitada.

4.   Küsitluskontroll hõlmab isiku küsitlemist, kaasa arvatud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi poolt artikli 36 lõike 2 kohaselt hoiatusteatele lisatud teabe või konkreetsete küsimuste alusel. Küsitlus viiakse läbi täideviiva liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt.

5.   Erikontrolli käigus võib isikuid, sõidukeid, laevu, õhusõidukeid, konteinereid ja kaasas kantavaid esemeid artiklis 36 osutatud eesmärkidel läbi otsida. Läbiotsimine toimub täideviiva liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt.

6.   Kui erikontroll ei ole täideviiva liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt lubatud, asendatakse see kõnealuses liikmesriigis küsitluskontrolliga. Kui küsitluskontroll ei ole täideviiva liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud, asendatakse see kõnealuses liikmesriigis varjatud kontrolliga. Kui kohaldatakse direktiivi 2013/48/EL, tagavad liikmesriigid, et nimetatud direktiivis sätestatud tingimustel tagatakse kahtlustatava ja süüdistatava õigus kaitsjale.

7.   Lõike 6 kohaldamine ei piira liikmesriikide kohustust teha lõppkasutajatele kättesaadavaks artikli 36 lõike 2 alusel otsitav teave.

X PEATÜKK

Hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavate esemete kohta

Artikkel 38

Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

1.   Liikmesriik sisestab SISi hoiatusteated esemete kohta, mida otsitakse arestimise või kriminaalmenetluses tõendina kasutamise eesmärgil.

2.   Hoiatusteated sisestatakse järgmiste kergesti tuvastatavate esemete kategooriate kohta:

| a) | mootorsõidukid, olenemata jõuallikast; |
| --- | --- |

a)

mootorsõidukid, olenemata jõuallikast;

| b) | haagised tühimassiga üle 750 kg; |
| --- | --- |

b)

haagised tühimassiga üle 750 kg;

| c) | haagiselamud; |
| --- | --- |

c)

haagiselamud;

| d) | tööstusseadmed; |
| --- | --- |

d)

tööstusseadmed;

| e) | laevad; |
| --- | --- |

e)

laevad;

| f) | laevamootorid; |
| --- | --- |

f)

laevamootorid;

| g) | konteinerid; |
| --- | --- |

g)

konteinerid;

| h) | õhusõidukid; |
| --- | --- |

h)

õhusõidukid;

| i) | õhusõidukite mootorid; |
| --- | --- |

i)

õhusõidukite mootorid;

| j) | tulirelvad; |
| --- | --- |

j)

tulirelvad;

| k) | ametlikud dokumendiplangid, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud või näivad selliste dokumentidena, ent on võltsitud; |
| --- | --- |

k)

ametlikud dokumendiplangid, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud või näivad selliste dokumentidena, ent on võltsitud;

| l) | väljastatud isikut tõendavad dokumendid, nagu passid, isikutunnistused, elamisload, reisidokumendid ja juhiload, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetuks tunnistatud või näivad selliste dokumentidena, ent on võltsitud; |
| --- | --- |

l)

väljastatud isikut tõendavad dokumendid, nagu passid, isikutunnistused, elamisload, reisidokumendid ja juhiload, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetuks tunnistatud või näivad selliste dokumentidena, ent on võltsitud;

| m) | sõidukite registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetuks tunnistatud või näivad selliste dokumentide või numbrimärkidena, ent on võltsitud; |
| --- | --- |

m)

sõidukite registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetuks tunnistatud või näivad selliste dokumentide või numbrimärkidena, ent on võltsitud;

| n) | pangatähed (registreeritud pangatähed) ja võltsitud pangatähed; |
| --- | --- |

n)

pangatähed (registreeritud pangatähed) ja võltsitud pangatähed;

| o) | infotehnoloogiaseadmed; |
| --- | --- |

o)

infotehnoloogiaseadmed;

| p) | mootorsõidukite kindlaks tehtavad komponendid; |
| --- | --- |

p)

mootorsõidukite kindlaks tehtavad komponendid;

| q) | tööstusseadmete kindlaks tehtavad komponendid; |
| --- | --- |

q)

tööstusseadmete kindlaks tehtavad komponendid;

| r) | muud tuvastatavad suure väärtusega esemed, nagu on määratletud kooskõlas lõikega 3. |
| --- | --- |

r)

muud tuvastatavad suure väärtusega esemed, nagu on määratletud kooskõlas lõikega 3.

Punktides k, l ja m osutatud dokumentide puhul võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik täpsustada, kas sellised dokumendid on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetud või võltsitud.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 75 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesolevat määrust, määrates kindlaks käesoleva artikli lõike 2 punktides o, p, q ja r osutatud esemete uued alamkategooriad.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks ning neis päringute tegemiseks vajalikud tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 39

Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

1.   Juhul kui päringu tulemusel selgub, et leitud eseme kohta on sisestatud hoiatusteade, arestib pädev asutus eseme siseriikliku õiguse kohaselt ja võtab ühendust hoiatusteate sisestanud liikmesriigi asutusega, et leppida kokku võetavates meetmetes. Sel puhul võib edastada ka isikuandmeid kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Lõikes 1 osutatud teave edastatakse täiendava teabe vahetamise teel.

3.   Täideviiv liikmesriik võtab nõutud meetmeid kooskõlas siseriikliku õigusega.

XI PEATÜKK

Siseriikliku õiguse alusel tuvastamise eesmärgil sisestatud hoiatusteated tagaotsitavate tundmatute isikute kohta

Artikkel 40

Siseriikliku õiguse alusel tuvastamise eesmärgil sisestatud hoiatusteated tagaotsitavate tundmatute isikute kohta

Liikmesriik võib sisestada SISi hoiatusteate tagaotsitavate tundmatute isikute kohta, mis sisaldab üksnes daktüloskoopilisi andmeid. Kõnealused daktüloskoopilised andmed on kas täielikud või osalised sõrme- või peopesajäljed, mis on leitud uuritavate terrorikuritegude või muude raskete kuritegude toimumispaikadest. Need lisatakse SISi üksnes siis, kui on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad väga suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale.

Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädeval asutusel ei ole võimalik kahtlustatava isikusamasust tuvastada muus asjakohases riiklikus, liidu või rahvusvahelises andmebaasis sisalduvate andmete alusel, võib sellise isiku tuvastamise eesmärgil sisestada esimeses lõigus osutatud daktüloskoopilisi andmeid nimetatud hoiatusteadete kategooria all üksnes tagaotsitava tundmatu isiku andmetena.

Artikkel 41

Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

Kui kooskõlas artikliga 40 sisestatavates andmetes tehtud päringu tulemusel saadakse päringutabamus, tuvastatakse isikusamasus vastavalt siseriiklikule õigusele, viies läbi ekspertiisi selle kohta, kas SISis säilitatavad daktüloskoopilised andmed kuuluvad asjaomasele isikule. Täideviivad liikmesriigid edastavad teabe isiku identiteedi ja asukoha kohta hoiatusteate sisestanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise teel, et hõlbustada juhtumi õigeaegset uurimist.

XII PEATÜKK

Erinormid biomeetriliste andmete kohta

Artikkel 42

Erinormid fotode, näokujutiste, daktüloskoopiliste andmete ja DNA-profiilide sisestamiseks

1.   SISi sisestatakse üksnes artikli 20 lõike 3 punktides w ja x osutatud fotod, näokujutised ja daktüloskoopilised andmed, mis vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele. Enne selliste andmete sisestamist tehakse kvaliteedikontroll, et veenduda, kas andmed vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele.

2.   SISi sisestatud daktüloskoopilisteks andmeteks võivad olla üks kuni kümme vajutatud ja üks kuni kümme pööratud sõrmejälge. Nende hulka võivad kuuluda ka kuni kaks peopesajälge.

3.   DNA-profiili võib hoiatusteadetele lisada üksnes artikli 32 lõike 1 punktis a sätestatud juhtudel pärast kvaliteedikontrolli, mille käigus veendutakse, et DNA-profiil vastab andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele, ja üksnes juhul, kui fotod, näokujutised või daktüloskoopilised andmed ei ole kättesaadavad või tuvastamiseks sobivad. Hoiatusteatele võib lisada hoiatusteates käsitletava isiku otsejoones ülenejate sugulaste, otsejoones alanejate sugulaste või õdede-vendade DNA-profiilid, tingimusel et nimetatud isikud annavad sõnaselge nõusoleku. Kui hoiatusteatele lisatakse DNA-profiil, peab see sisaldama minimaalset teavet, mis on rangelt vajalik teadmata kadunud isiku tuvastamiseks.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 osutatud biomeetriliste andmete säilitamise jaoks kehtestatakse andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5. Need andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused määravad kindlaks nõutava kvaliteeditaseme, et andmeid saaks kasutada isiku isikusamasuse kontrollimiseks vastavalt artikli 43 lõikele 1 ja isiku isikusamasuse tuvastamiseks vastavalt artikli 43 lõigetele 2–4.

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 osutatud andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 43

Erinormid fotode, näokujutiste, daktüloskoopiliste andmete ja DNA-profiilide alusel kontrollimiseks või päringute tegemiseks

1.   Kui SISi sisestatud hoiatusteade sisaldab fotosid, näokujutisi, daktüloskoopilisi andmeid ja DNA-profiile, kasutatakse neid sellise isiku isikusamasuse kinnitamiseks, kes on leitud SISis tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.

2.   Isiku tuvastamiseks võib daktüloskoopiliste andmete päringuid teha igal juhul. Kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil, tuleb teha isiku tuvastamiseks daktüloskoopiliste andmete päring. Selleks sisaldab keskne SIS sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS).

3.   SISis sisalduvates daktüloskoopilistes andmetes, mis on seotud artiklite 26, 32, 36 ja 40 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi, mis on leitud uuritavate raskete kuritegude või terrorikuritegude toimumispaikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need sõrme- või peopesajäljed kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt liikmesriikide asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides.

4.   Niipea, kui see on tehniliselt võimalik, ja tagades seejuures tuvastamise kõrge usaldusväärsuse, võib isiku tuvastamiseks kasutada fotosid ja näokujutisi tavapärastes piiripunktides.

Enne nimetatud funktsiooni rakendamist SISis esitab komisjon aruande nõutava tehnoloogia kättesaadavuse, töövalmiduse ja töökindluse kohta. Aruande osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga.

Pärast nimetatud funktsiooni kasutuselevõtmist tavapärastes piiripunktides on komisjonil õigus käesoleva määruse täiendamiseks võtta kooskõlas artikliga 75 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks muud asjaolud, mil fotosid ja näokujutisi võib isiku tuvastamise eesmärgil kasutada.

