# Eiropas Savienības L 164/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.164.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 164 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 30. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.164.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 164

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 30. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 61 — Vienoti noteikumi komerciālo automobiļu apstiprināšanai attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 80 — Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļu apstiprināšanu un šo transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājuma vietu izturību | 18 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 87 — Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturu apstiprināšanu | 46 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 91 — Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītgaismas lukturu apstiprināšanu | 69 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 98 — Vienoti noteikumi transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanai | 92 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 99 — Vienoti noteikumi par gāzizlādes gaismas avotu izmantošanu apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu gāzizlādes lukturos | 151 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 116 — Vienotas tehniskās prasības par mehānisko transportlīdzekļu aizsardzību pret neatļautu izmantošanu | 181 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 122 — Vienoti tehniskie noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprinājumu attiecībā uz to apsildes sistēmām | 231 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 61 — Vienoti noteikumi komerciālo automobiļu apstiprināšanai attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 80 — Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļu apstiprināšanu un šo transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājuma vietu izturību

18

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 87 — Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturu apstiprināšanu

46

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 91 — Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītgaismas lukturu apstiprināšanu

69

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 98 — Vienoti noteikumi transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanai

92

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 99 — Vienoti noteikumi par gāzizlādes gaismas avotu izmantošanu apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu gāzizlādes lukturos

151

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 116 — Vienotas tehniskās prasības par mehānisko transportlīdzekļu aizsardzību pret neatļautu izmantošanu

181

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 122 — Vienoti tehniskie noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprinājumu attiecībā uz to apsildes sistēmām

231

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas ir pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 61 — Vienoti noteikumi komerciālo automobiļu apstiprināšanai attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumam, kas stājas spēkā 2006. gada 10. oktobrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Piemērošana un darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Īpašas prasības |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa grozījums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu (vai apstiprinājuma atteikumu vai atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu) attiecībā uz tā ārējiem izvirzījumiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 61 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Procedūra “H” punkta un sēdekļa atzveltnes faktiskā leņķa noteikšanai un to attiecības noteikšanai pret “R” punktu un sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Izvirzījumu un attālumu mērīšana |
| --- | --- |

4. pielikums –

1.   PIEMĒROŠANA UN DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas vienīgi uz N1, N2 un N3 kategorijas kravas automobiļu (1) ārējās virsmas ārējiem izvirzījumiem, kā definēts turpmāk.

Tas neattiecas uz ārējiem atpakaļskata spoguļiem, ieskaitot to turētājus, vai tādām palīgierīcēm kā antenas un bagāžnieki.

1.2.   Šo noteikumu mērķis ir samazināt to traumu risku vai smagumu, kas rodas cilvēkam, sadursmē saskaroties ar transportlīdzekļa ārējo virsmu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Ārējā virsma” ir transportlīdzekļa daļa uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa, kā definēts 2.5. punktā, izņemot pašu aizmugurējo paneli un ieskaitot tādas sastāvdaļas kā priekšējie spārni, priekšējie buferi un priekšējie riteņi. |
| --- | --- |

2.1.

“Ārējā virsma” ir transportlīdzekļa daļa uz priekšu no kabīnes aizmugurējā paneļa, kā definēts 2.5. punktā, izņemot pašu aizmugurējo paneli un ieskaitot tādas sastāvdaļas kā priekšējie spārni, priekšējie buferi un priekšējie riteņi.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz tā ārējiem izvirzījumiem. |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz tā ārējiem izvirzījumiem.

| 2.3. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā “ārējā virsma”. |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzekļa tips” ir mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā “ārējā virsma”.

| 2.4. | “Kabīne” ir virsbūves daļa, kas veido vadītāja un pasažiera nodalījumu, ieskaitot durvis. |
| --- | --- |

2.4.

“Kabīne” ir virsbūves daļa, kas veido vadītāja un pasažiera nodalījumu, ieskaitot durvis.

| 2.5. | “Kabīnes aizmugurējais panelis” ir vadītāja un pasažiera nodalījuma ārējās virsmas pati aizmugurējā daļa. Ja nav iespējams noteikt kabīnes aizmugurējā paneļa izvietojumu, tad šajos noteikumos par to uzskata vertikālo šķērsplakni, kas atrodas 50 cm uz aizmuguri no vadītāja sēdekļa “R” punkta, sēdeklim, ja tas ir regulējams, atrodoties pašā aizmugurējā pozīcijā (sk. 3. pielikumu). Tomēr izgatavotājs ar tehnisko dienestu piekrišanu drīkst pieprasīt alternatīvu attālumu, ja konkrētam transportlīdzeklim 50 cm var uzskatīt par neatbilstīgu (2). |
| --- | --- |

2.5.

“Kabīnes aizmugurējais panelis” ir vadītāja un pasažiera nodalījuma ārējās virsmas pati aizmugurējā daļa. Ja nav iespējams noteikt kabīnes aizmugurējā paneļa izvietojumu, tad šajos noteikumos par to uzskata vertikālo šķērsplakni, kas atrodas 50 cm uz aizmuguri no vadītāja sēdekļa “R” punkta, sēdeklim, ja tas ir regulējams, atrodoties pašā aizmugurējā pozīcijā (sk. 3. pielikumu). Tomēr izgatavotājs ar tehnisko dienestu piekrišanu drīkst pieprasīt alternatīvu attālumu, ja konkrētam transportlīdzeklim 50 cm var uzskatīt par neatbilstīgu (2).

| 2.6. | “Atskaites plakne” ir horizontāla plakne, kas iet caur priekšējo riteņu centru vai horizontāla plakne, kas atrodas 50 cm augstumā virs zemes, attiecīgi izvēloties to, kas ir zemāk. |
| --- | --- |

2.6.

“Atskaites plakne” ir horizontāla plakne, kas iet caur priekšējo riteņu centru vai horizontāla plakne, kas atrodas 50 cm augstumā virs zemes, attiecīgi izvēloties to, kas ir zemāk.

| 2.7. | “Grīdas līnija” ir līnija, ko nosaka šādi. | Kad nenoteikta augstuma vertikālās ass konusu ar malu 15 ° leņķī pret vertikāli pārvieto pa ārējo virsmu noslogotam transportlīdzeklim, saglabājot saskari ar virsbūves ārējo virsmu tā zemākajā punktā, grīdas līnija ir saskares punktu ģeometriskā līnija. |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Grīdas līnija” ir līnija, ko nosaka šādi.

Kad nenoteikta augstuma vertikālās ass konusu ar malu 15 ° leņķī pret vertikāli pārvieto pa ārējo virsmu noslogotam transportlīdzeklim, saglabājot saskari ar virsbūves ārējo virsmu tā zemākajā punktā, grīdas līnija ir saskares punktu ģeometriskā līnija.

| | Nosakot grīdas līniju, neņem vērā izpūtējus vai riteņus, vai virsbūves apakšai piestiprinātus funkcionālus mehānismus, piemēram, domkrata atbalsta vietas, balstiekārtas stiprinājumus vai stiprinājuma punktus buksēšanai vai palīdzībai avārijas gadījumā. Telpā ārpus riteņu arkām, nemainot izvietojumu, pieņem iedomātu virsmu, kas paplašina blakusesošās ārējās virsmas. Nosakot grīdas līniju, ņem vērā priekšējos buferus. Atkarībā no transportlīdzekļa tipa grīdas līnija var būt vai nu bufera ārmala, vai virsbūves panelis zem bufera. Ja vienlaikus ir divi saskares punkti vai vairāk, tad grīdas līnijas noteikšanai izmanto zemāko saskares punktu. |
| --- | --- |

Nosakot grīdas līniju, neņem vērā izpūtējus vai riteņus, vai virsbūves apakšai piestiprinātus funkcionālus mehānismus, piemēram, domkrata atbalsta vietas, balstiekārtas stiprinājumus vai stiprinājuma punktus buksēšanai vai palīdzībai avārijas gadījumā. Telpā ārpus riteņu arkām, nemainot izvietojumu, pieņem iedomātu virsmu, kas paplašina blakusesošās ārējās virsmas. Nosakot grīdas līniju, ņem vērā priekšējos buferus. Atkarībā no transportlīdzekļa tipa grīdas līnija var būt vai nu bufera ārmala, vai virsbūves panelis zem bufera. Ja vienlaikus ir divi saskares punkti vai vairāk, tad grīdas līnijas noteikšanai izmanto zemāko saskares punktu.

| 2.8. | “Izliekuma rādiuss” ir tās riņķa līnijas loka rādiuss, kas ir vistuvāk attiecīgās sastāvdaļas apļveida formai. |
| --- | --- |

2.8.

“Izliekuma rādiuss” ir tās riņķa līnijas loka rādiuss, kas ir vistuvāk attiecīgās sastāvdaļas apļveida formai.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa priekšas un sānu daļu fotoattēlus; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa priekšas un sānu daļu fotoattēlus;

| 3.2.2. | tādus “ārējās virsmas” rasējumus, kurus tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu, uzskata par vajadzīgiem, lai pierādītu atbilstību 5. un 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.2.

tādus “ārējās virsmas” rasējumus, kurus tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu, uzskata par vajadzīgiem, lai pierādītu atbilstību 5. un 6. punkta noteikumiem.

3.3.   Pieteikuma iesniedzējs tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz:

| 3.3.1. | apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu vai transportlīdzekļa daļu(-as), ko uzskata par būtiskām, lai veiktu šajos noteikumos paredzētās pārbaudes un testus; |
| --- | --- |

3.3.1.

apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu vai transportlīdzekļa daļu(-as), ko uzskata par būtiskām, lai veiktu šajos noteikumos paredzētās pārbaudes un testus;

| 3.3.2. | konkrētas daļas un izmantoto materiālu paraugus, ja to prasa tehniskais dienests. |
| --- | --- |

3.3.2.

konkrētas daļas un izmantoto materiālu paraugus, ja to prasa tehniskais dienests.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. un 6. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir vienu un to pašu numuru tādam pašam transportlīdzekļa tipam ar atšķirīgu ārējo struktūru vai cita tipa transportlīdzeklim.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam, kopā ar 3.2.1. un 3.2.2. punkta minētajiem rasējumiem un fotogrāfijām, ko iesniedzis apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs un kuru formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kas ir salocīti šajā formātā, un ir attiecīgā mērogā.

4.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:

| 4.4.1. | apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3), |
| --- | --- |

4.4.1.

apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3),

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma marķējumu piestiprina izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

5.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

5.1.   Šo noteikumu nosacījumi neattiecas uz tām transportlīdzekļa “ārējās virsmas” daļām, kas nenoslogotam transportlīdzeklim un aizvērtām durvīm, logiem, lūkām utt. ir vai nu:

| 5.1.1. | ārpus zonas, kuras augšējā robeža ir horizontāla plakne 2,00 m augstumā virs zemes, bet zemākā robeža ir vai nu atskaites plakne, kas definēta 2.6. punktā, vai grīdas līnija, kas definēta 2.7. punktā, pēc izgatavotāja izvēles; vai |
| --- | --- |

5.1.1.

ārpus zonas, kuras augšējā robeža ir horizontāla plakne 2,00 m augstumā virs zemes, bet zemākā robeža ir vai nu atskaites plakne, kas definēta 2.6. punktā, vai grīdas līnija, kas definēta 2.7. punktā, pēc izgatavotāja izvēles; vai

| 5.1.2. | novietotas tā, ka statiskos apstākļos lode, kuras diametrs ir 100 mm, nevar tām pieskarties. |
| --- | --- |

5.1.2.

novietotas tā, ka statiskos apstākļos lode, kuras diametrs ir 100 mm, nevar tām pieskarties.

| 5.1.3. | Ja zonas zemākā robeža ir atskaites plakne, jāņem vērā tikai tās transportlīdzekļa daļas, kas atrodas starp divām vertikālām plaknēm, no kurām viena pieskaras transportlīdzekļa ārējai virsmai un otra ir tai paralēla un novietota 80 mm attālumā uz transportlīdzekļa iekšpusi. |
| --- | --- |

5.1.3.

Ja zonas zemākā robeža ir atskaites plakne, jāņem vērā tikai tās transportlīdzekļa daļas, kas atrodas starp divām vertikālām plaknēm, no kurām viena pieskaras transportlīdzekļa ārējai virsmai un otra ir tai paralēla un novietota 80 mm attālumā uz transportlīdzekļa iekšpusi.

5.2.   Transportlīdzekļa “ārējā virsmā” nav nevienas uz āru vērstas daļas, kas var aizķert gājējus, velosipēdistus vai motociklistus.

5.3.   Sastāvdaļām, kas norādītas 6. punktā, nevar būt nevienas uz āru vērstas daļas, kas ir asa vai ar asu galu, vai tādas formas, izmēru, virziena vai cietības izvirzījumu, kuri varētu palielināt miesas bojājumu rašanās risku vai smagumu personām, kas atsitas pret ārējo virsmu vai aizskar to sadursmes gadījumā.

5.4.   Ārējās virsmas izvirzītajām detaļām, kuru cietība nepārsniedz Šora A 60, izliekuma rādiuss var būt mazāks par 6. punktā noteiktajām vērtībām.

6.   ĪPAŠAS PRASĪBAS

6.1.   Ornamenti, tirdzniecības zīmes, tirdzniecības marķējumu burti un cipari

| 6.1.1. | Ornamentu, tirdzniecības zīmju, tirdzniecības marķējumu burtu un ciparu izliekuma rādiuss nav mazāks par 2,5 mm. Šī prasība neattiecas uz tām daļām, kas no apkārtējās virsmas ir izvirzītas uz āru ne vairāk kā 5 mm; tomēr šajā gadījumā to malas, kas vērstas uz āru, nedrīkst būt asas. |
| --- | --- |

6.1.1.

Ornamentu, tirdzniecības zīmju, tirdzniecības marķējumu burtu un ciparu izliekuma rādiuss nav mazāks par 2,5 mm. Šī prasība neattiecas uz tām daļām, kas no apkārtējās virsmas ir izvirzītas uz āru ne vairāk kā 5 mm; tomēr šajā gadījumā to malas, kas vērstas uz āru, nedrīkst būt asas.

| 6.1.2. | Ornamenti, tirdzniecības zīmes, tirdzniecības marķējumu burti un cipari, kas no apkārtējās virsmas ir izvirzīti uz āru vairāk par 10 mm, ir ievelkami, atdalāmi vai noliecami visvairāk izvirzītajā punktā, iedarbojoties ar 10 daN lielu spēku jebkurā virzienā, gandrīz paralēli tās virsmas plaknei, uz kuras tie ir uzstādīti.
  Lai pieliktu 10 daN lielu spēku, izmanto zveltni ar plakanu galu, kura diametrs nav lielāks par 50 mm. Ja tas nav iespējams, izmanto līdzvērtīgu metodi. Pēc tam, kad ornamenti ir ievilkti, atdalīti vai noliekti, atlikušais izvirzījums nepārsniedz 10 mm un tas nav ar asu galu vai asām, griezīgām malām. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ornamenti, tirdzniecības zīmes, tirdzniecības marķējumu burti un cipari, kas no apkārtējās virsmas ir izvirzīti uz āru vairāk par 10 mm, ir ievelkami, atdalāmi vai noliecami visvairāk izvirzītajā punktā, iedarbojoties ar 10 daN lielu spēku jebkurā virzienā, gandrīz paralēli tās virsmas plaknei, uz kuras tie ir uzstādīti.

Lai pieliktu 10 daN lielu spēku, izmanto zveltni ar plakanu galu, kura diametrs nav lielāks par 50 mm. Ja tas nav iespējams, izmanto līdzvērtīgu metodi. Pēc tam, kad ornamenti ir ievilkti, atdalīti vai noliekti, atlikušais izvirzījums nepārsniedz 10 mm un tas nav ar asu galu vai asām, griezīgām malām.