XIII PEATÜKK

Juurdepääsuõigus ja hoiatusteadete läbivaatamine

Artikkel 44

Riiklikud pädevad asutused, kellel on SISi andmetele juurdepääsu õigus

1.   Riiklikel pädevatel asutustel on juurdepääs SISi sisestatud andmetele ja õigus teha neis otsepäringuid või teha päringuid SISi andmebaasi koopias järgmistel eesmärkidel:

| a) | piirikontroll kooskõlas määrusega (EL) 2016/399; |
| --- | --- |

a)

piirikontroll kooskõlas määrusega (EL) 2016/399;

| b) | asjaomases liikmesriigis tehtavad politsei- ja tollikontrollid ning nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt; |
| --- | --- |

b)

asjaomases liikmesriigis tehtavad politsei- ja tollikontrollid ning nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt;

| c) | asjaomases liikmesriigis terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamine, avastamine, uurimine või nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, tingimusel et kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680; |
| --- | --- |

c)

asjaomases liikmesriigis terrorikuritegude või muude raskete kuritegude tõkestamine, avastamine, uurimine või nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, tingimusel et kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680;

| d) | kolmandate riikide kodanike sisenemisega liikmesriikide territooriumile, seal viibimisega, sealhulgas elamisloa ja pikaajalise viisa alusel, ning kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise seotud tingimuste uurimine ja seonduvate otsuste tegemine ning liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult sisenevate või seal ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike kontrollimine; |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikide kodanike sisenemisega liikmesriikide territooriumile, seal viibimisega, sealhulgas elamisloa ja pikaajalise viisa alusel, ning kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise seotud tingimuste uurimine ja seonduvate otsuste tegemine ning liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult sisenevate või seal ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike kontrollimine;

| e) | rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike julgeolekukontrollide tegemine, kui kontrolle tegevate asutuste puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (38) artikli 2 punktis f määratletud menetlevate ametiasutustega, ja asjakohasel juhul nõu andmine kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 377/2004 (39). |
| --- | --- |

e)

rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike julgeolekukontrollide tegemine, kui kontrolle tegevate asutuste puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (38) artikli 2 punktis f määratletud menetlevate ametiasutustega, ja asjakohasel juhul nõu andmine kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 377/2004 (39).

2.   Naturalisatsiooni eest vastutavatel riiklikel pädevatel asutustel on siseriikliku õiguse kohaselt naturalisatsioonitaotluse läbivaatamiseks õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ning õigus teha sellistes andmetes otsepäringuid.

3.   Õigust pääseda juurde SISi andmetele ning teha neis otsepäringuid võivad oma siseriikliku õiguse kohaste ülesannete täitmiseks kasutada ka riiklikud õigusasutused, sealhulgas need, kes vastutavad kriminaalmenetluses riikliku süüdistuse esitamise eest ja kohtuliku uurimise eest enne isikule süüdistuse esitamist, ning nende koordineerivad asutused.

4.   Käesolevas artiklis osutatud pädevad asutused lisatakse artikli 56 lõikes 7 osutatud nimekirja.

Artikkel 45

Sõidukite registreerimise teenistused

1.   Liikmesriikides kooskõlas nõukogu direktiiviga 1999/37/EÜ (40) sõidukite registreerimistunnistusi välja andvatel teenistustel on juurdepääs käesoleva määruse artikli 38 lõike 2 punktide a, b, c, m ja p kohaselt SISi sisestatud andmetele üksnes selleks, et kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid ning nendega kaasas olevad sõidukite registreerimistunnistused ja numbrimärgid on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kadunud, näivad selliste dokumentide või numbrimärkidena, ent on võltsitud, või kas neid otsitakse kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks.

Esimeses lõigus osutatud teenistuste juurdepääsu andmetele reguleeritakse siseriikliku õigusega ning andmetele juurdepääs piirdub asjaomaste teenistuste eripädevusega.

2.   Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on valitsemisasutuse teenistused, on õigus pääseda otse juurde SISi andmetele.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teenistustel, mis ei ole valitsusasutuse teenistused, on juurdepääs SISi sisestatud andmetele üksnes artiklis 44 osutatud asutuse vahendusel. Sellel asutusel on õigus pääseda andmetele juurde otse ja edastada neid asjaomasele teenistusele. Asjaomane liikmesriik tagab, et kõnealuselt teenistuselt ja selle töötajatelt nõutakse kõigi piirangute järgimist, mis kehtivad neile asutuse poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.

4.   Artiklit 39 ei kohaldata käesoleva artikli kohaselt SISile saadud juurdepääsu suhtes. SISi kasutamise käigus saadud teabe edastamine käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele reguleeritakse siseriikliku õigusega.

Artikkel 46

Laevade ja õhusõidukite registreerimise teenistused

1.   Liikmesriikides laevade, sealhulgas laevamootorid, ja õhusõidukite, sealhulgas õhusõidukite mootorid, registreerimistunnistusi välja andvatel või nende liikluse korraldamise eest vastutavatel teenistustel on juurdepääs järgmistele artikli 38 lõike 2 kohaselt SISi sisestatud andmetele üksnes selleks, et kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud või liikluskorraldusega hõlmatud laevad, sealhulgas laevamootorid, ja õhusõidukid, sealhulgas õhusõidukite mootorid, on varastatud, seadusevastaselt omandatud või kadunud või kas neid otsitakse kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks:

| a) | andmed laevade kohta; |
| --- | --- |

a)

andmed laevade kohta;

| b) | andmed laevamootorite kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed laevamootorite kohta;

| c) | andmed õhusõidukite kohta; |
| --- | --- |

c)

andmed õhusõidukite kohta;

| d) | andmed õhusõidukite mootorite kohta. |
| --- | --- |

d)

andmed õhusõidukite mootorite kohta.

Esimeses lõigus osutatud teenistuste juurdepääsu andmetele reguleeritakse siseriikliku õigusega ja andmetele juurdepääs piirdub asjaomaste teenistuste eripädevusega.

2.   Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on valitsusasutuse teenistused, on õigus pääseda otse juurde SISi andmetele.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teenistustel, mis ei ole valitsusasutuse teenistused, on juurdepääs SISi sisestatud andmetele üksnes artiklis 44 osutatud asutuse vahendusel. Sellel asutusel on õigus pääseda otse juurde kõnealustele andmetele ja edastada neid asjaomasele teenistusele. Asjaomane liikmesriik tagab, et kõnealuselt teenistuselt ja selle töötajatelt nõutakse kõigi piirangute järgimist, mis kehtivad neile asutuse poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.

4.   Artiklit 39 ei kohaldata käesoleva artikli kohaselt SISile saadud juurdepääsu suhtes. SISi kasutamise käigus saadud teabe edastamine käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele reguleeritakse siseriikliku õigusega.

Artikkel 47

Tulirelvasid registreerivad teenistused

1.   Liikmesriikide teenistustel, mis annavad välja tulirelvade registreerimistunnistusi, on juurdepääs isikuid käsitlevatele andmetele, mis on sisestatud SISi vastavalt artiklitele 26 ja 36, ning tulirelvi käsitlevatele andmetele, mis on sisestatud SISi vastavalt artikli 38 lõikele 2. Juurdepääsu kasutatakse selle kontrollimiseks, kas tulirelva registreerimist taotlevat isikut otsitakse taga üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks või varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks või erikontrolliks või kas neile registreerimiseks esitatud tulirelvi otsitakse arestimise või kriminaalmenetluses tõendina kasutamise eesmärgil.

2.   Esimeses lõigus osutatud teenistuste juurdepääsu andmetele reguleeritakse siseriikliku õigusega ja andmetele juurdepääs piirdub asjaomaste teenistuste eripädevusega.

3.   Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on valitsusasutuse teenistused, on õigus pääseda otse juurde SISi andmetele.

4.   Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis ei ole valitsusasutuse teenistused, on juurdepääs SISi andmetele üksnes artiklis 44 osutatud asutuse vahendusel. Sellel asutusel on õigus pääseda otse juurde andmetele ja ta teatab asjaomasele teenistusele, kas tulirelva saab registreerida. Asjaomane liikmesriik tagab, et kõnealuselt teenistuselt ja selle töötajatelt nõutakse kõigi piirangute järgimist, mis kehtivad neile vahendava asutuse poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.

5.   Artiklit 39 ei kohaldata käesoleva artikli kohaselt SISile saadud juurdepääsu suhtes. SISi kasutamise käigus saadud teabe edastamine käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele reguleeritakse siseriikliku õigusega.

Artikkel 48

Europoli juurdepääs SISi andmetele

1.   Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), mis on asutatud määrusega (EL) 2016/794, on oma volituste täitmiseks õigus pääseda juurde SISi andmetele ja õigus teha neis päringuid. Europol võib ka vahetada täiendavat teavet ja seda taotleda vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele.

2.   Kui Europol leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel sideinfrastruktuuri kaudu ja vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele. Enne kui Europolil on võimalik kasutada täiendava teabe vahetamiseks ette nähtud funktsioone, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu.

3.   Europol võib töödelda täiendavat teavet, mille liikmesriigid on talle esitanud võrdlemiseks tema andmebaasides sisalduvate andmetega või operatiivanalüüsi projektide jaoks, et selgitada välja seosed või muud olulised kokkupuuted, ning strateegilise, temaatilise või operatiivanalüüsi tegemiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c. Europol töötleb täiendavat teavet käesoleva artikli kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määrusega.

4.   Europol võib SISis tehtud päringu tulemusel või täiendava teabe töötlemisel saadud teavet kasutada üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europolis määrusega (EL) 2016/794. Europol edastab kõnealuse teabe kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul ja täielikult järgides andmekaitset käsitlevat liidu õigust.

5.   Europol:

| a) | ei ühenda SISi osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SiSi andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SISi osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

ei ühenda SISi osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SiSi andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SISi osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist;

| b) | kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki sellise täiendava teabe säilitamise jätkamisest ning põhjendab seda; |
| --- | --- |

b)

kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki sellise täiendava teabe säilitamise jätkamisest ning põhjendab seda;

| c) | võimaldab juurdepääsu SISi andmetele, sealhulgas täiendavale teabele üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

võimaldab juurdepääsu SISi andmetele, sealhulgas täiendavale teabele üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks;

| d) | võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13;

| e) | tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SISi andmeid, saavad asjakohast koolitust ja teavet vastavalt artikli 14 lõikele 1; ning |
| --- | --- |

e)

tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SISi andmeid, saavad asjakohast koolitust ja teavet vastavalt artikli 14 lõikele 1; ning

| f) | ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SISi andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega. |
| --- | --- |

f)

ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril seirata ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SISi andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega.

6.   Europol kopeerib SISist andmeid üksnes tehnilisel eesmärgil, kui kopeerimine on vajalik selleks, et Europoli nõuetekohaselt loa saanud töötajad saaksid teha otsepäringu. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Tehnilist koopiat kasutatakse üksnes SISi andmete säilitamiseks nendes andmetes päringu tegemise ajal. Need andmed kustutatakse niipea, kui päring on tehtud. Sellist kasutamist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena. Europol ei kopeeri liikmesriikide sisestatud hoiatusteadete andmeid ega lisaandmeid ega CS-SISi andmeid Europoli muudesse süsteemidesse.

7.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Europol logi iga SISile juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12. Selliseid logisid ja dokumente ei käsitata SISi osa ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Liikmesriigid teavitavad Europoli terrorikuriteoga seotud hoiatusteadete kohta saadud päringutabamustest täiendava teabe vahetamise teel. Liikmesriigid võivad erandkorras jätta Europoli teavitamata, kui see ohustaks käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust või oleks vastuolus hoiatusteate sisestanud liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega.

9.   Lõiget 8 kohaldatakse alates kuupäevast, mil Europolil on võimalik saada täiendavat teavet vastavalt lõikele 1.

Artikkel 49

Eurojusti juurdepääs SISi andmetele

1.   Ainult Eurojusti liikmesriikidest liikmetel ja nende assistentidel on juhul, kui see on vajalik nende volituste täitmiseks, õigus pääseda juurde SISi andmetele ja teha neis päringuid vastavalt artiklitele 26, 32, 34, 38 ja 40.

2.   Kui Eurojusti liikmesriigist liige leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Eurojust edastab sellise päringu tulemusel saadud teavet kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul.

3.   Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1727 (41) ja määruse (EL) 2018/1725 sätteid, mis käsitlevad andmekaitset ning vastutust Eurojusti liikmesriigist liikmete või nende assistentide loata või ebaõige andmetöötluse eest, ega Euroopa Andmekaitseinspektorile kõnealuste määruste kohaselt antud volitusi.

4.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Eurojust logi Eurojusti liikmesriigist liikmete või assistentide iga SISile juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12.

5.   Ühtegi SISi osa ei ühendata ühegi Eurojusti poolt või Eurojustis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ning SISi andmeid, millele liikmesriikide liikmetel või nende assistentidel on juurdepääs, ei edastata sellistele süsteemidele. Ühtegi SISi osa ei laadita alla ega kopeerita. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

6.   Eurojust võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13.

Artikkel 50

Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmises osalevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmete juurdepääs SISi andmetele

1.   Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikli 40 lõikega 8 on nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel oma volituste piires ning tingimusel, et neil on luba teha käesoleva määruse artikli 44 lõike 1 kohaseid kontrolle ning et nad on läbinud nõutava koolituse vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikele 1, õigus pääseda juurde SISi andmetele ja õigus teha neis päringuid, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja kui seda nõutakse konkreetse operatsiooni operatsiooniplaanis. Juurdepääsu SISi andmetele ei laiendata muude rühmade liikmetele.

2.   Lõikes 1 osutatud rühmade liikmed kasutavad juurdepääsuõigust SISi andmetele ja neis päringute tegemise õigust kooskõlas lõikega 1 tehnilise liite kaudu. Tehnilise liite loob ja seda hooldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning see võimaldab otseühendust keskse SISiga.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühma liige leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitatakse sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikliga 40 võivad rühmade liikmed tegutseda SISis olevale hoiatusteatele reageerimisel üksnes nende tegevuskohaks oleva vastuvõtva liikmesriigi piirivalveametnikelt või tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevatelt töötajatelt saadud korralduste alusel ja üldreeglina nende juuresolekul. Vastuvõttev liikmesriik võib volitada rühmade liikmeid enda nimel tegutsema.

4.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet logi iga SISile juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12.

5.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13 ning tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühmad kohaldavad neid meetmeid.

6.   Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, nagu need mõjutaksid määruse (EL) 2016/1624 sätteid andmekaitse kohta või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastutust loata või ebaõige andmetöötluse eest.

7.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei ühendata ühtegi SISi osa ühegi lõikes 1 osutatud rühma või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ning SISi andmeid, millele kõnealustel rühmadel on juurdepääs, ei edastata sellisesse süsteemi. Ühtegi SISi osa ei laadita alla ega kopeerita. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril kontrollida ja vaadata läbi käesolevas artiklis osutatud rühmade tegevust seoses SISi andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega. See ei piira määruse (EL) 2018/1725 täiendavate sätete kohaldamist.

Artikkel 51

Europolis, Eurojustis ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis SISi kasutamise hindamine

1.   Komisjon hindab vähemalt iga viie aasta järel SISi toimimist ja kasutamist Europoli, Eurojusti liikmesriikidest liikmete ja nende assistentide ning artikli 50 lõikes 1 osutatud rühmade poolt.

2.   Europol, Eurojust ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet tagavad hindamise põhjal tehtud järelduste ja soovituste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmise.

3.   Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetakse aruanne hindamise tulemuste ja järelmeetmete kohta.

Artikkel 52

Juurdepääsu ulatus

Lõppkasutajatel, sealhulgas Europolil, Eurojusti liikmesriikidest liikmetel ja nende assistentidel ning määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel on juurdepääs üksnes sellistele andmetele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.

Artikkel 53

Isikuid käsitlevate hoiatusteadete läbivaatamise tähtaeg

1.   Hoiatusteateid isikute kohta säilitatakse ainult seni, kui on vaja nende eesmärkide täitmiseks, milleks hoiatusteated sisestati.

2.   Liikmesriik võib sisestada artikli 26 ja artikli 32 lõike 1 punktide a ja b kohase isikut käsitleva hoiatusteate viieks aastaks. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab hoiatusteate säilitamise vajaduse läbi viie aasta jooksul.

3.   Liikmesriik võib sisestada artiklite 34 ja 40 kohase isikut käsitleva hoiatusteate kolmeks aastaks. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab hoiatusteate säilitamise vajaduse läbi kolme aasta jooksul.

4.   Liikmesriik võib sisestada artikli 32 lõike 1 punktide c, d ja e ning artikli 36 kohase isikut käsitleva hoiatusteate üheks aastaks. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab hoiatusteate säilitamise vajaduse läbi ühe aasta jooksul.

5.   Liikmesriik määrab vajaduse korral oma siseriikliku õiguse kohaselt lühema läbivaatamistähtaja.

6.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud läbivaatamistähtaja jooksul pärast registreeritavat põhjalikku igal üksikjuhul eraldi toimuvat hindamist otsustada isikut käsitlevat hoiatusteadet läbivaatamistähtajast kauem säilitada, kui see osutub vajalikuks ja proportsionaalseks eesmärkidel, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse lõiget 2, 3 või 4 ka hoiatusteate säilitamisaja pikendamise suhtes. Igast hoiatusteate säilitamisaja pikendamisest tuleb teatada CS-SISile.

7.   Pärast lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud läbivaatamistähtaja möödumist kustutatakse isikuid käsitlevad hoiatusteated automaatselt, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on CS-SISile teatanud hoiatusteate säilitamisaja pikendamisest vastavalt lõikele 6. CS-SIS teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki andmete plaanipärasest kustutamisest automaatselt neli kuud ette.

8.   Liikmesriigid teevad statistikat selliste isikuid käsitlevate hoiatusteadete arvu kohta, mille säilitamisaega on käesoleva artikli lõike 6 kohaselt pikendatud, ja edastavad selle taotluse korral artiklis 69 osutatud järelevalveasutustele.

9.   Kui SIRENE büroole saab teatavaks, et isikut käsitlev hoiatusteade on täitnud oma eesmärgi ja tuleks seetõttu kustutada, teavitab ta sellest viivitamata hoiatusteate koostanud asutust. Sellel asutusel on alates kõnealuse teate saamisest vastamiseks aega 15 kalendripäeva, et teatada, et hoiatusteade on kustutatud või kustutatakse, või esitada hoiatusteate säilitamise pikendamise põhjused. Kui 15-päevase tähtaja möödudes ei ole vastust saadud, kustutab SIRENE büroo hoiatusteate. Kui see on siseriikliku õiguse alusel lubatud, kustutab SIRENE büroo hoiatusteate. SIRENE bürood teavitavad käesoleva lõike alusel toimimisel esinenud võimalikest korduvatest probleemidest oma järelevalveasutust.

Artikkel 54

Esemeid käsitlevate hoiatusteadete läbivaatamise tähtaeg

1.   Esemeid käsitlevaid hoiatusteateid säilitatakse ainult seni, kui on vaja nende eesmärkide täitmiseks, milleks hoiatusteated sisestati.

2.   Liikmesriik võib sisestada artiklite 36 ja 38 kohase esemeid käsitleva hoiatusteate kümneks aastaks. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab hoiatusteate säilitamise vajaduse läbi kümne aasta jooksul.

3.   Artiklite 26, 32, 34 ja 36 kohaselt sisestatud esemeid käsitlevad hoiatusteated, mis on seotud isikut käsitleva hoiatusteatega, vaadatakse vastavalt artiklile 53 läbi ja neid säilitatakse ainult seni, kui säilitatakse isikut käsitlevat hoiatusteadet.

4.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib lõigetes 2 ja 3 osutatud läbivaatamistähtaja jooksul otsustada eset käsitlevat hoiatusteadet läbivaatamistähtajast kauem säilitada, kui see osutub vajalikuks eesmärkidel, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse vastavalt lõiget 2 või 3.

5.   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et kehtestada esemeid käsitlevate hoiatusteadete teatavate kategooriate suhtes lühemad läbivaatamistähtajad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6.   Liikmesriigid teevad statistikat selliste esemeid käsitlevate hoiatusteadete arvu kohta, mille säilitamisaega on lõike 4 kohaselt pikendatud.

XIV PEATÜKK

Hoiatusteadete kustutamine

Artikkel 55

Hoiatusteadete kustutamine

1.   Artikli 26 kohased üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteated kustutatakse, kui isik on hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädevatele asutustele üle või välja antud. Need kustutatakse ka siis, kui siseriikliku õiguse kohaselt pädev õigusasutus on hoiatusteate aluseks oleva kohtuotsuse tühistanud. Hoiatusteated kustutatakse ka hoiatusteate aegumisel vastavalt artiklile 53.

2.   Artikli 32 kohased hoiatusteated teadmata kadunud või haavatavate isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast, kustutatakse vastavalt järgmistele normidele:

| a) | hoiatusteated teadmata kadunud laste ja röövimise ohus laste kohta kustutakse, kui:






  i) | juhtum on lahendatud, näiteks kui laps on leitud või repatrieeritud või täideviiva liikmesriigi pädevad asutused on teinud lapse hooldamise kohta otsuse; |
| --- | --- | --- |

a)

hoiatusteated teadmata kadunud laste ja röövimise ohus laste kohta kustutakse, kui:

i)

juhtum on lahendatud, näiteks kui laps on leitud või repatrieeritud või täideviiva liikmesriigi pädevad asutused on teinud lapse hooldamise kohta otsuse;

| ii) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

ii)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| iii) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse; |
| --- | --- |

iii)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse;

| b) | hoiatusteated teadmata kadunud täiskasvanute kohta, kelle puhul ei ole taotletud kaitsemeetmeid, kustutatakse, kui:






  i) | nõutav meede on võetud seeläbi, et täideviiv liikmesriik on isiku asukoha välja selgitanud; |
| --- | --- | --- |

b)

hoiatusteated teadmata kadunud täiskasvanute kohta, kelle puhul ei ole taotletud kaitsemeetmeid, kustutatakse, kui:

i)

nõutav meede on võetud seeläbi, et täideviiv liikmesriik on isiku asukoha välja selgitanud;

| ii) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

ii)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| iii) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse; |
| --- | --- |

iii)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse;

| c) | hoiatusteated teadmata kadunud täiskasvanute kohta, kelle puhul on taotletud kaitsemeetmeid, kustutatakse, kui:






  i) | nõutav meede on võetud seeläbi, et isik on paigutatud kaitse alla; |
| --- | --- | --- |

c)

hoiatusteated teadmata kadunud täiskasvanute kohta, kelle puhul on taotletud kaitsemeetmeid, kustutatakse, kui:

i)

nõutav meede on võetud seeläbi, et isik on paigutatud kaitse alla;

| ii) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

ii)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| iii) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse; |
| --- | --- |

iii)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse;

| d) | hoiatusteated haavatavate täisealiste isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, ja laste kohta, keda on vaja takistada reisimast, kustutatakse, kui:






  i) | nõutav meede on võetud, näiteks isik on paigutatud kaitse alla; |
| --- | --- | --- |

d)

hoiatusteated haavatavate täisealiste isikute kohta, keda on vaja takistada reisimast nende endi turvalisuse huvides, ja laste kohta, keda on vaja takistada reisimast, kustutatakse, kui:

i)

nõutav meede on võetud, näiteks isik on paigutatud kaitse alla;

| ii) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

ii)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| iii) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse. |
| --- | --- |

iii)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse.

Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist, võib juhul, kui isik on pädeva asutuse otsusel interneeritud, hoiatusteadet säilitada kuni kõnealuse isiku repatrieerimiseni.