6.2.   Galveno lukturu aizsegi un apmales

| 6.2.1. | Galvenajiem lukturiem ir atļauti uz āru izvirzīti aizsegi un apmales, ja to izvirzījums, ko mēra attiecībā pret galvenā luktura caurspīdīgo ārējo virsmu, nepārsniedz 30 mm, un to izliekuma rādiuss visur ir vismaz 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.1.

Galvenajiem lukturiem ir atļauti uz āru izvirzīti aizsegi un apmales, ja to izvirzījums, ko mēra attiecībā pret galvenā luktura caurspīdīgo ārējo virsmu, nepārsniedz 30 mm, un to izliekuma rādiuss visur ir vismaz 2,5 mm.

| 6.2.2. | Paceļamiem galvenajiem lukturiem gan paceltā, gan nolaistā stāvoklī jāatbilst 6.2.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.2.2.

Paceļamiem galvenajiem lukturiem gan paceltā, gan nolaistā stāvoklī jāatbilst 6.2.1. punkta prasībām.

| 6.2.3. | Galvenajiem lukturiem, kas atvirzīti virsbūvē vai izvirzīti pāri tai, nepiemēro 6.2.1. punkta noteikumus tad, ja virsbūve atbilst 5.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.2.3.

Galvenajiem lukturiem, kas atvirzīti virsbūvē vai izvirzīti pāri tai, nepiemēro 6.2.1. punkta noteikumus tad, ja virsbūve atbilst 5.2. punkta prasībām.

6.3.   Režģi

Režģa daļu izliekuma rādiuss ir:

| — | vismaz 2,5 mm, ja attālums starp blakus esošām daļām pārsniedz 40 mm, |
| --- | --- |

—

vismaz 2,5 mm, ja attālums starp blakus esošām daļām pārsniedz 40 mm,

| — | vismaz 1 mm, ja attālums ir starp 25 un 40 mm, |
| --- | --- |

—

vismaz 1 mm, ja attālums ir starp 25 un 40 mm,

| — | vismaz 0,5 mm, ja attālums ir mazāks nekā 25 mm. |
| --- | --- |

—

vismaz 0,5 mm, ja attālums ir mazāks nekā 25 mm.

6.4.   Priekšējā stikla un galveno lukturu tīrīšanas ierīces

| 6.4.1. | Iepriekš minētās ierīces jāuzstāda tā, lai tīrītāju slotiņu vārpstu pārsedz aizsargs, kura izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm un kura laukums nav mazāks par 150 mm2, mērot izvirzījuma daļā, kura nav tālāk par 6,5 mm no vistālāk izvirzītā punkta. |
| --- | --- |

6.4.1.

Iepriekš minētās ierīces jāuzstāda tā, lai tīrītāju slotiņu vārpstu pārsedz aizsargs, kura izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm un kura laukums nav mazāks par 150 mm2, mērot izvirzījuma daļā, kura nav tālāk par 6,5 mm no vistālāk izvirzītā punkta.

| 6.4.2. | Priekšējā stikla apskalotāja sprauslām un galveno lukturu tīrīšanas ierīču sprauslām jābūt ar vismaz 2,5 mm lielu izliekuma rādiusu. Tām, kas izvirzītas uz āru mazāk kā 5 mm, uz āru vērstās malas nedrīkst būt asas. |
| --- | --- |

6.4.2.

Priekšējā stikla apskalotāja sprauslām un galveno lukturu tīrīšanas ierīču sprauslām jābūt ar vismaz 2,5 mm lielu izliekuma rādiusu. Tām, kas izvirzītas uz āru mazāk kā 5 mm, uz āru vērstās malas nedrīkst būt asas.

6.5.   Aizsargierīces (buferi)

| 6.5.1. | Priekšējo aizsargierīču gali ir vērsti pret virsbūves ārējo virsmu. |
| --- | --- |

6.5.1.

Priekšējo aizsargierīču gali ir vērsti pret virsbūves ārējo virsmu.

| 6.5.2. | Priekšējo aizsargierīču sastāvdaļas konstruē tā, ka visām cietajām virsmām, kas vērstas uz āru, izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm. |
| --- | --- |

6.5.2.

Priekšējo aizsargierīču sastāvdaļas konstruē tā, ka visām cietajām virsmām, kas vērstas uz āru, izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm.

| 6.5.3. | Tādas iekārtas kā sakabes ierīces un vinčas nav izvirzītas ārpus bufera virsmas. Tomēr vinčas drīkst būt izvirzītas ārpus bufera virsmas, ja tad, kad tās neizmanto, vinčas nosedz piemērots aizsargpārklājums ar vismaz 2,5 mm lielu izliekuma rādiusu. |
| --- | --- |

6.5.3.

Tādas iekārtas kā sakabes ierīces un vinčas nav izvirzītas ārpus bufera virsmas. Tomēr vinčas drīkst būt izvirzītas ārpus bufera virsmas, ja tad, kad tās neizmanto, vinčas nosedz piemērots aizsargpārklājums ar vismaz 2,5 mm lielu izliekuma rādiusu.

| 6.5.4. | Bufera daļām vai daļām, kas nostiprinātas buferī vai uz tā, nepiemēro 6.5.2. punkta prasības tad, ja tās izvirzītas mazāk par 5 mm. Ierīču malas, kas izvirzītas mazāk par 5 mm, nav asas. Attiecībā uz ierīcēm, kas nostiprinātas uz buferiem un minētas šo noteikumu citos punktos, turpina piemērot šajos noteikumos iekļautās īpašās prasības. |
| --- | --- |

6.5.4.

Bufera daļām vai daļām, kas nostiprinātas buferī vai uz tā, nepiemēro 6.5.2. punkta prasības tad, ja tās izvirzītas mazāk par 5 mm. Ierīču malas, kas izvirzītas mazāk par 5 mm, nav asas. Attiecībā uz ierīcēm, kas nostiprinātas uz buferiem un minētas šo noteikumu citos punktos, turpina piemērot šajos noteikumos iekļautās īpašās prasības.

6.6.   Rokturi, viras, durvju nospiežamās pogas, bagāžas nodalījumi, motora pārsegi, vēdkanāli, lūkas un rokturi

| 6.6.1. | Minētās detaļas nav izvirzītas uz āru par vairāk kā 30 mm – nospiežamām pogām, 70 mm – rokturiem un motora pārsega stiprinājumiem un 50 mm – visiem pārējiem. To izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.6.1.

Minētās detaļas nav izvirzītas uz āru par vairāk kā 30 mm – nospiežamām pogām, 70 mm – rokturiem un motora pārsega stiprinājumiem un 50 mm – visiem pārējiem. To izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm.

| 6.6.2. | Ja sānu durvju rokturi darbojoties rotē, tad tie atbilst vienai vai vairākām no šādām prasībām.






  6.6.2.1. | Ja rokturi rotē paralēli durvju plaknei, tad roktura vaļējam galam jābūt vērstam uz aizmuguri. Šādu rokturu galus pagriež atpakaļ pret durvju plakni un ievieto aizsargietvarā vai padziļinājumā. |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Ja sānu durvju rokturi darbojoties rotē, tad tie atbilst vienai vai vairākām no šādām prasībām.

6.6.2.1.

Ja rokturi rotē paralēli durvju plaknei, tad roktura vaļējam galam jābūt vērstam uz aizmuguri. Šādu rokturu galus pagriež atpakaļ pret durvju plakni un ievieto aizsargietvarā vai padziļinājumā.

| 6.6.2.2. | Rokturi, kas griežas uz āru virzienā, kas nav paralēls durvju plaknei, aizvērtā stāvoklī ir norobežoti aizsargietvarā vai padziļinājumā. Vaļējais gals ir vērsts vai nu uz aizmuguri, vai uz leju.
  Tomēr rokturus, kas neatbilst pēdējam nosacījumam, var atzīt par atbilstīgiem, ja:






  — | tiem ir neatkarīgs atvelces mehānisms, |
| --- | --- | --- |

6.6.2.2.

Rokturi, kas griežas uz āru virzienā, kas nav paralēls durvju plaknei, aizvērtā stāvoklī ir norobežoti aizsargietvarā vai padziļinājumā. Vaļējais gals ir vērsts vai nu uz aizmuguri, vai uz leju.

Tomēr rokturus, kas neatbilst pēdējam nosacījumam, var atzīt par atbilstīgiem, ja:

—

tiem ir neatkarīgs atvelces mehānisms,

| — | ja atvelces mehānisms nedarbojas, tie nevar būt izvirzīti vairāk nekā 15 mm, |
| --- | --- |

—

ja atvelces mehānisms nedarbojas, tie nevar būt izvirzīti vairāk nekā 15 mm,

| — | tiem šādā atvērtā stāvoklī izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm (šo prasību nepiemēro, ja maksimāli atvērtā stāvoklī izvirzījums ir mazāks kā 5 mm, un šādā gadījumā uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi), |
| --- | --- |

—

tiem šādā atvērtā stāvoklī izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm (šo prasību nepiemēro, ja maksimāli atvērtā stāvoklī izvirzījums ir mazāks kā 5 mm, un šādā gadījumā uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi),

| — | to gala virsmas laukums, ko mēra ne tālāk kā 6,5 mm attālumā no visvairāk izvirzītā punkta, ir vismaz 150 mm2. |
| --- | --- |

—

to gala virsmas laukums, ko mēra ne tālāk kā 6,5 mm attālumā no visvairāk izvirzītā punkta, ir vismaz 150 mm2.

6.7.   Kāpšļi un pakāpieni

Kāpšļu malas un pakāpieni ir noapaļoti.

6.8.   Sānu gaisa un lietus deflektori un logu pretpiesārņojuma gaisa deflektori

Malām, ko var virzīt uz āru, izliekuma rādiuss ir vismaz 1 mm.

6.9.   Metāla lokšņu šķautnes

Metāla lokšņu šķautnes ir atļautas, ja mala ir atlocīta atpakaļ pret virsbūvi tā, ka to nevar aizskart ar lodi, kuras diametrs ir 100 mm, vai tai ir aizsargpārklājums, kura izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm.

6.10.   Riteņa uzgriežņi, dekoratīvie diski un aizsargierīces

| 6.10.1. | Riteņu uzgriežņiem, dekoratīvajiem diskiem un aizsargierīcēm nav ribveida izvirzījumu. |
| --- | --- |

6.10.1.

Riteņu uzgriežņiem, dekoratīvajiem diskiem un aizsargierīcēm nav ribveida izvirzījumu.

| 6.10.2. | Kad transportlīdzeklis brauc taisni, neviena tā riteņu daļa, izņemot riepas, kas atrodas virs horizontālās plaknes, kura šķērso riteņu griešanās asis, nedrīkst pārsniegt virsbūves paneļa malas vertikālo izvirzījumu horizontālā plaknē pār riteni. Tomēr, ja funkcionālās prasības to attaisno, tad aizsargierīces, kas sedz riteņa uzgriežņus un diskus, var pārsniegt virsbūves paneļa malas vertikālo izvirzījumu pāri par riteni, ar nosacījumu, ka aizsargierīces izvirzījuma daļas virsmas izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm, un tās izvirzījums pār virsbūves paneļa malas vertikālo izvirzījumu pār riteni nekad nepārsniedz 30 mm. |
| --- | --- |

6.10.2.

Kad transportlīdzeklis brauc taisni, neviena tā riteņu daļa, izņemot riepas, kas atrodas virs horizontālās plaknes, kura šķērso riteņu griešanās asis, nedrīkst pārsniegt virsbūves paneļa malas vertikālo izvirzījumu horizontālā plaknē pār riteni. Tomēr, ja funkcionālās prasības to attaisno, tad aizsargierīces, kas sedz riteņa uzgriežņus un diskus, var pārsniegt virsbūves paneļa malas vertikālo izvirzījumu pāri par riteni, ar nosacījumu, ka aizsargierīces izvirzījuma daļas virsmas izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm, un tās izvirzījums pār virsbūves paneļa malas vertikālo izvirzījumu pār riteni nekad nepārsniedz 30 mm.

| 6.10.3. | Ja bultskrūves vai uzgriežņi ir izvirzīti pāri riepas virsmas izvirzījumam (riepas daļa, kas atrodas virs horizontālās plaknes, kura šķērso riteņa griešanās asi), tad jāuzstāda aizsargierīce(-es) atbilstīgi 6.10.2. punktam. |
| --- | --- |

6.10.3.

Ja bultskrūves vai uzgriežņi ir izvirzīti pāri riepas virsmas izvirzījumam (riepas daļa, kas atrodas virs horizontālās plaknes, kura šķērso riteņa griešanās asi), tad jāuzstāda aizsargierīce(-es) atbilstīgi 6.10.2. punktam.

6.11.   Domkrata atbalsta vietas un izplūdes caurule(-es)

| 6.11.1. | Domkrata atbalsta vietas (ja tādas ir) un izpūtējs vai izpūtēji nav izvirzīti vairāk kā 10 mm aiz grīdas līnijas vertikālā izvirzījuma vai vertikālā izvirzījuma, kas veidojas, atskaites plaknei krustojoties ar transportlīdzekļa ārējo virsmu. |
| --- | --- |

6.11.1.

Domkrata atbalsta vietas (ja tādas ir) un izpūtējs vai izpūtēji nav izvirzīti vairāk kā 10 mm aiz grīdas līnijas vertikālā izvirzījuma vai vertikālā izvirzījuma, kas veidojas, atskaites plaknei krustojoties ar transportlīdzekļa ārējo virsmu.

| 6.11.2. | Neatkarīgi no iepriekš minētās prasības, izpūtējs var būt izvirzīts vairāk nekā 10 mm, ja tā malas ir noapaļotas un izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.11.2.

Neatkarīgi no iepriekš minētās prasības, izpūtējs var būt izvirzīts vairāk nekā 10 mm, ja tā malas ir noapaļotas un izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMS

7.1.   Par visiem transportlīdzekļa tipa grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Šī struktūrvienība var:

| 7.1.1. | atzīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

atzīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | pieprasīt papildu testu protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt papildu testu protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

8.1.   Katrs transportlīdzeklis, kam ir apstiprinājuma marķējums, kā noteikts šajos noteikumos, attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam.

8.2.   Lai pārbaudītu atbilstību, kā noteikts 8.1. punktā, veic pietiekamu skaitu izlases veida pārbaužu sērijveidā ražotiem transportlīdzekļiem, kuriem ir šajos noteikumos noteiktais apstiprinājuma marķējums.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 6. punktā noteiktajām prasībām vai ja transportlīdzeklis neiztur 3. pielikumā noteikto testu.

9.2.   Ja nolīguma Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to ziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ar lieliem burtiem rakstīta piezīme “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS”, kā arī norādīts datums un paraksts.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, minētā iestāde par to informē pārējās nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, nosūtot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ir ar lieliem burtiem rakstīta piezīme “RAŽOŠANA IZBEIGTA”, kā arī norādīts datums un paraksts.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai tā atteikumu, vai atsaukšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  Šīs izvēles izmantošana nemaina šo noteikumu darbības jomu.