3.   Artikli 34 kohased hoiatusteated kohtumenetluse eesmärgil otsitavate isikute kohta kustutatakse, kui:

| a) | teave isiku asukoha kohta on edastatud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädevale asutusele; |
| --- | --- |

a)

teave isiku asukoha kohta on edastatud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädevale asutusele;

| b) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| c) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse.

Kui punktis a osutatud edastatud teabe põhjal ei ole võimalik meedet võtta, teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo probleemi lahendamiseks täideviiva liikmesriigi SIRENE bürood.

Kui aadress on edastatud hoiatusteate sisestanud liikmesriigile ning samas täideviivas liikmesriigis tehtud päringutabamuse tulemusel on seejärel leitud sama aadress, registreeritakse päringutabamus täideviivas liikmesriigis, kuid hoiatusteate sisestanud liikmesriigile ei saadeta uuesti aadressi ega täiendavat teavet. Sellisel juhul teavitab täideviiv liikmesriik hoiatusteate sisestanud liikmesriiki korduvatest päringutabamustest ja hoiatusteate sisestanud liikmesriik korraldab hoiatusteate säilitamise vajalikkuse põhjaliku üksikjuhtumipõhise hindamise.

4.   Artikli 36 kohased varjatud kontrolliks, küsitluskontrolliks ja erikontrolliks sisestatud hoiatusteated kustutatakse, kui:

| a) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

a)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse. |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse.

5.   Artikli 38 kohased hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavate esemete kohta kustutatakse, kui:

| a) | ese on arestitud või on võetud muu samaväärne meede pärast seda, kui SIRENE bürood on vahetanud vajalikku täiendavat teavet või kui esemest on saanud muu kohtu- või haldusmenetluse objekt; |
| --- | --- |

a)

ese on arestitud või on võetud muu samaväärne meede pärast seda, kui SIRENE bürood on vahetanud vajalikku täiendavat teavet või kui esemest on saanud muu kohtu- või haldusmenetluse objekt;

| b) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| c) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse.

6.   Artikli 40 kohased hoiatusteated tagaotsitavate tundmatute isikute kohta kustutatakse, kui:

| a) | isik on tuvastatud; |
| --- | --- |

a)

isik on tuvastatud;

| b) | hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on artikli 53 kohaselt aegunud; või

| c) | hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud hoiatusteate kustutamise otsuse.

7.   Artiklite 26, 32, 34 ja 36 kohaselt sisestatud hoiatusteated esemete kohta, mis on seotud isikut käsitleva hoiatusteatega, kustutatakse kooskõlas käesoleva artikliga isikut käsitleva hoiatusteate kustutamisel.

XV PEATÜKK

Üldised andmetöötlusnormid

Artikkel 56

SISi andmete töötlemine

1.   Liikmesriigid võivad töödelda artiklis 20 osutatud andmeid üksnes neil eesmärkidel, mis on sätestatud iga artiklites 26, 32, 34, 36, 38 ja 40 osutatud hoiatusteadete kategooria jaoks.

2.   Andmeid võib kopeerida üksnes tehnilisel otstarbel, kui kopeerimine on vajalik artiklis 44 osutatud pädevatele tasutustele otsepäringu tegemiseks. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Liikmesriik ei kopeeri muu liikmesriigi sisestatud hoiatusteate andmeid ega lisaandmeid oma N.SISist ega CS-SISist muudesse siseriiklikesse andmefailidesse.

3.   Lõikes 2 osutatud tehnilisi koopiaid, mille tulemusena moodustuvad offline-andmebaasid, võib säilitada kuni 48 tundi.

Liikmesriigid peavad kõnealuste koopiate ajakohastatud registrit, teevad selle registri kättesaadavaks oma järelevalveasutustele ning tagavad kõnealuste koopiate suhtes käeoleva määruse, eriti artikli 10 kohaldamise.

4.   Artiklis 44 osutatud riiklikele pädevatele asutustele antakse SISi andmetele juurdepääsuluba üksnes nende pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.

5.   Käesoleva määruse artiklite 26, 32, 34, 36, 38 ja 40 kohastes hoiatusteadetes sisalduva teabe töötlemine muudel eesmärkidel kui need, milleks see SISi sisestati, peab olema seotud konkreetse juhtumiga ning vajalik avalikku korda ja julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ärahoidmiseks, olulistel riikliku julgeolekuga seotud kaalutlustel või raske kuriteo tõkestamiseks. Selleks tuleb eelnevalt saada hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt luba.

6.   SISi andmete kasutust, mis ei vasta käesoleva artikli lõigetele 1–5, käsitatakse liikmesriigi õiguse kohaselt väärkasutusena ning selle suhtes kehtivad karistused vastavalt artiklile 73.

7.   Liikmesriigid edastavad eu-LISA-le nende pädevate asutuste nimekirja, kellel on vastavalt käesolevale määrusele lubatud teha SISi andmetes otsepäringuid, ning nimekirja hilisemad muudatused. Nimekirjas märgitakse iga asutuse puhul, millistes andmetes ja millisel eesmärgil ta võib päringuid teha. eu-LISA tagab nimekirja iga-aastase avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. eu-LISA teeb pidevalt ajakohastatava nimekirja kättesaadavaks oma veebisaidil, mis sisaldab liikmesriikide poolt iga-aastaste väljaannete vahepeal saadetud muudatusi.

8.   Kui liidu õigusega ei nähta ette erisätteid, kohaldatakse liikmesriigi N.SISi andmete suhtes asjaomase liikmesriigi õigust.

Artikkel 57

SISi andmed ja siseriiklikud failid

1.   Artikli 56 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides SISi andmeid, millega seoses on tema territooriumil meetmeid võetud. Neid andmeid hoitakse siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õiguse erisätetega on ette nähtud pikem säilitamisaeg.

2.   Artikli 56 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides andmeid, mis sisalduvad selle liikmesriigi poolt SISi sisestatud konkreetses hoiatusteates.

Artikkel 58

Teave hoiatusteate täitmata jätmise kohta

Kui taotletud meedet ei saa võtta, teavitab meetme võtmise taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel.

Artikkel 59

SISis sisalduvate andmete kvaliteet

1.   Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastutab selle tagamise eest, et andmed on täpsed, ajakohased ja õiguspäraselt SISi sisestatud ning et neid säilitatakse seal õiguspäraselt.

2.   Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik saab artikli 20 lõikes 3 loetletud asjakohaseid lisa- või muudetud andmeid, täiendab ta asjaomast hoiatusteadet või muudab seda viivitamata.

3.   Üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada ja kustutada tema poolt SISi sisestatud andmeid.

4.   Kui muul liikmesriigil kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on artikli 20 lõikes 3 loetletud asjakohaseid lisa- või muudetud andmeid, edastab ta need viivitamata täiendava teabe vahetamise teel hoiatusteate sisestanud liikmesriigile, et viimane saaks hoiatusteadet täiendada või muuta. Kui lisa- või muudetud andmed on seotud isikutega, edastatakse need üksnes siis, kui isiku isikusamasus on kindlaks tehtud.

5.   Kui muul liikmesriigil kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on tõendeid selle kohta, et teatav andmekirje on faktiliselt ebatäpne või et seda on ebaseaduslikult säilitatud, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel võimalikult kiiresti, ent mitte hiljem kui kahe tööpäeva möödumisel nimetatud tõendite saamisest. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kontrollib saadud teavet ja vajaduse korral parandab või kustutab kõnealuse andmekirje viivitamata.

6.   Kui liikmesriigid ei suuda kahe kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tõendite saamisest jõuda kokkuleppele, esitab liikmesriik, kes hoiatusteadet ei sisestanud, küsimuse artikli 71 kohase koostöö raames otsustamiseks asjaomastele järelevalveasutustele ja Euroopa Andmekaitseinspektorile.

7.   Kui isik kaebab, et ta ei ole hoiatusteate alusel otsitav isik, vahetavad liikmesriigid täiendavat teavet. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et hoiatusteate alusel otsitav isik ei ole kaebuse esitaja, teavitatakse kaebuse esitajat artiklis 62 sätestatud meetmetest ja tema õigusest õiguskaitsevahendile artikli 68 lõike 1 alusel.

Artikkel 60

Turvaintsidendid

1.   Iga sündmust, mis mõjutab või võib mõjutada SISi turvalisust või mis võib põhjustada SISi andmete või täiendava teabe kahjustumise või kaotuse, käsitatakse turvaintsidendina, eelkõige juhul, kui andmetele võis olla võimalik juurde pääseda ebaseaduslikult või kui andmete kättesaadavus, terviklus ja konfidentsiaalsus sattus või võis sattuda ohtu.

2.   Turvaintsidentidele reageeritakse kiirelt, tulemuslikult ja nõuetekohaselt.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/679 artikli 33 või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 30 kohaselt isikuandmetega seotud rikkumisest teatamist ja selle kohta teabe edastamist, teavitavad liikmesriigid, Europol, Eurojust ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet turvaintsidentidest viivitamata komisjoni, eu-LISAt, pädevat järelevalveasutust ja Euroopa Andmekaitseinspektorit. eu-LISA teavitab kõigist keskse SISiga seotud turvaintsidentidest viivitamata komisjoni ja Euroopa Andmekaitseinspektorit.

4.   Teave sellise turvaintsidendi kohta, millel on või võib olla mõju SISi toimimisele liikmesriigis või eu-LISAs või muude liikmesriikide sisestatud või edastatud andmete või vahetatud täiendava teabe kättesaadavusele, terviklusele ja konfidentsiaalsusele, antakse kõikidele liikmesriikidele viivitamata ja sellest antakse aru eu-LISA intsidentide haldamise kava kohaselt.

5.   Turvaintsidendi korral teevad liikmesriigid ja eu-LISA omavahel koostööd.

6.   Komisjon annab tõsistest intsidentidest viivitamata aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealustele aruannetele määratakse kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega salastatuse tase EU RESTRICTED / RESTREINT UE.

7.   Kui turvaintsidendi on põhjustanud andmete väärkasutus, tagavad liikmesriigid, Europol, Eurojust ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, et määratakse karistus kooskõlas artikliga 73.

Artikkel 61

Sarnaste tunnustega isikute eristamine

1.   Kui uue hoiatusteate sisestamisel ilmneb, et SISis on juba hoiatusteade isiku kohta, kellel on sama isikutunnus, siis SIRENE büroo võtab 12 tunni jooksul täiendava teabe vahetamise teel ühendust hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga, et ristkontrollida, kas hoiatusteated käsitlevad sama isikut.

2.   Kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et uus hoiatusteade käsitleb tõepoolest sama isikut, kelle kohta on SISi juba hoiatusteade sisestatud, kohaldab SIRENE büroo artiklis 23 osutatud mitme hoiatusteate sisestamise menetlust.

3.   Kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isikuga, kiidab SIRENE büroo teise hoiatusteate sisestamise taotluse heaks, lisades vajalikud andmed väärtuvastamise vältimiseks.

Artikkel 62

Lisaandmed identiteedi kuritarvitamise puhul

1.   Kui hoiatusteate alusel otsitavat isikut on võimalik segamini ajada isikuga, kelle identiteeti on kuritarvitatud, lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriik selle isiku, kelle identiteeti on kuritarvitatud, sõnaselgel nõusolekul hoiatusteatesse viimasega seotud andmed, et hoida ära väärtuvastamise negatiivseid tagajärgi. Isikul, kelle identiteeti on kuritarvitatud, on õigus lisatud isikuandmete töötlemiseks antud nõusolek tagasi võtta.

2.   Andmeid sellise isiku kohta, kelle identiteeti on kuritarvitatud, kasutatakse üksnes selleks, et:

| a) | pädev asutus saaks eristada isikut, kelle identiteeti on kuritarvitatud, isikust, keda on hoiatusteate alusel otsitakse; ning |
| --- | --- |

a)

pädev asutus saaks eristada isikut, kelle identiteeti on kuritarvitatud, isikust, keda on hoiatusteate alusel otsitakse; ning

| b) | isik, kelle identiteeti on kuritarvitatud, saaks tõendada oma isikut ja asjaolu, et tema identiteeti on kuritarvitatud. |
| --- | --- |

b)

isik, kelle identiteeti on kuritarvitatud, saaks tõendada oma isikut ja asjaolu, et tema identiteeti on kuritarvitatud.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel võib selle isiku, kelle identiteeti on kuritarvitatud, iga andmekategooria puhul antud sõnaselgel nõusolekul SISi sisestada ja seal edasi töödelda üksnes järgmisi selle isiku isikuandmeid, kelle identiteeti on kuritarvitatud:

| a) | perekonnanimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimed;

| b) | eesnimed; |
| --- | --- |

b)

eesnimed;

| c) | sünnijärgsed nimed; |
| --- | --- |

c)

sünnijärgsed nimed;

| d) | varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; |
| --- | --- |

d)

varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi;

| e) | erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid; |
| --- | --- |

e)

erilised ja objektiivsed muutumatud füüsilised tundemärgid;

| f) | sünnikoht; |
| --- | --- |

f)

sünnikoht;

| g) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

g)

sünnikuupäev;

| h) | sugu; |
| --- | --- |

h)

sugu;

| i) | fotod ja näokujutised; |
| --- | --- |

i)

fotod ja näokujutised;

| j) | sõrmejäljed, peopesajäljed või mõlemad; |
| --- | --- |

j)

sõrmejäljed, peopesajäljed või mõlemad;

| k) | kodakondsus(ed); |
| --- | --- |

k)

kodakondsus(ed);

| l) | isikut tõendava dokumendi liik; |
| --- | --- |

l)

isikut tõendava dokumendi liik;

| m) | isikut tõendava dokumendi välja andnud riik; |
| --- | --- |

m)

isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

| n) | isikut tõendava dokumendi number; |
| --- | --- |

n)

isikut tõendava dokumendi number;

| o) | isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

o)

isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

| p) | isiku aadress; |
| --- | --- |

p)

isiku aadress;

| q) | isiku isa nimi; |
| --- | --- |

q)

isiku isa nimi;

| r) | isiku ema nimi. |
| --- | --- |

r)

isiku ema nimi.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmete sisestamiseks ja edasiseks töötlemiseks vajalikud tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse samaaegselt vastava hoiatusteate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.

6.   Lõikes 3 osutatud andmetele võivad juurde pääseda üksnes need asutused, kellel on vastavale hoiatusteatele juurdepääsu õigus. Nad võivad seda teha üksnes väärtuvastamise vältimiseks.

Artikkel 63

Hoiatusteadete vahelised lingid

1.   Liikmesriik võib luua lingi tema poolt SISi sisestatavate hoiatusteadete vahel. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama hoiatusteate vahel.

2.   Lingi loomine ei mõjuta lingitud hoiatusteadete alusel võetavaid erimeetmeid ega ühegi lingitud hoiatusteate läbivaatamistähtaega.

3.   Lingi loomine ei mõjuta käesolevas määruses sätestatud juurdepääsuõigusi. Asutused, kellel ei ole teatavatele hoiatusteadete kategooriatele juurdepääsu õigust, ei näe linki hoiatusteatele, millele neil ei ole juurdepääsu.

4.   Liikmesriik loob hoiatusteadete vahel lingi juhul, kui selleks on operatiivvajadus.

5.   Kui liikmesriik leiab, et teise liikmesriigi poolt lingi loomine hoiatusteadete vahel on vastuolus tema siseriikliku õiguse või tema rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et lingile puudub juurdepääs tema territooriumil ja sellele ei oma juurdepääsu tema asutused, mis asuvad väljaspool tema territooriumi.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ja töötatakse välja hoiatusteadete linkimise tehnilised normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 64

Täiendava teabe eesmärk ja säilitamisaeg

1.   Liikmesriigid säilitavad SIRENE büroos viiteid hoiatusteadete aluseks olevatele otsustele, et aidata kaasa täiendava teabe vahetamisele.

2.   Teabevahetuse tulemusena SIRENE büroo poolt failides säilitatavaid isikuandmeid hoitakse ainult seni, kui võib olla vaja nende eesmärkide täitmiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel asjaomase hoiatusteate SISist kustutamisest.

3.   Lõige 2 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mille asjaomane liikmesriik on sisestanud või millega seoses on asjaomase liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid. Tähtaeg, mille jooksul võib selliseid andmeid kõnealustes failides säilitada, sätestatakse siseriiklikus õiguses.

Artikkel 65

Isikuandmete edastamine kolmandatele isikutele

Käesoleva määruse kohaselt SISis töödeldud andmeid ja nendega seonduvat vahetatud täiendavat teavet ei edastata kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neile kättesaadavaks.

XVI PEATÜKK

Andmekaitse

Artikkel 66

Kohaldatavad õigusaktid

1.   eu-LISA, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ning Eurojusti poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2018/1725 Europoli poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2016/794.

2.   Riiklike pädevate asutuste ja teenistuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes, mida tehakse kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil, kaasa arvatud avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja selliste ohtude ärahoidmise eesmärgil, kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680.

3.   Riiklike pädevate asutuste ja teenistuste poolt käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2016/679, välja arvatud töötlemise suhtes, mida tehakse kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, kaasa arvatud avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja selliste ohtude ärahoidmise eesmärgil.

Artikkel 67

Juurdepääsuõigus, ebatäpsete andmete parandamine ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamine

1.   Andmesubjektid võivad kasutada määruse (EL) 2016/679 artiklites 15, 16 ja 17 ning direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 14 ja artikli 16 lõigetes 1 ja 2 sätestatud õigusi.

2.   Muu kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib anda andmesubjektile teavet kõnealuse andmesubjekti isikuandmete töötlemise kohta üksnes siis, kui ta on eelnevalt andnud hoiatusteate sisestanud liikmesriigile võimaluse oma seisukoha esitamiseks. Nimetatud liikmesriikide vaheline suhtlus toimub täiendava teabe vahetamise teel.

3.   Liikmesriik teeb kooskõlas siseriikliku õigusega otsuse mitte anda andmesubjektile kogu või osalist teavet niivõrd ja seni, kuni selline osaline või täielik piirang on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne meede, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomase andmesubjekti põhiõigusi ja õigustatud huve, et:

| a) | vältida ametlike või õiguslike päringute, uurimiste või menetluste takistamist; |
| --- | --- |

a)

vältida ametlike või õiguslike päringute, uurimiste või menetluste takistamist;

| b) | hoida ära kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist; |
| --- | --- |

b)

hoida ära kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist;

| c) | kaitsta avalikku julgeolekut; |
| --- | --- |

c)

kaitsta avalikku julgeolekut;

| d) | kaitsta riiklikku julgeolekut; või |
| --- | --- |

d)

kaitsta riiklikku julgeolekut; või

| e) | kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

e)

kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

Esimeses lõigus osutatud juhtudel teavitab liikmesriik andmesubjekti põhjendamatu viivituseta kirjalikult juurdepääsu keelamisest või piiramisest, samuti juurdepääsu keelamise või piiramise põhjustest. Sellist teavet ei pea andma, kui selle andmine kahjustaks mis tahes esimese lõigu punktides a–e sätestatud eesmärki. Liikmesriik teavitab andmesubjekti võimalusest esitada kaebus järelevalveasutusele või kasutada õiguskaitsevahendit.

Liikmesriik dokumenteerib andmesubjektile teabe andmata jätmise otsuse faktilised ja õiguslikud alused. Nimetatud teave tehakse järelevalveasutustele kättesaadavaks.

Sellistel juhtudel võib andmesubjekt oma õigusi kasutada ka pädevate järelevalveasutuste vahendusel.

4.   Pärast juurdepääsu, parandamise või kustutamise taotlust teavitab liikmesriik andmesubjekti nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul määruse (EL) 2016/679 artikli 12 lõikes 3 osutatud tähtaegade jooksul võetud järelmeetmetest seoses käesoleva artikli kohaste õiguste kasutamisega.

Artikkel 68

Õiguskaitsevahendid

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi (EL) 2016/680 õiguskaitsevahendeid käsitlevate sätete kohaldamist, võib isik siseriiklike õigusaktide alusel esitada nõude pädevale asutusele, sealhulgas kohtule teda käsitlevale hoiatusteatele juurdepääsu saamiseks, selle parandamiseks, kustutamiseks või selle kohta teabe või sellega seoses hüvitise saamiseks.

2.   Ilma et see piiraks artikli 72 kohaldamist, kohustuvad liikmesriigid vastastikku täitmisele pöörama käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohtute või asutuste tehtud lõplikke otsuseid.

3.   Liikmesriigid esitavad igal aastal Euroopa Andmekaitsenõukogule aruande järgmise kohta:

| a) | vastutavale töötlejale esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv; |
| --- | --- |

a)

vastutavale töötlejale esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv;

| b) | järelevalveasutusele esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv; |
| --- | --- |

b)

järelevalveasutusele esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv;

| c) | vastutavale töötlejale esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv ning andmete parandamise või kustutamise juhtumite arv; |
| --- | --- |

c)

vastutavale töötlejale esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv ning andmete parandamise või kustutamise juhtumite arv;

| d) | järelevalveasutusele esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv; |
| --- | --- |

d)

järelevalveasutusele esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv;

| e) | algatatud kohtumenetluste arv; |
| --- | --- |

e)

algatatud kohtumenetluste arv;

| f) | selliste kohtuasjade arv, kus kohus on teinud otsuse taotleja kasuks; |
| --- | --- |

f)

selliste kohtuasjade arv, kus kohus on teinud otsuse taotleja kasuks;

| g) | märkused, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhtumeid, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi hoiatusteadete kohta. |
| --- | --- |

g)

märkused, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhtumeid, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi hoiatusteadete kohta.

Komisjon töötab välja käesolevas lõikes osutatud aruandluse vormi.

4.   Liikmesriikide aruanded lisatakse artikli 71 lõikes 4 osutatud ühisesse tegevusaruandesse.

Artikkel 69

Järelevalve N.SISi üle

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende määratud sõltumatud järelevalveasutused, millel on määruse (EL) 2016/679 VI peatükis või direktiivi (EL) 2016/680 VI peatükis osutatud volitused, valvavad SISis sisalduvate isikuandmete nende territooriumil töötlemise, nende territooriumilt edastamise ning nende territooriumil täiendava teabe vahetamise ja edasi töötlemise õiguspärasuse järele.

2.   Järelevalveasutused tagavad, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega N.SISis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi teevad järelevalveasutused ise või nad tellivad selle otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Järelevalveasutused säilitavad alati kontrolli sõltumatu audiitori tegevuse üle ja vastutavad selle eest.

3.   Liikmesriigid tagavad, et järelevalveasutustel on piisavalt vahendeid neile käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmiseks ning et neil on võimalik saada nõuandeid isikutelt, kellel on biomeetriliste andmete kohta piisavalt teadmisi.