(3)  1 – Vācijai, 2 – Francijai, 3 – Itālijai, 4 – Nīderlandei, 5 – Zviedrijai, 6 – Beļģijai, 7 – Ungārijai, 8 – Čehijai, 9 – Spānijai, 10 – Serbijai un Melnkalnei, 11 – Apvienotajai Karalistei, 12 – Austrijai, 13 – Luksemburgai, 14 – Šveicei, 15 – (brīvs), 16 – Norvēģijai, 17 – Somijai, 18 – Dānijai, 19 – Rumānijai, 20 – Polijai, 21 – Portugālei, 22 – Krievijas Federācijai, 23 – Grieķijai, 24 – Īrijai, 25 – Horvātijai, 26 – Slovēnijai, 27 – Slovākijai, 28 – Baltkrievijai, 29 – Igaunijai, 30 – (brīvs), 31 – Bosnijai un Hercegovinai, 32 – Latvijai, 33 – (brīvs), 34 – Bulgārijai, 35 – (brīvs), 36 – Lietuvai, 37 – Turcijai, 38 – (brīvs), 39 – Azerbaidžānai, 40 – Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 – (brīvs), 42 – Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 – Japānai, 44 – (brīvs), 45 – Austrālijai, 46 – Ukrainai, 47 – Dienvidāfrikai, 48 – Jaunzēlandei, 49 – Kiprai, 50 – Maltai, 51 – Korejas Republikai, 52 – Malaizijai, 53 – Taizemei. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4 punktu)

Image

B PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.5 punktu)

Image

---

(1)  Pēdējais numurs ir tikai piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Procedūra “H” punkta un sēdekļa atzveltnes faktiskā leņķa noteikšanai un to attiecības noteikšanai pret “R” punktu un sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi

1.   DEFINĪCIJAS

| 1.1. | “H punkts”, kas norāda sēdoša pasažiera atrašanās vietu pasažieru salonā, ir līnija, kurā gareniskajā vertikālajā plaknē krustojas teorētiskās rotācijas asis starp cilvēka ķermeņa (atveido 3. punktā aprakstītais manekens) kājām un torsu. |
| --- | --- |

1.1.

“H punkts”, kas norāda sēdoša pasažiera atrašanās vietu pasažieru salonā, ir līnija, kurā gareniskajā vertikālajā plaknē krustojas teorētiskās rotācijas asis starp cilvēka ķermeņa (atveido 3. punktā aprakstītais manekens) kājām un torsu.

| 1.2. | “R punkts” vai “sēdvietas atskaites punkts” ir atskaites punkts, ko precizē izgatavotājs un:






  1.2.1. | kura koordinātas noteiktas attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukciju; |
| --- | --- | --- |

1.2.

“R punkts” vai “sēdvietas atskaites punkts” ir atskaites punkts, ko precizē izgatavotājs un:

1.2.1.

kura koordinātas noteiktas attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukciju;

| 1.2.2. | kas atbilst torsa/kāju rotācijas punkta (“H” punkta) teorētiskajam stāvoklim tās vadītāja ierastās pozīcijas vai lietošanas pozīcijas zemākajā un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā pozīcijā, ko katrai noteiktajai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

1.2.2.

kas atbilst torsa/kāju rotācijas punkta (“H” punkta) teorētiskajam stāvoklim tās vadītāja ierastās pozīcijas vai lietošanas pozīcijas zemākajā un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā pozīcijā, ko katrai noteiktajai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 1.3. | “Sēdekļa atzveltnes leņķis” ir sēdekļa atzveltnes slīpums attiecībā pret vertikāli. |
| --- | --- |

1.3.

“Sēdekļa atzveltnes leņķis” ir sēdekļa atzveltnes slīpums attiecībā pret vertikāli.

| 1.4. | “Sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis” ir leņķis, ko veido vertikāle caur “H” punktu ar cilvēka auguma (atveido 3. punktā aprakstītais manekens) torsa atskaites līniju. |
| --- | --- |

1.4.

“Sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis” ir leņķis, ko veido vertikāle caur “H” punktu ar cilvēka auguma (atveido 3. punktā aprakstītais manekens) torsa atskaites līniju.

| 1.5. | “Sēdekļa atzveltnes konstruktīvais leņķis” ir leņķis, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs un:






  1.5.1. | kas nosaka sēdekļa atzveltnes leņķi zemākajā un vistālāk uz aizmuguri vērstajā vadītāja ierastajā pozīcijā vai lietošanas pozīcijā, ko katrai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs; |
| --- | --- | --- |

1.5.

“Sēdekļa atzveltnes konstruktīvais leņķis” ir leņķis, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs un:

1.5.1.

kas nosaka sēdekļa atzveltnes leņķi zemākajā un vistālāk uz aizmuguri vērstajā vadītāja ierastajā pozīcijā vai lietošanas pozīcijā, ko katrai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs;

| 1.5.2. | ko R punktā veido vertikāle un torsa atskaites līnija; |
| --- | --- |

1.5.2.

ko R punktā veido vertikāle un torsa atskaites līnija;

| 1.5.3. | kas teorētiski atbilst sēdekļa atzveltnes faktiskajam leņķim. |
| --- | --- |

1.5.3.

kas teorētiski atbilst sēdekļa atzveltnes faktiskajam leņķim.

2.   “H” PUNKTU UN SĒDEKĻU ATZVELTŅU FAKTISKO LEŅĶU NOTEIKŠANA

| 2.1. | “H” punktu un “sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi” nosaka katram transportlīdzekļa izgatavotāja piegādātajam sēdeklim. Ja vienas rindas sēdekļus var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi u. c.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu “H” punktu un vienu “sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi”, 3. punktā aprakstīto manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:






  2.1.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“H” punktu un “sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi” nosaka katram transportlīdzekļa izgatavotāja piegādātajam sēdeklim. Ja vienas rindas sēdekļus var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi u. c.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu “H” punktu un vienu “sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi”, 3. punktā aprakstīto manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:

2.1.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

| 2.1.2. | aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis. |
| --- | --- |

2.1.2.

aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis.

| 2.2. | Nosakot “H” punktu un “sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi”, attiecīgo sēdekli novieto zemākajā un vistālāk uz aizmuguri vērstajā vadītāja ierastajā pozīcijā vai lietošanas pozīcijā, ko katrai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. Ja sēdekļa atzveltnes slīpums ir pielāgojams, to fiksē, kā precizējis izgatavotājs, vai, ja šādu specifikāciju nav, tad pozīcijā, kas atbilst sēdekļa atzveltnes faktiskajam leņķim, kas iespējami tuvāks 25° no vertikāles. |
| --- | --- |

2.2.

Nosakot “H” punktu un “sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi”, attiecīgo sēdekli novieto zemākajā un vistālāk uz aizmuguri vērstajā vadītāja ierastajā pozīcijā vai lietošanas pozīcijā, ko katrai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. Ja sēdekļa atzveltnes slīpums ir pielāgojams, to fiksē, kā precizējis izgatavotājs, vai, ja šādu specifikāciju nav, tad pozīcijā, kas atbilst sēdekļa atzveltnes faktiskajam leņķim, kas iespējami tuvāks 25° no vertikāles.

3.   MANEKENA APRAKSTS

| 3.1. | Izmanto telpisku H-punkta ierīci, kura masa un forma atbilst vidēja auguma pieaugušam vīrietim. Šāds manekens ir attēlots 1. un 2. attēlā. |
| --- | --- |

3.1.

Izmanto telpisku H-punkta ierīci, kura masa un forma atbilst vidēja auguma pieaugušam vīrietim. Šāds manekens ir attēlots 1. un 2. attēlā.

| 3.2. | Manekenu veido:






  3.2.1. | divas sastāvdaļas, viena imitē muguru un otra – sēdvietu, tās nostiprinātas uz ass, kas ir rotācijas ass starp torsu un augšstilbu. Šīs ass līnija manekena pusē ir ierīces “H” punkts; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Manekenu veido:

3.2.1.

divas sastāvdaļas, viena imitē muguru un otra – sēdvietu, tās nostiprinātas uz ass, kas ir rotācijas ass starp torsu un augšstilbu. Šīs ass līnija manekena pusē ir ierīces “H” punkts;

| 3.2.2. | divas sastāvdaļas, kas imitē kājas un ir ar viru pievienotas sastāvdaļai, kura imitē sēdvietu; un |
| --- | --- |

3.2.2.

divas sastāvdaļas, kas imitē kājas un ir ar viru pievienotas sastāvdaļai, kura imitē sēdvietu; un

| 3.2.3. | divas sastāvdaļas, kas imitē pēdas un savienotas kājām ar kustīgiem savienojumiem, kuri imitē potītes; |
| --- | --- |

3.2.3.

divas sastāvdaļas, kas imitē pēdas un savienotas kājām ar kustīgiem savienojumiem, kuri imitē potītes;

| 3.2.4. | sastāvdaļai, kas imitē ķermeņa sēdvietu, papildus uzstāda līmeņrādi, ar kuru var pārbaudīt šķērsvirziena novietojumu. |
| --- | --- |

3.2.4.

sastāvdaļai, kas imitē ķermeņa sēdvietu, papildus uzstāda līmeņrādi, ar kuru var pārbaudīt šķērsvirziena novietojumu.

| 3.3. | Ķermeņa segmentu smagumus pievieno punktos, kas atbilst attiecīgiem smaguma centriem, izveidojot manekena kopējo masu 75,6 kg. Informācija par dažādo smagumu sadalījumu ir sniegta šā pielikuma papildinājuma 2. attēla tabulā. |
| --- | --- |

3.3.

Ķermeņa segmentu smagumus pievieno punktos, kas atbilst attiecīgiem smaguma centriem, izveidojot manekena kopējo masu 75,6 kg. Informācija par dažādo smagumu sadalījumu ir sniegta šā pielikuma papildinājuma 2. attēla tabulā.

| 3.4. | Manekena torsa atskaites līniju veido taisna līnija, kas šķērso locītavu starp augšstilbu un iegurni un teorētisko locītavu starp kaklu un krūškurvi (skatīt šā pielikuma papildinājuma 1. attēlu). |
| --- | --- |

3.4.

Manekena torsa atskaites līniju veido taisna līnija, kas šķērso locītavu starp augšstilbu un iegurni un teorētisko locītavu starp kaklu un krūškurvi (skatīt šā pielikuma papildinājuma 1. attēlu).

4.   MANEKENA IZVIETOŠANA

Telpisko manekenu izvieto šādi.

| 4.1. | Transportlīdzekli novieto uz horizontālas plaknes un sēdekļus noregulē, kā noteikts 2.2. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

Transportlīdzekli novieto uz horizontālas plaknes un sēdekļus noregulē, kā noteikts 2.2. punktā.

| 4.2. | Lai būtu vieglāk pareizi izvietot manekenu, testējamo sēdekli apklāj ar auduma gabalu. |
| --- | --- |

4.2.

Lai būtu vieglāk pareizi izvietot manekenu, testējamo sēdekli apklāj ar auduma gabalu.

| 4.3. | Manekenu novieto uz attiecīgā sēdekļa, lai tā galvenā ass būtu perpendikulāra pret transportlīdzekļa garenisko simetrijas plakni. |
| --- | --- |

4.3.

Manekenu novieto uz attiecīgā sēdekļa, lai tā galvenā ass būtu perpendikulāra pret transportlīdzekļa garenisko simetrijas plakni.

| 4.4. | Manekena pēdas novieto šādi.






  4.4.1. | Priekšējā sēdeklī tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda manekena sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli. |
| --- | --- | --- |

4.4.

Manekena pēdas novieto šādi.

4.4.1.

Priekšējā sēdeklī tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda manekena sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

| 4.4.2. | Aizmugurējos sēdekļos pēc iespējas tā, lai tās saskartos ar priekšējiem sēdekļiem. Ja pēdas balstās uz grīdas, kuras daļas ir dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, ir atskaites punkts un otru pēdu novieto tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda manekena sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli. |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizmugurējos sēdekļos pēc iespējas tā, lai tās saskartos ar priekšējiem sēdekļiem. Ja pēdas balstās uz grīdas, kuras daļas ir dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, ir atskaites punkts un otru pēdu novieto tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda manekena sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

| 4.4.3. | Ja “H” punktu nosaka vidējā sēdeklī, tad pēdas novieto katru savā tuneļa pusē. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ja “H” punktu nosaka vidējā sēdeklī, tad pēdas novieto katru savā tuneļa pusē.

| 4.5. | Uz augšstilbiem novieto smagumus, līmeņrādi, ar ko pārbauda manekena sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, novieto horizontāli, un smagumus novieto uz manekena sēdvietas. |
| --- | --- |

4.5.

Uz augšstilbiem novieto smagumus, līmeņrādi, ar ko pārbauda manekena sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, novieto horizontāli, un smagumus novieto uz manekena sēdvietas.

| 4.6. | Manekenu ar ceļgala pagrieziena asi pārvieto prom no sēdekļa atzveltnes, un manekena muguru virza uz priekšu. Manekenu iekārto transportlīdzekļa sēdeklī, pabīdot manekena pamatni atpakaļ, līdz rodas pretestība, un manekena muguru atbalsta pret sēdekļa atzveltni. |
| --- | --- |

4.6.

Manekenu ar ceļgala pagrieziena asi pārvieto prom no sēdekļa atzveltnes, un manekena muguru virza uz priekšu. Manekenu iekārto transportlīdzekļa sēdeklī, pabīdot manekena pamatni atpakaļ, līdz rodas pretestība, un manekena muguru atbalsta pret sēdekļa atzveltni.

| 4.7. | Divas reizes manekenam pieliek horizontālu slodzi 10 ± 1 daN. Slodzes virziens un pielikšanas punkts ir norādīts 2. attēlā ar melnu bultu. |
| --- | --- |

4.7.

Divas reizes manekenam pieliek horizontālu slodzi 10 ± 1 daN. Slodzes virziens un pielikšanas punkts ir norādīts 2. attēlā ar melnu bultu.

| 4.8. | Smagumus uzliek uz labās un kreisās puses, pēc tam uzliek torsa smagumu. Manekena šķērslīmenis ir horizontāls. |
| --- | --- |

4.8.

Smagumus uzliek uz labās un kreisās puses, pēc tam uzliek torsa smagumu. Manekena šķērslīmenis ir horizontāls.

| 4.9. | Manekena šķērslīmeni noturot horizontālu, tā muguru noliec uz priekšu, līdz torsa smagumi ir virs “H” punkta, tā kā vairs nav berzes ar sēdekļa atzveltni. |
| --- | --- |

4.9.

Manekena šķērslīmeni noturot horizontālu, tā muguru noliec uz priekšu, līdz torsa smagumi ir virs “H” punkta, tā kā vairs nav berzes ar sēdekļa atzveltni.

| 4.10. | Manekena muguru uzmanīgi virza atpakaļ, lai pabeigtu uzstādīšanu. Manekena šķērslīmenis ir horizontāls. Ja tā nav, tad iepriekš minēto procedūru atkārto. |
| --- | --- |

4.10.

Manekena muguru uzmanīgi virza atpakaļ, lai pabeigtu uzstādīšanu. Manekena šķērslīmenis ir horizontāls. Ja tā nav, tad iepriekš minēto procedūru atkārto.

5.   REZULTĀTI

| 5.1. | Kad manekens ir izvietots tā, kā aprakstīts 4. punktā, “H” punktu un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi attiecīgajam transportlīdzekļa sēdeklim veido “H” punkts un manekena torsa atskaites līnijas slīpuma leņķis. |
| --- | --- |

5.1.

Kad manekens ir izvietots tā, kā aprakstīts 4. punktā, “H” punktu un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi attiecīgajam transportlīdzekļa sēdeklim veido “H” punkts un manekena torsa atskaites līnijas slīpuma leņķis.

| 5.2. | Mēra “H” punkta koordinātas attiecībā pret trim savstarpēji perpendikulārām plaknēm un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi, ko salīdzina ar transportlīdzekļa izgatavotāja sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

5.2.

Mēra “H” punkta koordinātas attiecībā pret trim savstarpēji perpendikulārām plaknēm un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi, ko salīdzina ar transportlīdzekļa izgatavotāja sniegtajiem datiem.