Artikkel 70

Järelevalve eu-LISA üle

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor vastutab eu-LISAs isikuandmete töötlemise seire eest ja selle tagamise eest, et seda tehakse vastavalt käesolevale määrusele. Kohaldatakse määruse (EL) 2018/1725 artiklites 57 ja 58 osutatud ülesandeid ja pädevust.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor teeb vähemalt kord nelja aasta jooksul kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega eu-LISAs isikuandmete töötlemise auditi. Auditiaruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, eu-LISA-le, komisjonile ja järelevalveasutustele. eu-LISA-le antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.

Artikkel 71

Järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö

1.   Järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor, tegutsedes igaüks oma pädevuse piires, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad SISi üle koordineeritud järelevalve.

2.   Tegutsedes oma pädevuse piires, vahetavad järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor vastavalt vajadusele asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide tegemisel, analüüsivad käesoleva määruse ja muude kohaldatavate liidu õigusaktide tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjektide õiguste rakendamise tulemusel ilmnenud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad teadlikkust andmekaitseõigustest.

3.   Järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor kohtuvad lõikes 2 sätestatud eesmärkidel vähemalt kaks korda aastas Euroopa Andmekaitsenõukogu raames. Nende kohtumiste kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab Euroopa Andmekaitsenõukogu. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vajaduse korral töötatakse ühiselt välja täiendavad töömeetodid.

4.   Igal aastal edastab Euroopa Andmekaitsenõukogu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ühise tegevusaruande koordineeritud järelevalve kohta.

XVII PEATÜKK

Vastutus ja karistused

Artikkel 72

Vastutus

1.   Ilma et see piiraks õigust hüvitisele ja vastutust vastavalt määrusele (EL) 2016/679, direktiivile (EL) 2016/680 ja määrusele (EL) 2018/1725.

| a) | on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju mõne liikmesriigi poolt N.SISis tehtud isikuandmete ebaseadusliku töötlemise toimingu või muu käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada asjaomaselt liikmesriigilt hüvitist; ning |
| --- | --- |

a)

on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju mõne liikmesriigi poolt N.SISis tehtud isikuandmete ebaseadusliku töötlemise toimingu või muu käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada asjaomaselt liikmesriigilt hüvitist; ning

| b) | on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju eu-LISA poolt tehtud ja käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada eu-LISA-lt hüvitist. |
| --- | --- |

b)

on isikul või liikmesriigil, kes on kandnud materiaalset või mittemateriaalset kahju eu-LISA poolt tehtud ja käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, õigus saada eu-LISA-lt hüvitist.

Liikmesriik või eu-LISA vabastatakse täielikult või osaliselt esimese lõigu kohasest vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole vastutav kahju tinginud sündmuse eest.

2.   Kui SISile tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul ja sellises ulatuses, kui eu-LISA või SISis osalev muu liikmesriik ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kahju eest liikmesriigi vastu esitatavaid kahjunõudeid käsitletakse kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaselt. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kahju eest eu-LISA vastu esitatavate kahjunõuete suhtes kohaldatakse aluslepingutes ette nähtud tingimusi.

Artikkel 73

Karistused

Liikmesriigid tagavad, et SISi andmete väärkasutuse või nende töötlemise või täiendava teabe vahetamise suhtes, mis on käesoleva määrusega vastuolus, kohaldatakse siseriikliku õigusega ette nähtud karistusi.

Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

XVIII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 74

Seire ja statistika

1.   eu-LISA tagab, et oleks kehtestatud menetlused, mille abil seirata SISi toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.

2.   Tehnilise hoolduse, aruandluse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistika eesmärgil on eu-LISA-l juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud keskses SISis tehtavate töötlustoimingutega.

3.   eu-LISA teeb päeva-, kuu- ja aastastatistikat, millest nähtub kirjete arv iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena. eu-LISA esitab samuti aastaaruanded selle kohta, milline oli päringutabamuste arv iga hoiatusteate kategooria kohta, mitu korda SISis päringuid tehti ja mitu korda seda kasutati hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks, seda nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena. Tehtav statistika ei sisalda isikuandmeid. Iga-aastane statistikaaruanne avaldatakse.

4.   Liikmesriigid, Europol, Eurojust ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet esitavad eu-LISA-le ja komisjonile teabe, mida on vaja lõigetes 3, 6, 8 ja 9 osutatud aruannete koostamiseks.

5.   Nimetatud teave sisaldab eraldi statistikat liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste poolt või nende nimel ning laevade, sealhulgas laevamootorid, ja õhusõidukite, sealhulgas õhusõidukite mootorid, ning tulirelvade registreerimistunnistusi väljaandvate või liikluse korraldamist tagavate teenistuste poolt või nende nimel tehtud päringute kohta. Statistikast nähtub ka päringutabamuste arv iga hoiatusteate kategooria kohta.

6.   eu-LISA esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, liikmesriikidele, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile ning Euroopa Andmekaitseinspektorile enda koostatud statistikaaruandeid.

Liidu õigusaktide rakendamise jälgimiseks, sealhulgas määruse (EL) nr 1053/2013 kohaldamise eesmärgil, võib komisjon taotleda, et eu-LISA esitaks korrapäraselt või erakorraliselt täiendavaid spetsiifilisi statistikaaruandeid SISi toimimise, SISi kasutamise ja täiendava teabe vahetamise kohta.

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib taotleda, et eu-LISA esitaks korrapäraselt või erakorraliselt täiendavaid spetsiifilisi statistikaaruandeid, et teha riskianalüüse ja haavatavuse hinnanguid, millele on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artiklites 11 ja 13.

7.   Artikli 15 lõike 4 ning käesoleva artikli lõigete 3, 4 ja 6 kohaldamiseks loob eu-LISA oma tehnilistes keskustes keskse andmehoidla, mis sisaldab artikli 15 lõikes 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmeid, mis ei võimalda isikute tuvastamist, ning võtab selle kasutusele ja majutab seda ning võimaldab komisjonil ja käesoleva artikli lõikes 6 osutatud asutustel saada asjakohaseid aruandeid ja statistikat. Taotluse korral annab eu-LISA liikmesriikidele ja komisjonile, samuti Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile nende ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses sideinfrastruktuuri kaudu turvalise juurdepääsu kesksele andmehoidlale. Selle tagamiseks, et kesksele andmehoidlale pääsetakse juurde üksnes aruandluse ja statistika tegemise eesmärgil, kontrollib eu-LISA sellele juurdepääsu ja kasutab spetsiifilisi kasutajaprofiile.

8.   Kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva vastavalt artikli 79 lõike 5 esimesele lõigule ja pärast seda iga kahe aasta järel esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb keskse SISi ja sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas nende turvalisust, sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel. Pärast vastava tehnoloogia kasutuselevõtmist sisaldab aruanne ka hinnangut näokujutiste kasutamise kohta isikute tuvastamiseks.

9.   Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva vastavalt artikli 79 lõike 5 esimesele lõigule ja pärast seda iga nelja aasta järel annab komisjon üldhinnangu kesksele SISile ja liikmesriikidevahelisele täiendava teabe kahe- ja mitmepoolsele vahetamisele. Kõnealuses üldhinnangus käsitletakse eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemusi ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist keskse SISi suhtes, keskse SISi turvalisust ja mõjusid tulevastele toimingutele. Hinnangu aruanne hõlmab ka hinnangut sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemile ja SISi teavituskampaaniatele, mida komisjon korraldab kooskõlas artikliga 19.

Komisjon edastab hinnangu aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

10.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõikes 7 osutatud keskse andmehoidla toimimise üksikasjalikud normid ning keskse andmehoidla suhtes kohaldatavad andmekaitse- ja andmeturbenormid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 76 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 75

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 38 lõikes 3 ja artikli 43 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 27 detsembrist 2018.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 38 lõikes 3 ja artikli 43 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 38 lõike 3 või artikli 43 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 76

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 77

Otsuse 2007/533/JSK muutmine

Otsust 2007/533/JSK muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Siseriiklikud süsteemid

  1.   Liikmesriik vastutab oma N.SIS II loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning selle ühendamise eest NI-SISiga.


  2.   Liikmesriik vastutab lõppkasutajatele SIS II andmete katkematu käideldavuse tagamise eest.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Siseriiklikud süsteemid

1.   Liikmesriik vastutab oma N.SIS II loomise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning selle ühendamise eest NI-SISiga.

2.   Liikmesriik vastutab lõppkasutajatele SIS II andmete katkematu käideldavuse tagamise eest.“

| 2) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11
  Konfidentsiaalsus — liikmesriigid

  1.   Liikmesriik kohaldab vastavalt oma õigusaktidele ametisaladuse hoidmise norme või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui kõnealused asutused on oma tegevuse lõpetanud.


  2.   Kui liikmesriik teeb SIS IIga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva otsuse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.


  3.   N.SIS II operatiivjuhtimist või tehnilisi koopiaid ei usaldata eraettevõtjatele ega erasektori organisatsioonidele.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Konfidentsiaalsus — liikmesriigid

1.   Liikmesriik kohaldab vastavalt oma õigusaktidele ametisaladuse hoidmise norme või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui kõnealused asutused on oma tegevuse lõpetanud.

2.   Kui liikmesriik teeb SIS IIga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva otsuse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

3.   N.SIS II operatiivjuhtimist või tehnilisi koopiaid ei usaldata eraettevõtjatele ega erasektori organisatsioonidele.“

| 3) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Korraldusasutus töötab välja CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimise mehhanismi ja menetlused ning haldab neid. Korraldusasutus esitab liikmesriikidele selle kohta korrapäraselt aruandeid.
  Korraldusasutus esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta.
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemide kohta.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Korraldusasutus töötab välja CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimise mehhanismi ja menetlused ning haldab neid. Korraldusasutus esitab liikmesriikidele selle kohta korrapäraselt aruandeid.

Korraldusasutus esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid andmete kvaliteediga seoses esinenud probleemide kohta.“;

| b) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Keskse SIS II operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva otsuse kohaseks keskse SIS II ööpäevaringseks toimimiseks seitse päeva nädalas, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka keskse SIS II ja N.SIS II testimise koordineerimine, haldamine ja toetamine, millega tagatakse keskse SIS II ja N.SIS II toimimine vastavalt artiklis 9 esitatud tehnilise vastavuse nõuetele.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Keskse SIS II operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva otsuse kohaseks keskse SIS II ööpäevaringseks toimimiseks seitse päeva nädalas, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka keskse SIS II ja N.SIS II testimise koordineerimine, haldamine ja toetamine, millega tagatakse keskse SIS II ja N.SIS II toimimine vastavalt artiklis 9 esitatud tehnilise vastavuse nõuetele.“

| 4) | Artiklisse 17 lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Kui korraldusasutus teeb SIS IIga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva otsuse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.


  4.   CS-SISi operatiivjuhtimist ei usaldata eraettevõtjatele ega erasektori organisatsioonidele.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 17 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Kui korraldusasutus teeb SIS IIga seotud ülesannete täitmisel koostööd väliste töövõtjatega, jälgib ta hoolikalt töövõtja tegevust, tagamaks, et järgitakse kõiki käesoleva otsuse sätteid, eelkõige turvalisust, konfidentsiaalsust ja andmekaitset käsitlevaid sätteid.