6.   “R” UN “H” PUNKTU RELATĪVĀ NOVIETOJUMA UN ATTIECĪBAS STARP SĒDEKĻA ATZVELTNES KONSTRUKTĪVO LEŅĶI UN SĒDEKĻA ATZVELTNES FAKTISKO LEŅĶI PĀRBAUDE

| 6.1. | Atbilstīgi 5.2. punktam izdarīto mērījumu rezultātus, kas attiecas uz “H” punktu un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi, salīdzina ar “R” punkta koordinātām un izgatavotāja noteikto sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi. |
| --- | --- |

6.1.

Atbilstīgi 5.2. punktam izdarīto mērījumu rezultātus, kas attiecas uz “H” punktu un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi, salīdzina ar “R” punkta koordinātām un izgatavotāja noteikto sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi.

| 6.2. | “R” punkta un “H” punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja “H” punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas “R” punktā, un ja sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis ir 5° robežās no sēdekļa atzveltnes konstruktīvā leņķa. |
| --- | --- |

6.2.

“R” punkta un “H” punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi un sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja “H” punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas “R” punktā, un ja sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis ir 5° robežās no sēdekļa atzveltnes konstruktīvā leņķa.

| 6.2.1. | Ja šie nosacījumi ir izpildīti, tad “R” punktu un sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi izmanto testēšanā, un vajadzības gadījumā manekenu noregulē tā, ka “H” punkts sakrīt ar “R” punktu un sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis sakrīt ar sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ja šie nosacījumi ir izpildīti, tad “R” punktu un sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi izmanto testēšanā, un vajadzības gadījumā manekenu noregulē tā, ka “H” punkts sakrīt ar “R” punktu un sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis sakrīt ar sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi.

| 6.3. | Ja “H” punkts vai sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis neatbilst 6.2. punkta prasībām, “H” punktu vai sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi nosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja divu no šīm trim darbībām rezultāti atbilst prasībām, tad uzskata, ka testa rezultāti ir apmierinoši. |
| --- | --- |

6.3.

Ja “H” punkts vai sēdekļa atzveltnes faktiskais leņķis neatbilst 6.2. punkta prasībām, “H” punktu vai sēdekļa atzveltnes faktisko leņķi nosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja divu no šīm trim darbībām rezultāti atbilst prasībām, tad uzskata, ka testa rezultāti ir apmierinoši.

| 6.4. | Līdz vismaz divi no trim testa rezultātiem atbilst 6.2. punkta prasībām, uzskata, ka testa rezultāti nav apmierinoši. |
| --- | --- |

6.4.

Līdz vismaz divi no trim testa rezultātiem atbilst 6.2. punkta prasībām, uzskata, ka testa rezultāti nav apmierinoši.

| 6.5. | Ja izveidojas 6.4. punktā aprakstītā situācija vai pārbaude nav iespējama tāpēc, ka transportlīdzekļa izgatavotājs nav sniedzis informāciju par “R” punkta novietojumu vai sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi, tad vienmēr attiecībā uz šajos noteikumos minēto “R” punktu vai sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi var izmantot un uzskatīt par piemērojamiem trīs testu vidējos rezultātus. |
| --- | --- |

6.5.

Ja izveidojas 6.4. punktā aprakstītā situācija vai pārbaude nav iespējama tāpēc, ka transportlīdzekļa izgatavotājs nav sniedzis informāciju par “R” punkta novietojumu vai sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi, tad vienmēr attiecībā uz šajos noteikumos minēto “R” punktu vai sēdekļa atzveltnes konstruktīvo leņķi var izmantot un uzskatīt par piemērojamiem trīs testu vidējos rezultātus.

Papildinājums

TELPISKĀ MANEKENA SASTĀVDAĻAS

Image

MANEKENA IZMĒRI UN MASA

Manekena masa

| kg |
| --- |
| Sastāvdaļas, kas imitē muguru un ķermeņa sēdvietu | 16,6 |
| Torsa masa | 31,2 |
| Sēdvietas masa | 7,8 |
| Augšstilbu masa | 6,8 |
| Kāju masa | 13,2 |
| Kopā | 75,6 |

kg

Sastāvdaļas, kas imitē muguru un ķermeņa sēdvietu

16,6

Torsa masa

31,2

Sēdvietas masa

7,8

Augšstilbu masa

6,8

Kāju masa

13,2

Kopā

75,6

2.   attēls

Image

---

4. PIELIKUMS

IZVIRZĪJUMU UN ATTĀLUMU MĒRĪŠANA

1.   UZ ĀRĒJĀS VIRSMAS UZSTĀDĪTAS DETAĻAS IZVIRZĪJUMA IZMĒRU NOTEIKŠANAS METODE

| 1.1. | Uz izliekta paneļa uzstādītas detaļas izvirzījuma izmēru var noteikt tieši vai pēc norādēm attiecīgā stāvoklī novietotas detaļas šķērsgriezuma rasējumā. |
| --- | --- |

1.1.

Uz izliekta paneļa uzstādītas detaļas izvirzījuma izmēru var noteikt tieši vai pēc norādēm attiecīgā stāvoklī novietotas detaļas šķērsgriezuma rasējumā.

| 1.2. | Ja detaļas, kas uzstādīta uz paneļa, kas nav izliekts, izvirzījumu nevar vienkārši izmērīt, tad to nosaka pēc maksimālās pārmaiņas attālumā starp paneļa atskaites līniju un 100 mm diametra lodes, kuru pārvieto pastāvīgā saskarē ar detaļu, centru. Šīs metodes izmantošanas piemērs ir parādīts 1. attēlā. |
| --- | --- |

1.2.

Ja detaļas, kas uzstādīta uz paneļa, kas nav izliekts, izvirzījumu nevar vienkārši izmērīt, tad to nosaka pēc maksimālās pārmaiņas attālumā starp paneļa atskaites līniju un 100 mm diametra lodes, kuru pārvieto pastāvīgā saskarē ar detaļu, centru. Šīs metodes izmantošanas piemērs ir parādīts 1. attēlā.

| 1.3. | Rokturu izvirzījumu mēra attiecībā pret plakni, kas šķērso piestiprinājuma punktus. Piemērs ir parādīts 2. attēlā. |
| --- | --- |

1.3.

Rokturu izvirzījumu mēra attiecībā pret plakni, kas šķērso piestiprinājuma punktus. Piemērs ir parādīts 2. attēlā.

2.   GALVENO LUKTURU AIZSEGU UN APMAĻU IZVIRZĪJUMA NOTEIKŠANAS METODE

| 2.1. | Galveno lukturu izvirzījumu no ārējās virsmas mēra horizontāli no saskares punkta ar lodi, kuras diametrs 100 mm, kā norādīts 3. attēlā. |
| --- | --- |

2.1.

Galveno lukturu izvirzījumu no ārējās virsmas mēra horizontāli no saskares punkta ar lodi, kuras diametrs 100 mm, kā norādīts 3. attēlā.

3.   ATTĀLUMA STARP RESTU DETAĻĀM NOTEIKŠANAS METODE

| 3.1. | Attālums starp restu detaļām ir attālums starp divām plaknēm, kas šķērso lodes saskares punktus un kas ir perpendikulāras līnijai, kura savieno saskares punktus. Šīs metodes izmantošanas piemēri ir parādīti 4. un 5. attēlā. |
| --- | --- |

3.1.

Attālums starp restu detaļām ir attālums starp divām plaknēm, kas šķērso lodes saskares punktus un kas ir perpendikulāras līnijai, kura savieno saskares punktus. Šīs metodes izmantošanas piemēri ir parādīti 4. un 5. attēlā.

1.   attēls

Image

2.   attēls

Image

3.   attēls

Image

4. un 5.   attēls

Image

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/18

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 80 — Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļu apstiprināšanu un šo transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājuma vietu izturību

Ar visiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 3. papildinājumam, kas stājas spēkā 2007. gada 18. jūnijā

01. grozījumu sērijas 1. labojumam, kas stājas spēkā 2008. gada 12. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasības sēdekļiem |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prasības transportlīdzekļa tipa sēdekļu stiprinājumiem |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prasības transportlīdzekļa tipa sēdekļu uzstādījumam |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sēdekļu tipa un/vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozījumi un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas perioda noteikumi |
| --- | --- |

12.

| 13. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

13.

| 1. papildinājums – | Testa procedūras sēdekļiem atbilstoši 5. punktam un/vai stiprinājumiem atbilstoši 6.1.2. punktam |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Transportlīdzekļa stiprinājumu testa procedūra, piemērojot 6.1.1. punktu |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | Mērījumi |
| --- | --- |

3. papildinājums –

| 4. papildinājums – | Pieņemamības kritēriju noteikšana |
| --- | --- |

4. papildinājums –

| 5. papildinājums – | Statiskā testa prasības un procedūra |
| --- | --- |

5. papildinājums –

| 6. papildinājums – | Sēdekļa atzveltnes aizmugurējās daļas enerģijas absorbcijas parametri |
| --- | --- |

6. papildinājums –

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par sēdekļa tipa vai tipu apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu attiecībā uz tā (to) izturību saskaņā ar Noteikumiem Nr. 80 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu attiecībā uz sēdekļu stiprinājumu izturību saskaņā ar Noteikumiem Nr. 80 |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | “H” punkta un sēdvietu faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra mehāniskajos transportlīdzekļos |
| --- | --- |

4. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šie noteikumi attiecas uz:






  a) | pasažieru sēdekļu, kas vērsti uz priekšu, uzstādīšanu II, III un B (1) klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi attiecas uz:

a)

pasažieru sēdekļu, kas vērsti uz priekšu, uzstādīšanu II, III un B (1) klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos;

| b) | II, III un B (1) klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz to pasažieru sēdekļu stiprinājumiem un sēdekļu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

b)

II, III un B (1) klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz to pasažieru sēdekļu stiprinājumiem un sēdekļu uzstādīšanu.

| 1.2. | Pēc ražotāja lūguma tiek uzskatīts, ka tie M2
   (1) kategorijas transportlīdzekļi, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 17, atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

1.2.

Pēc ražotāja lūguma tiek uzskatīts, ka tie M2
   (1) kategorijas transportlīdzekļi, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 17, atbilst šo noteikumu prasībām.

| 1.3. | Transportlīdzekļus, kuros attiecībā uz dažiem sēdekļiem izmanto Noteikumu Nr. 14 7.4. punktā paredzēto atkāpi, apstiprina saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

Transportlīdzekļus, kuros attiecībā uz dažiem sēdekļiem izmanto Noteikumu Nr. 14 7.4. punktā paredzēto atkāpi, apstiprina saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | “Sēdekļa apstiprinājums” ir sēdekļa kā detaļas tipa apstiprinājums attiecībā uz to pasažieru aizsardzību, kas aizņem uz priekšu vērstos sēdekļus, un kurš attiecas uz sēdekļu izturību un atzveltņu konstrukciju. |
| --- | --- |

2.1.

“Sēdekļa apstiprinājums” ir sēdekļa kā detaļas tipa apstiprinājums attiecībā uz to pasažieru aizsardzību, kas aizņem uz priekšu vērstos sēdekļus, un kurš attiecas uz sēdekļu izturību un atzveltņu konstrukciju.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz to transportlīdzekļa konstrukcijas daļu izturību, pie kurām piestiprina sēdekļus, kā arī attiecībā uz sēdekļu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz to transportlīdzekļa konstrukcijas daļu izturību, pie kurām piestiprina sēdekļus, kā arī attiecībā uz sēdekļu uzstādīšanu.

| 2.3. | “Sēdekļa tips” ir sēdekļi, kas būtiski neatšķiras pēc šādiem parametriem, kuri var ietekmēt to izturību un iedarbību:






  2.3.1. | slodzi nesošo daļu uzbūve, forma, izmēri un materiāli; |
| --- | --- | --- |

2.3.

“Sēdekļa tips” ir sēdekļi, kas būtiski neatšķiras pēc šādiem parametriem, kuri var ietekmēt to izturību un iedarbību:

2.3.1.

slodzi nesošo daļu uzbūve, forma, izmēri un materiāli;

| 2.3.2. | sēdekļa atzveltnes regulēšanas un bloķēšanas sistēmas tips un izmēri; |
| --- | --- |

2.3.2.

sēdekļa atzveltnes regulēšanas un bloķēšanas sistēmas tips un izmēri;

| 2.3.3. | stiprinājumu un balstu (piemēram, kāju) izmēri, uzbūve un materiāli. |
| --- | --- |

2.3.3.

stiprinājumu un balstu (piemēram, kāju) izmēri, uzbūve un materiāli.

| 2.4. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras pēc:






  2.4.1. | konstrukcijas īpatnībām, uz ko attiecas šie noteikumi; kā arī |
| --- | --- | --- |

2.4.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras pēc:

2.4.1.

konstrukcijas īpatnībām, uz ko attiecas šie noteikumi; kā arī

| 2.4.2. | to transportlīdzekļa sēdekļu tipa vai tipiem, kam ir tipa apstiprinājums (ja ir). |
| --- | --- |

2.4.2.

to transportlīdzekļa sēdekļu tipa vai tipiem, kam ir tipa apstiprinājums (ja ir).

| 2.5. | “Sēdeklis” ir konstrukcija, ieskaitot tās apdari un stiprinājuma savienotājelementus, kuru var piestiprināt transportlīdzekļa korpusam un kura paredzēta viena vai vairāku pieaugušu pasažieru sēdēšanai. |
| --- | --- |

2.5.

“Sēdeklis” ir konstrukcija, ieskaitot tās apdari un stiprinājuma savienotājelementus, kuru var piestiprināt transportlīdzekļa korpusam un kura paredzēta viena vai vairāku pieaugušu pasažieru sēdēšanai.

| 2.6. | “Atsevišķs sēdeklis” ir sēdeklis, kas konstruēts un izgatavots vienam sēdošam pasažierim. |
| --- | --- |

2.6.

“Atsevišķs sēdeklis” ir sēdeklis, kas konstruēts un izgatavots vienam sēdošam pasažierim.

| 2.7. | “Divvietīgs sēdeklis” ir sēdeklis, kas konstruēts un izgatavots diviem blakus sēdošiem pasažieriem; divus sēdekļus, kuri atrodas viens otram blakus un kuriem nav savstarpēja savienojuma, uzskata par diviem atsevišķiem sēdekļiem. |
| --- | --- |

2.7.

“Divvietīgs sēdeklis” ir sēdeklis, kas konstruēts un izgatavots diviem blakus sēdošiem pasažieriem; divus sēdekļus, kuri atrodas viens otram blakus un kuriem nav savstarpēja savienojuma, uzskata par diviem atsevišķiem sēdekļiem.

| 2.8. | “Sēdekļu rinda” ir sēdeklis, kas konstruēts un izgatavots trijiem vai vairākiem blakus sēdošiem pasažieriem; vairākus atsevišķus vai divvietīgus sēdekļus, kuri novietoti viens otram blakus, neuzskata par sēdekļu rindu. |
| --- | --- |

2.8.

“Sēdekļu rinda” ir sēdeklis, kas konstruēts un izgatavots trijiem vai vairākiem blakus sēdošiem pasažieriem; vairākus atsevišķus vai divvietīgus sēdekļus, kuri novietoti viens otram blakus, neuzskata par sēdekļu rindu.

| 2.9. | “Sēdekļa spilvens” ir sēdekļa daļa, kas novietota gandrīz horizontāli un paredzēta, lai balstītu sēdošu pasažieri. |
| --- | --- |

2.9.