4.   CS-SISi operatiivjuhtimist ei usaldata eraettevõtjatele ega erasektori organisatsioonidele.“

| 5) | Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui isikut või eset otsitakse terrorikuriteoga seotud hoiatusteate alusel, peetakse juhtumit piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et sisestada SIS II hoiatusteade. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel võivad liikmesriigid erandkorras jätta hoiatusteate sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõik:

„Kui isikut või eset otsitakse terrorikuriteoga seotud hoiatusteate alusel, peetakse juhtumit piisavalt sobivaks, asjakohaseks ja oluliseks, et sisestada SIS II hoiatusteade. Avaliku või riigi julgeolekuga seotud põhjustel võivad liikmesriigid erandkorras jätta hoiatusteate sisestamata, kui see võiks kahjustada ametlikke või õiguslikke päringuid, uurimisi või menetlusi.“

| 6) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Fotode ja sõrmejälgede sisestamist ja nende abil toimuvat kontrolli ja päringute tegemist käsitlevad erinormid

  1.   Fotod ja sõrmejäljed sisestatakse üksnes pärast spetsiaalse kvaliteedikontrolli tegemist, et veenduda, kas need vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele. Spetsiaalse kvaliteedikontrolli kirjeldus kehtestatakse kooskõlas artiklis 67 osutatud menetlusega.


  2.   Kui SIS II sisestatud hoiatusteade sisaldab fotosid ja sõrmejäljeandmeid, kasutatakse neid sellise isiku isikusamasuse kinnitamiseks, kes on leitud SIS IIs tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.


  3.   Isiku tuvastamiseks võib sõrmejäljeandmete päringuid teha igal juhul. Kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil, tuleb teha isiku tuvastamiseks sõrmejäljeandmete päring. Selleks sisaldab keskne SIS II sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS).


  4.   SIS IIs sisalduvates sõrmejäljeandmetes, mis on seotud artiklite 26, 32 ja 36 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrmejälgi, mis on leitud uuritavate raskete kuritegude või terrorikuritegude toimumispaikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt liikmesriigi asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Fotode ja sõrmejälgede sisestamist ja nende abil toimuvat kontrolli ja päringute tegemist käsitlevad erinormid

1.   Fotod ja sõrmejäljed sisestatakse üksnes pärast spetsiaalse kvaliteedikontrolli tegemist, et veenduda, kas need vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele. Spetsiaalse kvaliteedikontrolli kirjeldus kehtestatakse kooskõlas artiklis 67 osutatud menetlusega.

2.   Kui SIS II sisestatud hoiatusteade sisaldab fotosid ja sõrmejäljeandmeid, kasutatakse neid sellise isiku isikusamasuse kinnitamiseks, kes on leitud SIS IIs tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.

3.   Isiku tuvastamiseks võib sõrmejäljeandmete päringuid teha igal juhul. Kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil, tuleb teha isiku tuvastamiseks sõrmejäljeandmete päring. Selleks sisaldab keskne SIS II sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS).

4.   SIS IIs sisalduvates sõrmejäljeandmetes, mis on seotud artiklite 26, 32 ja 36 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrmejälgi, mis on leitud uuritavate raskete kuritegude või terrorikuritegude toimumispaikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale, tingimusel et päring tehakse samaaegselt liikmesriigi asjakohastes siseriiklikes sõrmejälgede andmebaasides.“

| 7) | Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Europoli juurdepääs SIS II andmetele

  1.   Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (*1), on oma volituste täitmiseks õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid. Europol võib ka vahetada täiendavat teavet ja seda taotleda vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele.


  2.   Kui Europol leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel sideinfrastruktuuri kaudu ja vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele. Enne kui Europolil on võimalik kasutada täiendava teabe vahetamiseks ette nähtud funktsioone, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu.


  3.   Europol võib töödelda täiendavat teavet, mille liikmesriigid on talle esitanud võrdlemiseks tema andmebaasides sisalduvate andmetega või operatiivanalüüsi projektide jaoks, et selgitada välja seosed või muud olulised kokkupuuted, ning strateegilise, temaatilise või operatiivanalüüsi tegemiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c. Europol töötleb täiendavat teavet käesoleva artikli kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määrusega.


  4.   Europol võib SIS II-s tehtud päringu tulemusel või täiendava teabe töötlemisel saadud teavet kasutada üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europolis määrusega (EL) 2016/794. Europol võib kõnealuse teabe edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul ja täielikult järgides andmekaitset käsitlevat liidu õigust.


  5.   Europol:






  a) | ei ühenda SIS II osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SIS II andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SIS II osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Europoli juurdepääs SIS II andmetele

1.   Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (*1), on oma volituste täitmiseks õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid. Europol võib ka vahetada täiendavat teavet ja seda taotleda vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele.

2.   Kui Europol leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki täiendava teabe vahetamise teel sideinfrastruktuuri kaudu ja vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele. Enne kui Europolil on võimalik kasutada täiendava teabe vahetamiseks ette nähtud funktsioone, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu.

3.   Europol võib töödelda täiendavat teavet, mille liikmesriigid on talle esitanud võrdlemiseks tema andmebaasides sisalduvate andmetega või operatiivanalüüsi projektide jaoks, et selgitada välja seosed või muud olulised kokkupuuted, ning strateegilise, temaatilise või operatiivanalüüsi tegemiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c. Europol töötleb täiendavat teavet käesoleva artikli kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määrusega.

4.   Europol võib SIS II-s tehtud päringu tulemusel või täiendava teabe töötlemisel saadud teavet kasutada üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europolis määrusega (EL) 2016/794. Europol võib kõnealuse teabe edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul ja täielikult järgides andmekaitset käsitlevat liidu õigust.

5.   Europol:

a)

ei ühenda SIS II osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele SIS II andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SIS II osa, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 kohaldamist;

| b) | kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki täiendava teabe säilitamise jätkamisest ning põhjendab seda; |
| --- | --- |

b)

kustutab olenemata määruse (EL) 2016/794 artikli 31 lõikest 1 isikuandmeid sisaldava täiendava teabe hiljemalt üks aasta pärast seonduva hoiatusteate kustutamist. Erandina, kui Europolil on oma andmebaasides või operatiivanalüüsi projektides teavet täiendava teabega seotud juhtumite kohta, võib Europol vajaduse korral erandkorras oma ülesannete täitmiseks jätkata täiendava teabe säilitamist. Europol teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriiki ja täideviivat liikmesriiki täiendava teabe säilitamise jätkamisest ning põhjendab seda;

| c) | võimaldab juurdepääsu SIS II andmetele, sealhulgas täiendavale teabele, üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

võimaldab juurdepääsu SIS II andmetele, sealhulgas täiendavale teabele, üksnes selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli töötajatele, kes vajavad neile andmetele juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks;

| d) | võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13;

| e) | tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SIS II andmeid, saavad asjakohast väljaõpet ja teavet vastavalt artiklile 14; ning |
| --- | --- |

e)

tagab, et töötajad, kellel on lubatud töödelda SIS II andmeid, saavad asjakohast väljaõpet ja teavet vastavalt artiklile 14; ning

| f) | ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril kontrollida ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega. |
| --- | --- |

f)

ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril kontrollida ja vaadata läbi Europoli tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega ning täiendava teabe vahetamise ja töötlemisega.

6.   Europol kopeerib SIS II-st andmeid üksnes tehnilisel eesmärgil, kui kopeerimine on vajalik selleks, et Europoli nõuetekohaselt loa saanud töötajad saaksid teha otsepäringu. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat otsust. Tehnilist koopiat kasutatakse üksnes SIS II andmete säilitamiseks nendes andmetes päringu tegemise ajal. Need andmed kustutatakse niipea, kui päring on tehtud. Sellist kasutamist ei käsitata SIS II andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena. Europol ei kopeeri liikmesriikide sisestatud hoiatusteadete andmeid ega lisaandmeid ega CS-SIS II andmeid oma muudesse süsteemidesse.

7.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Europol logi iga SIS II-le juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12. Selliseid logisid ja dokumente ei käsitata SIS II osa ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Liikmesriigid teavitavad Europoli terrorikuritegudega seotud hoiatusteadete kohta saadud päringutabamustest täiendava teabe vahetamise teel. Liikmesriigid võivad erandkorras jätta Europoli teavitamata, kui see ohustaks käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust või oleks vastuolus hoiatusteate sisestanud liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega.

9.   Lõiget 8 kohaldatakse alates kuupäevast, mil Europolil on võimalik saada täiendavat teavet vastavalt lõikele 1.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).“
  "

*1

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 42a
  Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmises osalevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmete juurdepääs SIS II andmetele

  1.   Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (*2) artikli 40 lõikega 8 on nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel oma volituste piires ning tingimusel, et neil on luba teha käesoleva otsuse artikli 40 lõike 1 kohaseid kontrolle ning et nad on läbinud nõutava väljaõppe vastavalt käesoleva otsuse artiklile 14, õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja kui seda nõutakse konkreetse operatsiooni operatsiooniplaanis. Juurdepääsu SIS II andmetele ei laiendata muude rühmade liikmetele.


  2.   Lõikes 1 osutatud rühmade liikmed kasutavad juurdepääsuõigust SIS II andmetele ja neis päringute tegemise õigust kooskõlas lõikega 1 tehnilise liite kaudu. Tehnilise liite loob ja seda hooldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning see võimaldab otseühendust keskse SIS II-ga.


  3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühma liige leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitatakse sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikliga 40 võivad rühmade liikmed tegutseda SIS II-s olevale hoiatusteatele reageerimisel üksnes nende tegevuskohaks oleva vastuvõtva liikmesriigi piirivalveametnikelt või tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevatelt töötajatelt saadud korralduste alusel ja üldreeglina nende juuresolekul. Vastuvõttev liikmesriik võib volitada rühmade liikmeid enda nimel tegutsema.


  4.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet logi iga SIS II-le juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12.


  5.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13 ning tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühmad kohaldavad neid meetmeid.


  6.   Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, et see mõjutaks määruse (EL) 2016/1624 sätteid andmekaitse kohta või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastutust loata või ebaõige andmetöötluse eest.


  7.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei ühendata ühtegi SIS II osa ühegi lõikes 1 osutatud rühma või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ning SIS II andmeid, millele kõnealustel rühmadel on juurdepääs, ei edastata sellisesse süsteemi. Ühtegi SIS II osa ei laadita alla ega kopeerita. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SIS II andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.


  8.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril kontrollida ja vaadata läbi käesolevas artiklis osutatud rühmade tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega. See ei piira määruse (EL) 2018/1725 (*3) täiendavate sätete kohaldamist.



  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1)."


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  " |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 42a

Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmises osalevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmete juurdepääs SIS II andmetele

1.   Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (*2) artikli 40 lõikega 8 on nimetatud määruse artikli 2 punktides 8 ja 9 osutatud rühmade liikmetel oma volituste piires ning tingimusel, et neil on luba teha käesoleva otsuse artikli 40 lõike 1 kohaseid kontrolle ning et nad on läbinud nõutava väljaõppe vastavalt käesoleva otsuse artiklile 14, õigus pääseda juurde SIS II andmetele ja õigus teha neis päringuid, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja kui seda nõutakse konkreetse operatsiooni operatsiooniplaanis. Juurdepääsu SIS II andmetele ei laiendata muude rühmade liikmetele.

2.   Lõikes 1 osutatud rühmade liikmed kasutavad juurdepääsuõigust SIS II andmetele ja neis päringute tegemise õigust kooskõlas lõikega 1 tehnilise liite kaudu. Tehnilise liite loob ja seda hooldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning see võimaldab otseühendust keskse SIS II-ga.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühma liige leiab päringu tulemusel SIS II-st hoiatusteate, teavitatakse sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikliga 40 võivad rühmade liikmed tegutseda SIS II-s olevale hoiatusteatele reageerimisel üksnes nende tegevuskohaks oleva vastuvõtva liikmesriigi piirivalveametnikelt või tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevatelt töötajatelt saadud korralduste alusel ja üldreeglina nende juuresolekul. Vastuvõttev liikmesriik võib volitada rühmade liikmeid enda nimel tegutsema.