“Sēdekļa spilvens” ir sēdekļa daļa, kas novietota gandrīz horizontāli un paredzēta, lai balstītu sēdošu pasažieri.

| 2.10. | “Sēdekļa atzveltne” ir sēdekļa daļa, kas ir gandrīz vertikāla un paredzēta, lai balstītu pasažiera muguru, plecus un, iespējams, galvu. |
| --- | --- |

2.10.

“Sēdekļa atzveltne” ir sēdekļa daļa, kas ir gandrīz vertikāla un paredzēta, lai balstītu pasažiera muguru, plecus un, iespējams, galvu.

| 2.11. | “Regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar ko sēdekli vai tā daļas var noregulēt stāvoklī, kas ir piemērots sēdošajam pasažierim. |
| --- | --- |

2.11.

“Regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar ko sēdekli vai tā daļas var noregulēt stāvoklī, kas ir piemērots sēdošajam pasažierim.

| 2.12. | “Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai kādu no tā daļām var pārvietot šķērsām vai gareniski bez fiksētas starppozīcijas, lai atvieglotu pasažieru piekļūšanu sēdvietai. |
| --- | --- |

2.12.

“Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai kādu no tā daļām var pārvietot šķērsām vai gareniski bez fiksētas starppozīcijas, lai atvieglotu pasažieru piekļūšanu sēdvietai.

| 2.13. | “Bloķēšanas sistēma” ir ierīce, ar kuru nodrošina, ka sēdekli un tā daļas notur lietošanas stāvoklī. |
| --- | --- |

2.13.

“Bloķēšanas sistēma” ir ierīce, ar kuru nodrošina, ka sēdekli un tā daļas notur lietošanas stāvoklī.

| 2.14. | “Stiprinājums” ir transportlīdzekļa grīdas vai virsbūves daļa, pie kuras var piestiprināt sēdekli. |
| --- | --- |

2.14.

“Stiprinājums” ir transportlīdzekļa grīdas vai virsbūves daļa, pie kuras var piestiprināt sēdekli.

| 2.15. | “Stiprinājuma savienotājelementi” ir skrūves vai citas sastāvdaļas, ar ko sēdekli piestiprina pie transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.15.

“Stiprinājuma savienotājelementi” ir skrūves vai citas sastāvdaļas, ar ko sēdekli piestiprina pie transportlīdzekļa.

| 2.16. | “Vagonete” ir testa iekārta, kas izgatavota un ko lieto, lai imitētu satiksmes nelaimes gadījumus, kuros notiek frontāla sadursme. |
| --- | --- |

2.16.

“Vagonete” ir testa iekārta, kas izgatavota un ko lieto, lai imitētu satiksmes nelaimes gadījumus, kuros notiek frontāla sadursme.

| 2.17. | “Papildu sēdeklis” ir manekenam paredzēts sēdeklis, ko uzstāda uz vagonetes aiz testējamā sēdekļa. Tam jābūt tipiskam sēdeklim, ko lieto transportlīdzeklī aiz testējamā sēdekļa. |
| --- | --- |

2.17.

“Papildu sēdeklis” ir manekenam paredzēts sēdeklis, ko uzstāda uz vagonetes aiz testējamā sēdekļa. Tam jābūt tipiskam sēdeklim, ko lieto transportlīdzeklī aiz testējamā sēdekļa.

| 2.18. | “Atskaites plakne” ir plakne, kurā atrodas manekena papēžu saskares punkti un kuru izmanto, lai noteiktu H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdeklim atbilstoši 4. pielikuma norādījumiem. |
| --- | --- |

2.18.

“Atskaites plakne” ir plakne, kurā atrodas manekena papēžu saskares punkti un kuru izmanto, lai noteiktu H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdeklim atbilstoši 4. pielikuma norādījumiem.

| 2.19. | “Atskaites augstums” ir sēdekļa augšas augstums virs atskaites plaknes. |
| --- | --- |

2.19.

“Atskaites augstums” ir sēdekļa augšas augstums virs atskaites plaknes.

| 2.20. | “Manekens” atbilst Hybrid II vai III specifikācijai (2). |
| --- | --- |

2.20.

“Manekens” atbilst Hybrid II vai III specifikācijai (2).

| 2.21. | “Atskaites zona” ir telpa starp divām vertikālām plaknēm garenvirzienā, kuras ir 400 mm viena no otras un kuras ir simetriskas attiecībā pret H punktu; šo telpu definē Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā aprakstītās belzeņa iekārtas rotācija no vertikālas uz horizontālu. Iekārtu novieto, kā aprakstīts Noteikumu Nr. 21 minētajā pielikumā un iestata maksimālajam garumam 840 mm un minimālajam garumam 736 mm, attiecīgi ierobežojot minēto laukumu. |
| --- | --- |

2.21.

“Atskaites zona” ir telpa starp divām vertikālām plaknēm garenvirzienā, kuras ir 400 mm viena no otras un kuras ir simetriskas attiecībā pret H punktu; šo telpu definē Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā aprakstītās belzeņa iekārtas rotācija no vertikālas uz horizontālu. Iekārtu novieto, kā aprakstīts Noteikumu Nr. 21 minētajā pielikumā un iestata maksimālajam garumam 840 mm un minimālajam garumam 736 mm, attiecīgi ierobežojot minēto laukumu.

| 2.22. | “Trīspunktu josta” šajos noteikumos ir arī jostas ar vairāk nekā trijiem stiprinājumu punktiem. |
| --- | --- |

2.22.

“Trīspunktu josta” šajos noteikumos ir arī jostas ar vairāk nekā trijiem stiprinājumu punktiem.

| 2.23. | “Vieta starp sēdekļiem”, ja sēdekļi ir vērsti vienā virzienā, ir attālums starp sēdekļa priekšpusi un priekšā esošā sēdekļa aizmuguri, ko mēra horizontāli 620 mm augstumā no grīdas. |
| --- | --- |

2.23.

“Vieta starp sēdekļiem”, ja sēdekļi ir vērsti vienā virzienā, ir attālums starp sēdekļa priekšpusi un priekšā esošā sēdekļa aizmuguri, ko mēra horizontāli 620 mm augstumā no grīdas.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Sēdekļa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz sēdekļu ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Sēdekļa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz sēdekļu ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Transportlīdzekļa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarotais pārstāvis. |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekļa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarotais pārstāvis.

| 3.3. | Sēdekļu vai transportlīdzekļa apstiprinājuma pieteikumam pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un norāda šādu informāciju.






  3.3.1. | Sēdekļu apstiprinājumam:






  3.3.1.1. | detalizētu aprakstu par sēdekli, tā stiprinājuma savienotājelementiem un regulēšanas, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmām; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Sēdekļu vai transportlīdzekļa apstiprinājuma pieteikumam pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un norāda šādu informāciju.

3.3.1.

Sēdekļu apstiprinājumam:

3.3.1.1.

detalizētu aprakstu par sēdekli, tā stiprinājuma savienotājelementiem un regulēšanas, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmām;

| 3.3.1.2. | sēdekļa, tā stiprinājuma savienotājelementu un regulēšanas, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmu atbilstošā mērogā un pietiekami detalizētus rasējumus. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

sēdekļa, tā stiprinājuma savienotājelementu un regulēšanas, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmu atbilstošā mērogā un pietiekami detalizētus rasējumus.

| 3.3.2. | Transportlīdzekļa apstiprinājumam:






  3.3.2.1. | to transportlīdzekļa konstrukcijas daļu detalizētu aprakstu, kuras izmanto kā stiprinājumus; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Transportlīdzekļa apstiprinājumam:

3.3.2.1.

to transportlīdzekļa konstrukcijas daļu detalizētu aprakstu, kuras izmanto kā stiprinājumus;

| 3.3.2.2. | atbilstošā mērogā un pietiekami detalizētus to transportlīdzekļa daļu rasējumus, kuras izmanto kā stiprinājumus. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

atbilstošā mērogā un pietiekami detalizētus to transportlīdzekļa daļu rasējumus, kuras izmanto kā stiprinājumus.

| 3.4. | Tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprinājuma testiem, iesniedz:






  3.4.1. | sēdekļu apstiprinājumam – divus apstiprināmā tipa sēdekļu paraugus; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprinājuma testiem, iesniedz:

3.4.1.

sēdekļu apstiprinājumam – divus apstiprināmā tipa sēdekļu paraugus;

| 3.4.2 | transportlīdzekļa apstiprinājumam – transportlīdzekļa konstrukcijas daļu. |
| --- | --- |

3.4.2

transportlīdzekļa apstiprinājumam – transportlīdzekļa konstrukcijas daļu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Sēdekļa tipam piešķir apstiprinājumu, ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais sēdeklis atbilst prasībām, kas noteiktas 5. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

Sēdekļa tipam piešķir apstiprinājumu, ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais sēdeklis atbilst prasībām, kas noteiktas 5. punktā.

| 4.2. | Transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu, ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais transportlīdzeklis atbilst prasībām, kas noteiktas 6. un 7. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

Transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu, ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais transportlīdzeklis atbilst prasībām, kas noteiktas 6. un 7. punktā.

| 4.3. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst 01. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kurā iekļauti jaunākie būtiskākie tehniskie grozījumi, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati nolīguma Puse nepiešķir tādu pašu numuru citam sēdekļu tipam vai transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

4.3.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst 01. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kurā iekļauti jaunākie būtiskākie tehniskie grozījumi, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati nolīguma Puse nepiešķir tādu pašu numuru citam sēdekļu tipam vai transportlīdzekļa tipam.

| 4.4. | Paziņojumu par sēdekļa un/vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kuras paraugs dots šo noteikumu 1. pielikumā un/vai 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.4.

Paziņojumu par sēdekļa un/vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kuras paraugs dots šo noteikumu 1. pielikumā un/vai 2. pielikumā.

| 4.5. | Katram sēdeklim, kas atbilst sēdekļu tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, vai katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:






  4.5.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Katram sēdeklim, kas atbilst sēdekļu tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, vai katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:

4.5.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

| 4.5.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no apļa, kas aprakstīts 4.5.1. punktā. |
| --- | --- |

4.5.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no apļa, kas aprakstīts 4.5.1. punktā.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējumu izvieto attiecīgi uz sēdekļa vai sēdekļiem, vai uz transportlīdzekļa ražotāja piestiprinātās datu plāksnes vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējumu izvieto attiecīgi uz sēdekļa vai sēdekļiem, vai uz transportlīdzekļa ražotāja piestiprinātās datu plāksnes vai tās tuvumā.

| 4.8. | Apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma paraugi ir doti 3. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.

Apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma paraugi ir doti 3. pielikumā.

5.   PRASĪBAS SĒDEKĻIEM

| 5.1. | Uz katru sēdekļu tipu attiecas testa prasības, kas noteiktas 1. papildinājumā (dinamiskais tests) vai 5. un 6. papildinājumā (statiskais tests) pēc ražotāja pieprasījuma. |
| --- | --- |

5.1.

Uz katru sēdekļu tipu attiecas testa prasības, kas noteiktas 1. papildinājumā (dinamiskais tests) vai 5. un 6. papildinājumā (statiskais tests) pēc ražotāja pieprasījuma.

| 5.2. | Testus, kas veikti sēdekļa tipam, reģistrē paziņojumā par sēdekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, kurš atbilst 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

5.2.

Testus, kas veikti sēdekļa tipam, reģistrē paziņojumā par sēdekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, kurš atbilst 1. pielikumā dotajam paraugam.

| 5.3. | Visām regulēšanas un pārvietošanas sistēmām jābūt aprīkotām ar bloķēšanas sistēmu, kas darbojas automātiski. |
| --- | --- |

5.3.

Visām regulēšanas un pārvietošanas sistēmām jābūt aprīkotām ar bloķēšanas sistēmu, kas darbojas automātiski.

| 5.4. | Pēc testa regulēšanas un bloķēšanas sistēmai nav jābūt pilnīgā darba kārtībā. |
| --- | --- |

5.4.

Pēc testa regulēšanas un bloķēšanas sistēmai nav jābūt pilnīgā darba kārtībā.

6.   PRASĪBAS TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA SĒDEKĻU STIPRINĀJUMIEM

| 6.1. | Transportlīdzekļa sēdekļu stiprinājumiem jāiztur:






  6.1.1. | vai nu tests, kas aprakstīts 2. papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Transportlīdzekļa sēdekļu stiprinājumiem jāiztur:

6.1.1.

vai nu tests, kas aprakstīts 2. papildinājumā;

| 6.1.2. | vai, ja sēdeklis ir uzstādīts uz testējamās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas, tad testi, kas noteikti 1. papildinājumā. Sēdeklim nav jābūt apstiprinātam, ja tas atbilst iepriekš minētā papildinājuma 3.2.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.1.2.

vai, ja sēdeklis ir uzstādīts uz testējamās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas, tad testi, kas noteikti 1. papildinājumā. Sēdeklim nav jābūt apstiprinātam, ja tas atbilst iepriekš minētā papildinājuma 3.2.1. punkta prasībām.

| 6.2. | Stiprinājuma vai apkārtējās zonas paliekoša deformācija, ieskaitot lūzumu, ir pieļaujama, ja noteiktais spēks ir uzturēts visu noteikto laiku. |
| --- | --- |

6.2.

Stiprinājuma vai apkārtējās zonas paliekoša deformācija, ieskaitot lūzumu, ir pieļaujama, ja noteiktais spēks ir uzturēts visu noteikto laiku.

| 6.3. | Ja transportlīdzeklim ir vairāk nekā viena tipa stiprinājums, tad, lai apstiprinātu transportlīdzekli, testē visus stiprinājuma variantus. |
| --- | --- |

6.3.

Ja transportlīdzeklim ir vairāk nekā viena tipa stiprinājums, tad, lai apstiprinātu transportlīdzekli, testē visus stiprinājuma variantus.

| 6.4. | Ir atļauts izmantot vienu testu, lai vienlaikus apstiprinātu sēdekli un transportlīdzekli. |
| --- | --- |

6.4.

Ir atļauts izmantot vienu testu, lai vienlaikus apstiprinātu sēdekli un transportlīdzekli.

| 6.5. | Transportlīdzekļiem, kas pieder pie M3 kategorijas, sēdekļu stiprinājumus uzskata par atbilstīgiem 6.1. un 6.2. punkta prasībām, ja attiecīgo sēdvietu drošības jostu stiprinājumi ir tieši piestiprināti sēdekļiem, kas paredzēti uzstādīšanai, un šie jostu stiprinājumi atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām, pēc vajadzības ar atkāpi, kura paredzēta šo noteikumu 7.4. punktā. |
| --- | --- |

6.5.

Transportlīdzekļiem, kas pieder pie M3 kategorijas, sēdekļu stiprinājumus uzskata par atbilstīgiem 6.1. un 6.2. punkta prasībām, ja attiecīgo sēdvietu drošības jostu stiprinājumi ir tieši piestiprināti sēdekļiem, kas paredzēti uzstādīšanai, un šie jostu stiprinājumi atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām, pēc vajadzības ar atkāpi, kura paredzēta šo noteikumu 7.4. punktā.

7.   PRASĪBAS TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA SĒDEKĻU UZSTĀDĪJUMAM

| 7.1. | Visus uz priekšu vērstos sēdekļus, ko uzstāda, apstiprina atbilstīgi šo noteikumu 5. punkta prasībām un šādiem nosacījumiem:






  7.1.1. | sēdekļa atskaites augstums ir vismaz 1 m; un |
| --- | --- | --- |

7.1.

Visus uz priekšu vērstos sēdekļus, ko uzstāda, apstiprina atbilstīgi šo noteikumu 5. punkta prasībām un šādiem nosacījumiem:

7.1.1.

sēdekļa atskaites augstums ir vismaz 1 m; un

| 7.1.2. | tā sēdekļa H punkts, kas atrodas tieši aizmugurē, ir mazāk nekā 72 mm augstāk par attiecīgā sēdekļa H punktu vai, ja sēdeklis, kurš ir tieši aizmugurē, ir vairāk nekā par 72 mm augstāks, tad sēdekli testē un apstiprina uzstādīšanai šādā stāvoklī. |
| --- | --- |

7.1.2.

tā sēdekļa H punkts, kas atrodas tieši aizmugurē, ir mazāk nekā 72 mm augstāk par attiecīgā sēdekļa H punktu vai, ja sēdeklis, kurš ir tieši aizmugurē, ir vairāk nekā par 72 mm augstāks, tad sēdekli testē un apstiprina uzstādīšanai šādā stāvoklī.

| 7.2. | Apstiprinot atbilstīgi 1. papildinājumam, piemēro 1. un 2. testu, izņemot šādus gadījumus:






  7.2.1. | nepiemēro 1. testu, ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris (t. i., ja tieši aiz testējamā sēdekļa nav neviena uz priekšu vērsta sēdekļa); |
| --- | --- | --- |

7.2.

Apstiprinot atbilstīgi 1. papildinājumam, piemēro 1. un 2. testu, izņemot šādus gadījumus:

7.2.1.

nepiemēro 1. testu, ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris (t. i., ja tieši aiz testējamā sēdekļa nav neviena uz priekšu vērsta sēdekļa);

| 7.2.2. | nepiemēro 2. testu:






  7.2.2.1. | ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris; vai |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

nepiemēro 2. testu:

7.2.2.1.

ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris; vai

| 7.2.2.2. | ja sēdeklis, kas ir aizmugurē, ir aprīkots ar trīspunktu jostu, kuras stiprinājumi pilnīgi atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām (bez atkāpes); vai |
| --- | --- |

7.2.2.2.

ja sēdeklis, kas ir aizmugurē, ir aprīkots ar trīspunktu jostu, kuras stiprinājumi pilnīgi atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām (bez atkāpes); vai

| 7.2.2.3. | ja sēdeklis atbilst šo noteikumu 6. papildinājuma prasībām. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

ja sēdeklis atbilst šo noteikumu 6. papildinājuma prasībām.

| 7.3. | Apstiprinot atbilstīgi 5. un 6. papildinājumam, piemēro visus testus, izņemot šādus gadījumus:






  7.3.1. | Nepiemēro testu, kas noteikts 5. papildinājumā, ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris (t. i., ja tieši aiz testējamā sēdekļa nav neviena uz priekšu vērsta sēdekļa). |
| --- | --- | --- |

7.3.

Apstiprinot atbilstīgi 5. un 6. papildinājumam, piemēro visus testus, izņemot šādus gadījumus:

7.3.1.

Nepiemēro testu, kas noteikts 5. papildinājumā, ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris (t. i., ja tieši aiz testējamā sēdekļa nav neviena uz priekšu vērsta sēdekļa).

| 7.3.2. | Nepiemēro testu, kas noteikts 6. papildinājumā:






  7.3.2.1. | ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris; vai |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

Nepiemēro testu, kas noteikts 6. papildinājumā:

7.3.2.1.

ja sēdekļa aizmugurē nevar ietriekties nepiesprādzējies pasažieris; vai

| 7.3.2.2. | ja sēdeklis, kas ir aizmugurē, ir aprīkots ar trīspunktu jostu, kuras stiprinājumi pilnīgi atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām (bez atkāpes). |
| --- | --- |

7.3.2.2.

ja sēdeklis, kas ir aizmugurē, ir aprīkots ar trīspunktu jostu, kuras stiprinājumi pilnīgi atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām (bez atkāpes).

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | Sēdekļi un/vai transportlīdzekļi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 5., 6. un 7. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Sēdekļi un/vai transportlīdzekļi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 5., 6. un 7. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Lai pārbaudītu, ka ir izpildītas 8.1. punkta prasības, veic attiecīgu ražojumu kontroli. Šajā gadījumā attiecīga kontrole nozīmē pārbaudīt ražojuma izmērus, kā arī pārliecināties par to, ka pastāv efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras. |
| --- | --- |

8.2.

Lai pārbaudītu, ka ir izpildītas 8.1. punkta prasības, veic attiecīgu ražojumu kontroli. Šajā gadījumā attiecīga kontrole nozīmē pārbaudīt ražojuma izmērus, kā arī pārliecināties par to, ka pastāv efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras.

| 8.3. | Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes un veikt paraugu testēšanu, izvēloties vajadzīgos testus, kas veikti apstiprināšanas laikā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā. |
| --- | --- |

8.3.

Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes un veikt paraugu testēšanu, izvēloties vajadzīgos testus, kas veikti apstiprināšanas laikā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz sēdekļa tipu un/vai transportlīdzekļa tipu, var atsaukt, ja nav izpildītas iepriekš izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz sēdekļa tipu un/vai transportlīdzekļa tipu, var atsaukt, ja nav izpildītas iepriekš izklāstītās prasības.

| 9.2. | Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to paziņo pārējām Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. un/vai 2. pielikumā. |
| --- | --- |

9.2.

Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to paziņo pārējām Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. un/vai 2. pielikumā.

10.   SĒDEKĻA TIPA UN/VAI TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 10.1. | Par katru sēdekļa tipa un/vai transportlīdzekļa tipa grozījumu paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi attiecīgo sēdekļa un/vai transportlīdzekļa tipu. Šī struktūrvienība var vai nu:






  10.1.1. | atzīt, ka izdarītie grozījumi nerada ievērojamas negatīvas sekas, un sēdeklis un/vai transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

10.1.

Par katru sēdekļa tipa un/vai transportlīdzekļa tipa grozījumu paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi attiecīgo sēdekļa un/vai transportlīdzekļa tipu. Šī struktūrvienība var vai nu:

10.1.1.

atzīt, ka izdarītie grozījumi nerada ievērojamas negatīvas sekas, un sēdeklis un/vai transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

| 10.1.2. | pieprasīt tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par testu veikšanu, jaunu testa protokolu. |
| --- | --- |

10.1.2.

pieprasīt tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par testu veikšanu, jaunu testa protokolu.

| 10.2. | Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, iekļaujot informāciju par attiecīgajām izmaiņām, saskaņā ar 4.4. punktā noteikto procedūru nosūta šā nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

10.2.

Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, iekļaujot informāciju par attiecīgajām izmaiņām, saskaņā ar 4.4. punktā noteikto procedūru nosūta šā nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

| 10.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šim paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. un/vai 2. pielikumā iekļautajam paraugam. |
| --- | --- |

10.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šim paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. un/vai 2. pielikumā iekļautajam paraugam.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināto transportlīdzekļa tipu, tas par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, minētā iestāde par to informē pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. un/vai 2. pielikumā iekļautajam paraugam.

12.   PĀREJAS PERIODA NOTEIKUMI

| 12.1. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērija, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

12.1.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērija, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 12.2. | No 1999. gada 1. oktobra attiecībā uz M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa nepārsniedz 3 500 kg, un no sešdesmitās dienas pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas attiecībā uz M3 transportlīdzekļiem Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja ir izpildītas šo noteikumu, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasības. |
| --- | --- |

12.2.

No 1999. gada 1. oktobra attiecībā uz M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa nepārsniedz 3 500 kg, un no sešdesmitās dienas pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas attiecībā uz M3 transportlīdzekļiem Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja ir izpildītas šo noteikumu, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasības.

| 12.3. | No 2001. gada 1. oktobra attiecībā uz M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa nepārsniedz 3 500 kg, un no 1999. gada 1. oktobra attiecībā uz M3 transportlīdzekļiem Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt atzīt tos apstiprinājumus, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

12.3.

No 2001. gada 1. oktobra attiecībā uz M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa nepārsniedz 3 500 kg, un no 1999. gada 1. oktobra attiecībā uz M3 transportlīdzekļiem Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt atzīt tos apstiprinājumus, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju.

13.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu vai atteikumu, vai atsaukšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā, dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem.

(2)  Tāda Hybrid II un III tehniskās specifikācijas un sīki izstrādāti rasējumi, kas atbilst tāda piecdesmitās procentiles vīrieša galvenajiem izmēriem, kurš dzīvo Amerikas Savienotajās Valstīs, un tā regulēšanas specifikācijas šim testam ir deponētas pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra, un ar tām var iepazīties pēc lūguma Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātā, Palais des Nations, Geneva, Switzerland.

(3)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalsts izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta un 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (pieejams) un 56 Melnkalne. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. papildinājums

Testa procedūras sēdekļiem atbilstoši 5. punktam un/vai stiprinājumiem atbilstoši 6.1.2. punktam

1.   Prasības

1.1.   Testēšanas laikā nosaka:

| 1.1.1. | vai sēdeklī esošo(-os) pasažieri(-us) pareizi aiztur drošības josta(-as) un/vai sēdeklis(-ļi), kas atrodas viņam(-iem) priekšā.






  1.1.1.1. | Šo prasību uzskata par izpildītu, ja jebkuras manekena ķermeņa daļas un galvas kustībā uz priekšu tā nešķērso vertikālo šķērsplakni, kas atrodas 1,6 m attālumā no R punkta uz papildu sēdekļa; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

vai sēdeklī esošo(-os) pasažieri(-us) pareizi aiztur drošības josta(-as) un/vai sēdeklis(-ļi), kas atrodas viņam(-iem) priekšā.

1.1.1.1.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja jebkuras manekena ķermeņa daļas un galvas kustībā uz priekšu tā nešķērso vertikālo šķērsplakni, kas atrodas 1,6 m attālumā no R punkta uz papildu sēdekļa;

| 1.1.2. | vai sēdeklī esošajam(-iem) pasažierim(-iem) nerodas smags miesas bojājums.






  1.1.2.1. | Šo prasību uzskata par izpildītu, ja mērierīcēm pieslēgtam manekenam tiek izpildīti šādi atbilstīgi 4. papildinājumam noteiktie biomehāniskās pieņemamības kritēriji:






  1.1.2.1.1. | pieņemamības kritērijs galvai (HAC) ir mazāks par 500; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2.

vai sēdeklī esošajam(-iem) pasažierim(-iem) nerodas smags miesas bojājums.

1.1.2.1.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja mērierīcēm pieslēgtam manekenam tiek izpildīti šādi atbilstīgi 4. papildinājumam noteiktie biomehāniskās pieņemamības kritēriji:

1.1.2.1.1.

pieņemamības kritērijs galvai (HAC) ir mazāks par 500;

| 1.1.2.1.2. | pieņemamības kritērijs krūškurvim (ThAC) ir mazāks par 30 g, izņemot laika vienībās, kuru summa ir mazāka par 3 ms (g = 9,81 m/s2); |
| --- | --- |

1.1.2.1.2.

pieņemamības kritērijs krūškurvim (ThAC) ir mazāks par 30 g, izņemot laika vienībās, kuru summa ir mazāka par 3 ms (g = 9,81 m/s2);

| 1.1.2.1.3. | pieņemamības kritērijs augšstilbam (FAC) ir mazāks par 10 kN, un laika vienībās, kuru summa ir lielāka par 20 ms, nepārsniedz vērtību, kas atbilst 8 kN; |
| --- | --- |

1.1.2.1.3.

pieņemamības kritērijs augšstilbam (FAC) ir mazāks par 10 kN, un laika vienībās, kuru summa ir lielāka par 20 ms, nepārsniedz vērtību, kas atbilst 8 kN;

| 1.1.3. | vai sēdeklis un sēdekļa stiprinājumi ir pietiekami stipri.






  1.1.3.1. | Šo prasību uzskata par izpildītu, ja:






  1.1.3.1.1. | testa laikā neviena sēdekļa daļa, sēdekļa stiprinājumi vai palīgierīces pilnīgi neatdalās; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

vai sēdeklis un sēdekļa stiprinājumi ir pietiekami stipri.

1.1.3.1.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja:

1.1.3.1.1.

testa laikā neviena sēdekļa daļa, sēdekļa stiprinājumi vai palīgierīces pilnīgi neatdalās;

| 1.1.3.1.2. | sēdeklis stingri paliek vietā pat tad, ja atdalās viens stiprinājums vai vairāki stiprinājumi, un visas bloķēšanas sistēmas paliek nobloķētas visā testa laikā; |
| --- | --- |

1.1.3.1.2.

sēdeklis stingri paliek vietā pat tad, ja atdalās viens stiprinājums vai vairāki stiprinājumi, un visas bloķēšanas sistēmas paliek nobloķētas visā testa laikā;

| 1.1.3.1.3. | pēc testa nevienai sēdekļa konstrukcijas daļai vai palīgierīcēm nav neviena lūzuma vai asu vai smailu malu vai stūru, kas var radīt miesas bojājumu. |
| --- | --- |

1.1.3.1.3.

pēc testa nevienai sēdekļa konstrukcijas daļai vai palīgierīcēm nav neviena lūzuma vai asu vai smailu malu vai stūru, kas var radīt miesas bojājumu.

1.2.   Visi savienotājelementi, kas ir atzveltnes daļa, vai atzveltnes palīgierīces ir tādas, ka triecienā nevar radīt pasažierim nekādu miesas bojājumu. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja jebkuras daļas, kas var saskarties ar lodi, kuras diametrs ir165 mm, izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm.

| 1.2.1. | Ja kāds no iepriekš minētajiem savienotājelementiem un palīgierīcēm uz stingras pamatnes ir no tāda materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka par 50, tad 1.2. punktā noteiktās prasības attiecas tikai uz stingro pamatni. |
| --- | --- |

1.2.1.

Ja kāds no iepriekš minētajiem savienotājelementiem un palīgierīcēm uz stingras pamatnes ir no tāda materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka par 50, tad 1.2. punktā noteiktās prasības attiecas tikai uz stingro pamatni.

| 1.2.2. | Uz tādām atzveltnes daļām kā sēdekļa un palīgierīču regulēšanas ierīcēm neattiecas neviena no 1.2. punkta prasībām, ja miera stāvoklī tās atrodas zem horizontālas plaknes 400 mm virs atskaites plaknes, pat tad, ja pasažieris ar tām var saskarties. |
| --- | --- |

1.2.2.

Uz tādām atzveltnes daļām kā sēdekļa un palīgierīču regulēšanas ierīcēm neattiecas neviena no 1.2. punkta prasībām, ja miera stāvoklī tās atrodas zem horizontālas plaknes 400 mm virs atskaites plaknes, pat tad, ja pasažieris ar tām var saskarties.

2.   Testējamā sēdekļa sagatavošana

2.1.   Testējamo sēdekli uzstāda:

| 2.1.1. | vai nu uz transportlīdzekļa virsbūvei raksturīgas testēšanas platformas; |
| --- | --- |

2.1.1.

vai nu uz transportlīdzekļa virsbūvei raksturīgas testēšanas platformas;

| 2.1.2. | vai uz stingras testēšanas platformas. |
| --- | --- |

2.1.2.

vai uz stingras testēšanas platformas.

2.2.   Stiprinājumam, ar kuru testējamo sēdekli(-ļus) piestiprina pie testēšanas platformas, jābūt identiskam vai ar tādiem pašiem parametriem kā tam stiprinājumam, kuru paredzēts izmantot transportlīdzeklī(-ļos).

2.3.   Testējamo sēdekli nokomplektē ar visu polsterējumu un palīgierīcēm. Ja sēdeklis ir aprīkots ar galdiņu, tad to nostiprina pārvadāšanas stāvoklī.