4.   Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet logi iga SIS II-le juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta kooskõlas artikliga 12.

5.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võtab vastu ja kohaldab meetmeid, et tagada turvalisus, konfidentsiaalsus ja siseseire vastavalt artiklitele 10, 11 ja 13 ning tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rühmad kohaldavad neid meetmeid.

6.   Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, et see mõjutaks määruse (EL) 2016/1624 sätteid andmekaitse kohta või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastutust loata või ebaõige andmetöötluse eest.

7.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei ühendata ühtegi SIS II osa ühegi lõikes 1 osutatud rühma või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud süsteemiga ning SIS II andmeid, millele kõnealustel rühmadel on juurdepääs, ei edastata sellisesse süsteemi. Ühtegi SIS II osa ei laadita alla ega kopeerita. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SIS II andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

8.   Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril kontrollida ja vaadata läbi käesolevas artiklis osutatud rühmade tegevust seoses SIS II andmetele juurdepääsuõiguse ja neis päringute tegemise õiguse kasutamisega. See ei piira määruse (EL) 2018/1725 (*3) täiendavate sätete kohaldamist.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*3

Artikkel 78

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning otsused 2007/533/JSK ja 2010/261/EL tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast, mis on sätestatud artikli 79 lõike 5 esimeses lõigus.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele (EÜ) nr 1986/2006 ja otsusele 2007/533/JSK käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile

Artikkel 79

Jõustumine, toimimise ja kohaldamise algus

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Hiljemalt 28. detsembril 2021 võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks SISi käesoleva määruse kohaselt toimima hakkamise kuupäev, olles eelnevalt kontrollinud, et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | vastu on võetud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud rakendusaktid; |
| --- | --- |

a)

vastu on võetud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud rakendusaktid;

| b) | liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SISi andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks vastavalt käesolevale määrusele; ning |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SISi andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks vastavalt käesolevale määrusele; ning

| c) | eu-LISA on teavitanud komisjoni kõigi CS-SISi ning CS-SISi ja N.SISi koostalitlusega seotud testimiste edukast lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

c)

eu-LISA on teavitanud komisjoni kõigi CS-SISi ning CS-SISi ja N.SISi koostalitlusega seotud testimiste edukast lõpuleviimisest.

3.   Komisjon jälgib hoolikalt lõikes 2 sätestatud tingimuste järkjärgulist täitmist ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kõnealuses lõikes osutatud kontrolli tulemustest.

4.   Komisjon esitab hiljemalt 28. detsembriks 2019 ja seejärel igal aastal, kuni komisjon on teinud lõikes 2 osutatud otsuse, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse täielikuks rakendamiseks tehtavate ettevalmistuste seisu kohta. Aruanne sisaldab lisaks üksikasjalikku teavet tekkinud kulude kohta ja teavet riskide kohta, mis võivad mõjutada üldkulusid.

5.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kuupäevast.

Erandina esimesest lõigust:

| a) | kohaldatakse artikli 4 lõiget 4, artiklit 5, artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõikeid 1 ja 5, artikli 12 lõiget 8, artikli 15 lõiget 7, artiklit 19, artikli 20 lõikeid 4 ja 5, artikli 26 lõiget 6, artikli 32 lõiget 9, artikli 34 lõiget 3, artikli 36 lõiget 6, artikli 38 lõikeid 3 ja 4, artikli 42 lõiget 5, artikli 43 lõiget 4, artikli 54 lõiget 5, artikli 62 lõiget 4, artikli 63 lõiget 6, artikli 74 lõikeid 7 ja 10, artikleid 75 ja 76, artikli 77 punkte 1–5 ning käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse artikli 4 lõiget 4, artiklit 5, artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõikeid 1 ja 5, artikli 12 lõiget 8, artikli 15 lõiget 7, artiklit 19, artikli 20 lõikeid 4 ja 5, artikli 26 lõiget 6, artikli 32 lõiget 9, artikli 34 lõiget 3, artikli 36 lõiget 6, artikli 38 lõikeid 3 ja 4, artikli 42 lõiget 5, artikli 43 lõiget 4, artikli 54 lõiget 5, artikli 62 lõiget 4, artikli 63 lõiget 6, artikli 74 lõikeid 7 ja 10, artikleid 75 ja 76, artikli 77 punkte 1–5 ning käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;

| b) | kohaldatakse artikli 77 punkte 7 ja 8 alates 28. detsembrist 2019; |
| --- | --- |

b)

kohaldatakse artikli 77 punkte 7 ja 8 alates 28. detsembrist 2019;

| c) | kohaldatakse artikli 77 punkti 6 alates 28. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

c)

kohaldatakse artikli 77 punkti 6 alates 28. detsembrist 2020.

6.   Lõikes 2 osutatud komisjoni otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 28. november 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

K. EDTSTADLER

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

2

(3)  Nõukogu 6. detsember 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.).

3

(4)  Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsus 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).

5

(6)  Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 14).

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

12

(13)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega (ELT L 294, 6.11.2013, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

16

(17)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

19

(20)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

20

(21)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

21

acquis

(22)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

22

acquis

(23)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

23

(24)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

24

acquis

(25)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

25

(26)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/149/JSK sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).

26

acquis

(27)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

27

(28)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/349/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).

28

acquis

(29)  Nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis' sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17).

29

acquis

(30)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis' ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 165, 2.7.2018, lk 37).

30

(31)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/733 Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis' sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (ELT L 108, 26.4.2017, lk 31).

31

acquis

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1).

32

(33)  Komisjoni 4. mai 2010. aasta otsus 2010/261/EL keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta (ELT L 112, 5.5.2010, lk 31).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

34

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

36

(37)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

37

acquis

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

38

(39)  Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (ELT L 64, 2.3.2004, lk 1).

39

(40)  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

41

---

LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus 2007/533/JSK | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Artikkel 22 | Artiklid 42 ja 43 |
| Artikkel 23 | Artikkel 22 |
| — | Artikkel 23 |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| Artikkel 25 | Artikkel 25 |
| Artikkel 26 | Artikkel 26 |
| Artikkel 27 | Artikkel 27 |
| Artikkel 28 | Artikkel 28 |
| Artikkel 29 | Artikkel 29 |
| Artikkel 30 | Artikkel 30 |
| Artikkel 31 | Artikkel 31 |
| Artikkel 32 | Artikkel 32 |
| Artikkel 33 | Artikkel 33 |
| Artikkel 34 | Artikkel 34 |
| Artikkel 35 | Artikkel 35 |
| Artikkel 36 | Artikkel 36 |
| Artikkel 37 | Artikkel 37 |
| Artikkel 38 | Artikkel 38 |
| Artikkel 39 | Artikkel 39 |
| — | Artikkel 40 |
| — | Artikkel 41 |
| Artikkel 40 | Artikkel 44 |
| — | Artikkel 45 |
| — | Artikkel 46 |
| — | Artikkel 47 |
| Artikkel 41 | Artikkel 48 |
| Artikkel 42 | Artikkel 49 |
| — | Artikkel 51 |
| Artikkel 42a | Artikkel 50 |
| Artikkel 43 | Artikkel 52 |
| Artikkel 44 | Artikkel 53 |
| Artikkel 45 | Artikkel 54 |
| — | Artikkel 55 |
| Artikkel 46 | Artikkel 56 |
| Artikkel 47 | Artikkel 57 |
| Artikkel 48 | Artikkel 58 |
| Artikkel 49 | Artikkel 59 |
| — | Artikkel 60 |
| Artikkel 50 | Artikkel 61 |
| Artikkel 51 | Artikkel 62 |
| Artikkel 52 | Artikkel 63 |
| Artikkel 53 | Artikkel 64 |
| Artikkel 54 | Artikkel 65 |
| Artikkel 55 | — |
| Artikkel 56 | — |
| Artikkel 57 | Artikkel 66 |
| Artikkel 58 | Artikkel 67 |
| Artikkel 59 | Artikkel 68 |
| Artikkel 60 | Artikkel 69 |
| Artikkel 61 | Artikkel 70 |
| Artikkel 62 | Artikkel 71 |
| Artikkel 63 | — |
| Artikkel 64 | Artikkel 72 |
| Artikkel 65 | Artikkel 73 |
| Artikkel 66 | Artikkel 74 |
| — | Artikkel 75 |
| Artikkel 67 | Artikkel 76 |
| Artikkel 68 | — |
| — | Artikkel 77 |
| Artikkel 69 | — |
| — | Artikkel 78 |
| Artikkel 70 | — |
| Artikkel 71 | Artikkel 79 |

Otsus 2007/533/JSK

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 21

Artikkel 22

Artiklid 42 ja 43

Artikkel 23

Artikkel 22

—

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikkel 25

Artikkel 26

Artikkel 26

Artikkel 27

Artikkel 27

Artikkel 28

Artikkel 28

Artikkel 29

Artikkel 29

Artikkel 30

Artikkel 30

Artikkel 31

Artikkel 31

Artikkel 32

Artikkel 32

Artikkel 33

Artikkel 33

Artikkel 34

Artikkel 34

Artikkel 35

Artikkel 35

Artikkel 36

Artikkel 36

Artikkel 37

Artikkel 37

Artikkel 38

Artikkel 38

Artikkel 39

Artikkel 39

—

Artikkel 40

—

Artikkel 41

Artikkel 40

Artikkel 44

—

Artikkel 45

—

Artikkel 46

—

Artikkel 47

Artikkel 41

Artikkel 48

Artikkel 42

Artikkel 49

—

Artikkel 51

Artikkel 42a

Artikkel 50

Artikkel 43

Artikkel 52

Artikkel 44

Artikkel 53

Artikkel 45

Artikkel 54

—

Artikkel 55

Artikkel 46

Artikkel 56

Artikkel 47

Artikkel 57

Artikkel 48

Artikkel 58

Artikkel 49

Artikkel 59

—

Artikkel 60

Artikkel 50

Artikkel 61

Artikkel 51

Artikkel 62

Artikkel 52

Artikkel 63

Artikkel 53

Artikkel 64

Artikkel 54

Artikkel 65

Artikkel 55

—

Artikkel 56

—

Artikkel 57

Artikkel 66

Artikkel 58

Artikkel 67

Artikkel 59

Artikkel 68

Artikkel 60

Artikkel 69

Artikkel 61

Artikkel 70

Artikkel 62

Artikkel 71

Artikkel 63

—

Artikkel 64

Artikkel 72

Artikkel 65

Artikkel 73

Artikkel 66

Artikkel 74

—

Artikkel 75

Artikkel 67

Artikkel 76

Artikkel 68

—

—

Artikkel 77

Artikkel 69

—

—

Artikkel 78

Artikkel 70

—

Artikkel 71

Artikkel 79

| Määrus (EÜ) nr 1986/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1, 2 ja 3 | Artikkel 45 |

Määrus (EÜ) nr 1986/2006

Käesolev määrus

Artiklid 1, 2 ja 3

Artikkel 45

---

Parandused

| 7.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 312/107 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 312/107

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2225 (millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 327, 9. detsember 2017
  )

Leheküljel 5 artikli 1 punktis 3, uue artikli 6a lõike 3 punktis f

asendatakse

| „f) | Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud ning Vatikani Linnriigi väljastatud passi kasutajad;“ |
| --- | --- |

„f)

järgmisega:

| „f) | Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud ning Vatikani Linnriigi või Püha Tooli väljastatud passi kasutajad;“. |
| --- | --- |

„f)

---