2.4.   Ja sēdeklis ir regulējams uz sāniem, tad to noregulē maksimālajā platumā.

2.5.   Ja sēdekļa atzveltne ir regulējama, tad to noregulē tā, lai manekena ķermeņa slīpums H punkta noteikšanai un faktiskais rumpja leņķis, kas atbilst sēdekļa stāvokļiem mehāniskajos transportlīdzekļos, ir iespējami tuvināts tam, kuru ražotājs ieteicis normālai lietošanai, vai, ja tāda ražotāja ieteikuma nav, tad iespējami tuvu 25o leņķim pret vertikāli virzienā uz aizmuguri.

2.6   Ja sēdekļa atzveltne ir aprīkota ar pagalvi, kura augstums ir regulējams, tad to noregulē zemākajā stāvoklī.

2.7.   Apstiprināta tipa drošības jostas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 16 un ir uzstādītas uz stiprinājumiem, kuri uzstādīti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14 (tostarp, ja tas ir atbilstīgi, ar atkāpi, kas paredzēta šo noteikumu 7.4. punktā), piestiprina gan papildu sēdeklim, gan testējamajam sēdeklim.

3.   Dinamiskie testi

3.1.   1. tests

Testēšanas platformu uzstāda uz vagonetes.

3.2.   Papildu sēdeklis

Papildu sēdeklis var piederēt pie tā paša tipa, pie kura pieder testējamais sēdeklis, un to novieto paralēli testējamajam sēdeklim un tieši tā aizmugurē. Abi sēdekļi ir viena augstuma un identiski noregulēti, un attālums starp sēdekļiem ir 750 mm.

| 3.2.1. | Ja lieto cita tipa papildu sēdekli, tad to norāda paziņojumā par sēdekļa tipa apstiprinājumu un saskaņā ar paraugu, kurš dots šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ja lieto cita tipa papildu sēdekli, tad to norāda paziņojumā par sēdekļa tipa apstiprinājumu un saskaņā ar paraugu, kurš dots šo noteikumu 1. pielikumā.

3.3.   Manekens

| 3.3.1. | Nepiesprādzētu manekenu novieto uz papildu sēdekļa tā, lai tā simetrijas plakne atbilst attiecīgās sēdvietas simetrijas plaknei. |
| --- | --- |

3.3.1.

Nepiesprādzētu manekenu novieto uz papildu sēdekļa tā, lai tā simetrijas plakne atbilst attiecīgās sēdvietas simetrijas plaknei.

| 3.3.2. | Manekena rokas novieto uz augšstilbiem tā, lai elkoņi pieskartos sēdekļa atzveltnei, kājas novieto maksimālā attālumā uz priekšu un, ja iespējams, paralēli, papēži pieskaras grīdai. |
| --- | --- |

3.3.2.

Manekena rokas novieto uz augšstilbiem tā, lai elkoņi pieskartos sēdekļa atzveltnei, kājas novieto maksimālā attālumā uz priekšu un, ja iespējams, paralēli, papēži pieskaras grīdai.

| 3.3.3. | Visus vajadzīgos manekenus uzstāda uz sēdekļa saskaņā ar šo procedūru:






  3.3.3.1. | manekenu novieto uz sēdekļa iespējami tuvu vēlamajam stāvoklim; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Visus vajadzīgos manekenus uzstāda uz sēdekļa saskaņā ar šo procedūru:

3.3.3.1.

manekenu novieto uz sēdekļa iespējami tuvu vēlamajam stāvoklim;

| 3.3.3.2. | pret manekena rumpi iespējami zemāk noliek plakanu, stingru plāksni ar 76 mm × 76 mm virsmas laukumu; |
| --- | --- |

3.3.3.2.

pret manekena rumpi iespējami zemāk noliek plakanu, stingru plāksni ar 76 mm × 76 mm virsmas laukumu;

| 3.3.3.3. | plakano virsmu horizontāli spiež pret manekena rumpi ar slodzi no 25 līdz 35 daN;






  3.3.3.3.1. | rumpi velk uz priekšu aiz pleciem līdz vertikālam stāvoklim, pēc tam atlaiž pret sēdekļa atzveltni. Šo darbību izpilda divas reizes; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.3.

plakano virsmu horizontāli spiež pret manekena rumpi ar slodzi no 25 līdz 35 daN;

3.3.3.3.1.

rumpi velk uz priekšu aiz pleciem līdz vertikālam stāvoklim, pēc tam atlaiž pret sēdekļa atzveltni. Šo darbību izpilda divas reizes;

| 3.3.3.3.2. | rumpi nekustinot, galvu noliek tādā stāvoklī, ka platforma, uz kuras balstās mērierīces, kas ievietotas galvā, ir horizontāla un ka galvas sagitālā vidusplakne ir paralēla attiecīgajai transportlīdzekļa plaknei; |
| --- | --- |

3.3.3.3.2.

rumpi nekustinot, galvu noliek tādā stāvoklī, ka platforma, uz kuras balstās mērierīces, kas ievietotas galvā, ir horizontāla un ka galvas sagitālā vidusplakne ir paralēla attiecīgajai transportlīdzekļa plaknei;

| 3.3.3.4. | plāksni ar plakano virsmu uzmanīgi noņem; |
| --- | --- |

3.3.3.4.

plāksni ar plakano virsmu uzmanīgi noņem;

| 3.3.3.5. | manekenu uz sēdekļa pārvieto uz priekšu un atkārto uzstādīšanas procedūru, kas aprakstīta iepriekš; |
| --- | --- |

3.3.3.5.

manekenu uz sēdekļa pārvieto uz priekšu un atkārto uzstādīšanas procedūru, kas aprakstīta iepriekš;

| 3.3.3.6. | pēc vajadzības koriģē apakšējo ekstremitāšu stāvokli; |
| --- | --- |

3.3.3.6.

pēc vajadzības koriģē apakšējo ekstremitāšu stāvokli;

| 3.3.3.7. | uzstādītās mērierīces nedrīkst ietekmēt manekena kustību trieciena brīdī; |
| --- | --- |

3.3.3.7.

uzstādītās mērierīces nedrīkst ietekmēt manekena kustību trieciena brīdī;

| 3.3.3.8. | mērierīču sistēmas temperatūru pirms testa stabilizē un iespējami uztur diapazonā no 19° līdz 26 °C. |
| --- | --- |

3.3.3.8.

mērierīču sistēmas temperatūru pirms testa stabilizē un iespējami uztur diapazonā no 19° līdz 26 °C.

3.4.   Trieciena imitācija

| 3.4.1. | Vagonetes trieciena ātrumam jābūt no 30 līdz 32 km/h. |
| --- | --- |

3.4.1.

Vagonetes trieciena ātrumam jābūt no 30 līdz 32 km/h.

| 3.4.2. | Vagonetes palēninājums vai, pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles, vagonetes paātrinājums trieciena brīdī atbilst normām, kas norādītas 1. attēlā. Izņemot intervālos, kuru summa ir mazāka par 3 ms, konstatētajam vagonetes palēninājuma vai paātrinājuma laikam jāsaglabājas starp robežlīknēm, kas parādītas 1. attēlā. |
| --- | --- |

3.4.2.

Vagonetes palēninājums vai, pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles, vagonetes paātrinājums trieciena brīdī atbilst normām, kas norādītas 1. attēlā. Izņemot intervālos, kuru summa ir mazāka par 3 ms, konstatētajam vagonetes palēninājuma vai paātrinājuma laikam jāsaglabājas starp robežlīknēm, kas parādītas 1. attēlā.

| 3.4.3. | Turklāt vidējam palēninājumam vai paātrinājumam jāiekļaujas starp 6,5 un 8,5 g. |
| --- | --- |

3.4.3.

Turklāt vidējam palēninājumam vai paātrinājumam jāiekļaujas starp 6,5 un 8,5 g.

3.5.   2. tests

| 3.5.1. | Atkārto 1. testu ar manekenu, kas nosēdināts papildu sēdeklī: manekenu piesprādzē ar drošības jostu, kas piestiprināta un noregulēta saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Drošības jostas stiprinājuma punktu skaitu 2. testā ieraksta paziņojumā par tipa apstiprinājumu un saskaņā ar paraugu, kas dots šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.1.

Atkārto 1. testu ar manekenu, kas nosēdināts papildu sēdeklī: manekenu piesprādzē ar drošības jostu, kas piestiprināta un noregulēta saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Drošības jostas stiprinājuma punktu skaitu 2. testā ieraksta paziņojumā par tipa apstiprinājumu un saskaņā ar paraugu, kas dots šo noteikumu 1. pielikumā.

| 3.5.2. | Papildu sēdeklis pieder pie tā paša tipa, pie kura pārbaudāmais sēdeklis, vai pie cita tipa, par to ziņas ieraksta paziņojumā par tipa apstiprinājumu un saskaņā ar paraugu, kas dots šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.2.

Papildu sēdeklis pieder pie tā paša tipa, pie kura pārbaudāmais sēdeklis, vai pie cita tipa, par to ziņas ieraksta paziņojumā par tipa apstiprinājumu un saskaņā ar paraugu, kas dots šo noteikumu 1. pielikumā.

| 3.5.3. | Ja 2. testā manekenu piesprādzē ar trīspunktu jostu un miesas bojājumu kritēriji nav pārsniegti, tad uzskata, ka papildu sēdeklis atbilst prasībām attiecībā uz statiskā testa slodzēm un augšējā stiprinājuma kustību testa laikā, kas noteikts Noteikumos Nr. 14 attiecībā uz šo uzstādījumu. |
| --- | --- |

3.5.3.

Ja 2. testā manekenu piesprādzē ar trīspunktu jostu un miesas bojājumu kritēriji nav pārsniegti, tad uzskata, ka papildu sēdeklis atbilst prasībām attiecībā uz statiskā testa slodzēm un augšējā stiprinājuma kustību testa laikā, kas noteikts Noteikumos Nr. 14 attiecībā uz šo uzstādījumu.

1. attēls

Image

---

2. Papildinājums

Transportlīdzekļa stiprinājumu testa procedūra, piemērojot 6.1.1. punktu

1.   Testa iekārta

| 1.1. | Stingru konstrukciju, kas ir pietiekami raksturīga sēdeklim, kurš paredzēts lietošanai transportlīdzeklī, nostiprina ar stiprinājumiem (bultskrūvēm, skrūvēm utt.), kurus kopā ar testiem paredzēto konstrukciju ir iesniedzis ražotājs. |
| --- | --- |

1.1.

Stingru konstrukciju, kas ir pietiekami raksturīga sēdeklim, kurš paredzēts lietošanai transportlīdzeklī, nostiprina ar stiprinājumiem (bultskrūvēm, skrūvēm utt.), kurus kopā ar testiem paredzēto konstrukciju ir iesniedzis ražotājs.

| 1.2. | Ja vairāku tipu sēdekļus, kas savstarpēji atšķiras pēc attāluma starp to kāju priekšējiem un aizmugurējiem galiem, var uzstādīt uz tā paša stiprinājuma, tad testē īsāko pamatni. Šo pamatni apraksta tipa apstiprinājuma sertifikātā. |
| --- | --- |

1.2.

Ja vairāku tipu sēdekļus, kas savstarpēji atšķiras pēc attāluma starp to kāju priekšējiem un aizmugurējiem galiem, var uzstādīt uz tā paša stiprinājuma, tad testē īsāko pamatni. Šo pamatni apraksta tipa apstiprinājuma sertifikātā.

2.   Testa procedūra

| 2.1. | Spēku F pieliek: |
| --- | --- |

2.1.

Spēku F pieliek:

| 2.1.1. | 750 mm virs atskaites plaknes un uz vertikālās līnijas, uz kuras atrodas tās virsmas ģeometriskais centrs, ko ierobežo daudzstūris, kura virsotnēs ir dažādie stiprinājuma punkti, vai attiecīgajā gadījumā sēdekļa galējie stiprinājumi, vai ko ierobežo stingrā konstrukcija, kas noteikta 1.1. punktā; |
| --- | --- |

2.1.1.

750 mm virs atskaites plaknes un uz vertikālās līnijas, uz kuras atrodas tās virsmas ģeometriskais centrs, ko ierobežo daudzstūris, kura virsotnēs ir dažādie stiprinājuma punkti, vai attiecīgajā gadījumā sēdekļa galējie stiprinājumi, vai ko ierobežo stingrā konstrukcija, kas noteikta 1.1. punktā;

| 2.1.2. | horizontālā virzienā, kas vērsts uz transportlīdzekļa priekšu; |
| --- | --- |

2.1.2.

horizontālā virzienā, kas vērsts uz transportlīdzekļa priekšu;

| 2.1.3. | ar iespējami īsu aizturi un vismaz 0,2 s laikā. |
| --- | --- |

2.1.3.

ar iespējami īsu aizturi un vismaz 0,2 s laikā.

| 2.2. | Spēku F aprēķina: |
| --- | --- |

2.2.

Spēku F aprēķina:

| 2.2.1. | pēc formulas F = (5 000 ± 50) × i,
  kur:
  “F” ir dots N un “i” nozīmē tā sēdekļa sēdvietu skaits, kuru stiprinājumi tiek testēti apstiprināšanai; vai pēc ražotāja lūguma; |
| --- | --- |

2.2.1.

pēc formulas F = (5 000 ± 50) × i,

kur:

“F” ir dots N un “i” nozīmē tā sēdekļa sēdvietu skaits, kuru stiprinājumi tiek testēti apstiprināšanai; vai pēc ražotāja lūguma;

| 2.2.2. | saskaņā ar raksturīgajām slodzēm, ko mēra dinamiskajos testos, kuri aprakstīti šo noteikumu 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.2.

saskaņā ar raksturīgajām slodzēm, ko mēra dinamiskajos testos, kuri aprakstīti šo noteikumu 1. papildinājumā.

---

3. Papildinājums

MĒRĪJUMI

1.   Visus vajadzīgos mērījumus izdara, izmantojot mērījumu sistēmas, kas atbilst starptautiskajam standartam ISO 6487:1987 “Triecienizturības testu mērīšanas metode – aprīkojums” (Technique of measurement in impact tests: Instrumentation).

2.   Dinamiskais tests

2.1.   Mērījumi, kas jāizdara uz vagonetes

Vagonetes palēninājuma vai paātrinājuma parametrus mēra pēc palēninājumiem vai paātrinājumiem, kuri izmērīti uz vagonetes stingrā rāmja, ar mērījumu sistēmām, kas atbilst 60. CFC (kanāla frekvences klase).

2.2.   Mērījumi, kas jāizdara izmantojot manekenu

Mērierīču nolasījumus reģistrē pa autonomiem datu kanāliem ar šādiem CFC:

| 2.2.1. | Mērījumi manekena galvā
  Rezultējošo triaksiālo paātrinājumu, kas vērsts uz smaguma centru (γr) (1), mēra ar 600. CFC. |
| --- | --- |

2.2.1.

Mērījumi manekena galvā

Rezultējošo triaksiālo paātrinājumu, kas vērsts uz smaguma centru (γr) (1), mēra ar 600. CFC.

| 2.2.2. | Mērījumi manekena krūškurvī
  Rezultējošo paātrinājumu smaguma centrā mēra ar 180. CFC. |
| --- | --- |

2.2.2.

Mērījumi manekena krūškurvī

Rezultējošo paātrinājumu smaguma centrā mēra ar 180. CFC.

| 2.2.3. | Mērījumi manekena augšstilbā
  Aksiālo kompresijas spēku mēra ar 600. CFC. |
| --- | --- |

2.2.3.

Mērījumi manekena augšstilbā

Aksiālo kompresijas spēku mēra ar 600. CFC.

---

(1)  Izteikts g (= 9,81 m/s2); skalāro vērtību aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| γl | = | momentānā garenvirziena paātrinājuma vērtība; |
| --- | --- | --- |
| γv | = | momentānā vertikālā paātrinājuma vērtība; |
| γt | = | momentānā šķērspaātrinājuma vērtība. |

γl

=

momentānā garenvirziena paātrinājuma vērtība;

γv

=

momentānā vertikālā paātrinājuma vērtība;

γt

=

momentānā šķērspaātrinājuma vērtība.

---

4. papildinājums

PIEŅEMAMĪBAS KRITĒRIJU NOTEIKŠANA

1.   Pieņemamības kritērijs galvai (HAC)

| 1.1. | Šo miesas bojājumu kritēriju (HAC) aprēķina pēc rezultējošā triaksiālā paātrinājuma, ko mēra saskaņā ar 3. papildinājuma 2.2.1. punktu, izmantojot šādu izteiksmi:



  kur t1 un t2 ir jebkuras testa laikā iegūtās vērtības; HAC ir t1 un t2 intervāla maksimālā vērtība. t1 un t2 vērtību izsaka sekundēs. |
| --- | --- |

1.1.

Šo miesas bojājumu kritēriju (HAC) aprēķina pēc rezultējošā triaksiālā paātrinājuma, ko mēra saskaņā ar 3. papildinājuma 2.2.1. punktu, izmantojot šādu izteiksmi:

Formula

kur t1 un t2 ir jebkuras testa laikā iegūtās vērtības; HAC ir t1 un t2 intervāla maksimālā vērtība. t1 un t2 vērtību izsaka sekundēs.

2.   Pieņemamības kritērijs krūškurvim (ThAC)

| 2.1. | Šo kritēriju nosaka atbilstīgi rezultējošā paātrinājuma absolūtajai vērtībai, ko izsaka g un mēra saskaņā ar 3. papildinājuma 2.2.2. punktu, un atbilstīgi paātrinājuma periodam, kuru izsaka ms. |
| --- | --- |

2.1.

Šo kritēriju nosaka atbilstīgi rezultējošā paātrinājuma absolūtajai vērtībai, ko izsaka g un mēra saskaņā ar 3. papildinājuma 2.2.2. punktu, un atbilstīgi paātrinājuma periodam, kuru izsaka ms.

3.   Pieņemamības kritērijs augšstilbam (FAC)

Šo kritēriju nosaka atbilstīgi kompresijas slodzei, ko izsaka kN un ko aksiāli pārvada uz katru manekena augšstilbu, un ko mēra saskaņā ar 3. papildinājuma 2.2.3. punktu, un atbilstīgi kompresijas slodzes ilgumam, kuru izsaka ms.

---

5. papildinājums

STATISKĀ TESTA PRASĪBAS UN PROCEDŪRA

1.   Prasības

1.1.   Piemērojot prasības, kas attiecas uz sēdekļiem, kurus testē saskaņā ar šo papildinājumu, nosaka:

| 1.1.1. | vai sēdeklī esošos pasažierus pareizi aiztur sēdekļi, kas atrodas viņiem priekšā; |
| --- | --- |

1.1.1.

vai sēdeklī esošos pasažierus pareizi aiztur sēdekļi, kas atrodas viņiem priekšā;

| 1.1.2. | vai sēdeklī esošiem pasažieriem nerodas smags miesas bojājums; un |
| --- | --- |

1.1.2.

vai sēdeklī esošiem pasažieriem nerodas smags miesas bojājums; un

| 1.1.3. | vai sēdeklis un sēdekļa stiprinājumi ir pietiekami stipri. |
| --- | --- |

1.1.3.

vai sēdeklis un sēdekļa stiprinājumi ir pietiekami stipri.

1.2.   Uzskata, ka 1.1.1. punkta prasības ir izpildītas, ja katra 2.2.1. punktā noteiktā spēka pielikšanas centrālā punkta maksimālais pārvietojums, ko mēra horizontālajā plaknē un attiecīgās sēdvietas garenvirziena vidusplaknē, nepārsniedz 400 mm.

1.3.   Prasības, kas noteiktas 1.1.2. punktā, uzskata par izpildītām, ja ir nodrošināti šādi parametri:

| 1.3.1. | katra 2.2.1. punktā noteiktā spēka pielikšanas centrālā punkta maksimālais pārvietojums, ko mēra, kā aprakstīts 1.2. punktā, nav mazāks par 100 mm; |
| --- | --- |

1.3.1.

katra 2.2.1. punktā noteiktā spēka pielikšanas centrālā punkta maksimālais pārvietojums, ko mēra, kā aprakstīts 1.2. punktā, nav mazāks par 100 mm;

| 1.3.2. | katra 2.2.2. punktā noteiktā spēka pielikšanas centrālā punkta maksimālais pārvietojums, ko mēra, kā aprakstīts 1.2. punktā, nav mazāks par 50 mm; |
| --- | --- |

1.3.2.

katra 2.2.2. punktā noteiktā spēka pielikšanas centrālā punkta maksimālais pārvietojums, ko mēra, kā aprakstīts 1.2. punktā, nav mazāks par 50 mm;

| 1.3.3. | visi savienotājelementi, kas ir atzveltnes daļa, vai atzveltnes palīgierīces ir tādas, ka triecienā nevar radīt pasažierim nekādu miesas bojājumu. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja jebkuras daļas, kas var saskarties ar lodi, kuras diametrs ir 165 mm, izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm; |
| --- | --- |

1.3.3.

visi savienotājelementi, kas ir atzveltnes daļa, vai atzveltnes palīgierīces ir tādas, ka triecienā nevar radīt pasažierim nekādu miesas bojājumu. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja jebkuras daļas, kas var saskarties ar lodi, kuras diametrs ir 165 mm, izliekuma rādiuss ir vismaz 5 mm;

| 1.3.4. | ja kāds no iepriekš minētajiem savienotājelementiem un palīgierīcēm uz stingras pamatnes ir no tāda materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka par 50, tad 1.3.3. punktā noteiktās prasības attiecas tikai uz stingro pamatni; |
| --- | --- |

1.3.4.

ja kāds no iepriekš minētajiem savienotājelementiem un palīgierīcēm uz stingras pamatnes ir no tāda materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka par 50, tad 1.3.3. punktā noteiktās prasības attiecas tikai uz stingro pamatni;

| 1.3.5. | uz tādām atzveltnes daļām kā sēdekļa un palīgierīču regulēšanas ierīcēm neattiecas neviena no 1.3.3. punkta prasībām, ja miera stāvoklī tās atrodas zem horizontālas plaknes 400 mm virs atskaites plaknes, pat tad, ja pasažieris ar tām var saskarties. |
| --- | --- |

1.3.5.

uz tādām atzveltnes daļām kā sēdekļa un palīgierīču regulēšanas ierīcēm neattiecas neviena no 1.3.3. punkta prasībām, ja miera stāvoklī tās atrodas zem horizontālas plaknes 400 mm virs atskaites plaknes, pat tad, ja pasažieris ar tām var saskarties.

1.4.   Uzskata, ka 1.1.3. punkta prasības ir izpildītas, ja:

| 1.4.1. | testā neviena sēdekļa daļa, sēdekļa stiprinājumi vai palīgierīces pilnīgi neatdalās; |
| --- | --- |

1.4.1.

testā neviena sēdekļa daļa, sēdekļa stiprinājumi vai palīgierīces pilnīgi neatdalās;

| 1.4.2. | sēdeklis stingri paliek vietā pat tad, ja atdalās viens stiprinājums vai vairāki stiprinājumi, un visas bloķēšanas sistēmas paliek nobloķētas visā testa laikā; |
| --- | --- |

1.4.2.

sēdeklis stingri paliek vietā pat tad, ja atdalās viens stiprinājums vai vairāki stiprinājumi, un visas bloķēšanas sistēmas paliek nobloķētas visā testa laikā;

| 1.4.3. | pēc testa nevienai sēdekļa konstrukcijas daļai nav neviena lūzuma vai asu vai smailu malu vai stūru, kas var radīt miesas bojājumu. |
| --- | --- |

1.4.3.

pēc testa nevienai sēdekļa konstrukcijas daļai nav neviena lūzuma vai asu vai smailu malu vai stūru, kas var radīt miesas bojājumu.

2.   Statiskais tests

2.1.   Testa iekārta

| 2.1.1. | To veido cilindriskas virsmas, kuru izliekuma rādiuss ir vienāds ar 82 ± 3 mm un platums ir:






  2.1.1.1. | vismaz vienāds ar tā testējamā sēdekļa katras sēdvietas sēdekļa atzveltnes platumu, ko pārbauda atbilstīgi augšējai formai; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

To veido cilindriskas virsmas, kuru izliekuma rādiuss ir vienāds ar 82 ± 3 mm un platums ir:

2.1.1.1.

vismaz vienāds ar tā testējamā sēdekļa katras sēdvietas sēdekļa atzveltnes platumu, ko pārbauda atbilstīgi augšējai formai;

| 2.1.1.2. | vienāds ar 320 - 0/+ 10 mm apakšējai formai, kā parādīta šā papildinājuma 1. attēlā. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

vienāds ar 320 - 0/+ 10 mm apakšējai formai, kā parādīta šā papildinājuma 1. attēlā.

| 2.1.2. | Virsmai, kas balstās pret sēdekļa daļām, jābūt izgatavotām no tāda materiāla, kura Šora A cietība nav mazāka par 80. |
| --- | --- |

2.1.2.

Virsmai, kas balstās pret sēdekļa daļām, jābūt izgatavotām no tāda materiāla, kura Šora A cietība nav mazāka par 80.

| 2.1.3. | Katru cilindrisko virsmu aprīko vismaz ar vienu spēka devēju, ar ko var izmērīt spēkus, kurus pieliek 2.2.1.1. punktā noteiktajā virzienā. |
| --- | --- |

2.1.3.

Katru cilindrisko virsmu aprīko vismaz ar vienu spēka devēju, ar ko var izmērīt spēkus, kurus pieliek 2.2.1.1. punktā noteiktajā virzienā.

2.2.   Testa procedūra

| 2.2.1. | Izmantojot ierīci, kas atbilst 2.1. punkta prasībām, uz sēdekļa aizmugurējās daļas atbilstoši katra sēdekļa novietojumam pieliek testa spēku, kas vienāds ar

  N.





  2.2.1.1. | Spēka pielikšanas virzienam jāatrodas attiecīgās sēdvietas vertikālajā vidusplaknē; šim virzienam jābūt horizontālam un vērstam no sēdekļa aizmugures uz sēdekļa priekšu. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Formula

2.2.1.1.

Spēka pielikšanas virzienam jāatrodas attiecīgās sēdvietas vertikālajā vidusplaknē; šim virzienam jābūt horizontālam un vērstam no sēdekļa aizmugures uz sēdekļa priekšu.

| 2.2.1.2. | Spēku pieliek augstumā H1, kas ir no 0,70 m līdz 0,80 m virs atskaites plaknes. Augstumu precīzi nosaka ražotājs. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Spēku pieliek augstumā H1, kas ir no 0,70 m līdz 0,80 m virs atskaites plaknes. Augstumu precīzi nosaka ražotājs.

| 2.2.2. | Testa spēku, kas vienāds ar

  N, vienlaicīgi pieliek uz sēdekļa aizmugurējās daļas atbilstīgi katra sēdekļa novietojumam vienā vertikālā plaknē un tajā pašā virzienā augstumā H2, kas ir no 0,45 m līdz 0,55 m virs atskaites plaknes, izmantojot ierīci, kas atbilst 2.1. punkta prasībām. Augstumu precīzi nosaka ražotājs. |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

| 2.2.3. | Testa iekārtas formas, pieliekot 2.2.1. un 2.2.2. punktā norādītos spēkus, cik vien iespējams, notur kontaktā ar sēdekļa aizmuguri. Tām jāvar griezties ap asi horizontālā plaknē. |
| --- | --- |

2.2.3.

Testa iekārtas formas, pieliekot 2.2.1. un 2.2.2. punktā norādītos spēkus, cik vien iespējams, notur kontaktā ar sēdekļa aizmuguri. Tām jāvar griezties ap asi horizontālā plaknē.

| 2.2.4. | Ja sēdeklis sastāv vairāk nekā no vienas sēdvietas, tad spēkus, kas atbilst katrai sēdvietai, pieliek vienlaicīgi, un jābūt tik augšējām un apakšējām formām, cik ir sēdvietu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Ja sēdeklis sastāv vairāk nekā no vienas sēdvietas, tad spēkus, kas atbilst katrai sēdvietai, pieliek vienlaicīgi, un jābūt tik augšējām un apakšējām formām, cik ir sēdvietu.

| 2.2.5. | Katras formas sākotnējo novietojumu uz katras sēdvietas nosaka ar testa ierīci, ar kuru uz sēdekli pieliek spēku, kas vienāds ar vismaz 20 N. |
| --- | --- |

2.2.5.

Katras formas sākotnējo novietojumu uz katras sēdvietas nosaka ar testa ierīci, ar kuru uz sēdekli pieliek spēku, kas vienāds ar vismaz 20 N.

| 2.2.6. | Spēkus, kas norādīti 2.2.1. un 2.2.2. punktā, pieliek, cik strauji iespējams, un uztur kopā atbilstīgi norādītajai vērtībai vismaz 0,2 sekundes neatkarīgi no deformācijas. |
| --- | --- |

2.2.6.

Spēkus, kas norādīti 2.2.1. un 2.2.2. punktā, pieliek, cik strauji iespējams, un uztur kopā atbilstīgi norādītajai vērtībai vismaz 0,2 sekundes neatkarīgi no deformācijas.

| 2.2.7. | Ja tests ir veikts, izmantojot vienu spēku vai vairākus spēkus, bet ne visiem spēkiem pārsniedzot 2.2.1. un 2.2.2. punktā norādītos spēkus, un ja sēdeklis atbilst prasībām, tad testu uzskata par izpildītu. |
| --- | --- |

2.2.7.

Ja tests ir veikts, izmantojot vienu spēku vai vairākus spēkus, bet ne visiem spēkiem pārsniedzot 2.2.1. un 2.2.2. punktā norādītos spēkus, un ja sēdeklis atbilst prasībām, tad testu uzskata par izpildītu.

1. attēls

Statiskā testa iekārta

Image

---

6 papildinājums

Sēdekļa atzveltnes aizmugurējās daļas enerģijas absorbcijas parametri

| 1. | Sēdekļa atzveltņu aizmugurējo daļu elementus, kas atrodas atskaites zonā, kas definēta šo noteikumu 2.21. punktā, pēc ražotāja lūguma pārbauda saskaņā ar enerģijas absorbcijas prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 21 4. pielikumā. Šajā nolūkā visas uzstādītās palīgierīces testē visos lietošanas stāvokļos, izņemot galdiņus, kurus testē pārvadāšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

1.

Sēdekļa atzveltņu aizmugurējo daļu elementus, kas atrodas atskaites zonā, kas definēta šo noteikumu 2.21. punktā, pēc ražotāja lūguma pārbauda saskaņā ar enerģijas absorbcijas prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 21 4. pielikumā. Šajā nolūkā visas uzstādītās palīgierīces testē visos lietošanas stāvokļos, izņemot galdiņus, kurus testē pārvadāšanas stāvoklī.

| 2. | Šo testu norāda paziņojumā par sēdekļa tipa apstiprinājumu atbilstīgi paraugam, kas dots šo noteikumu 1. pielikumā. Pievieno rasējumu, kurā redzama sēdekļa atzveltnes aizmugurējās daļas zona, kurai veikts enerģijas izkliedes tests. |
| --- | --- |

2.

Šo testu norāda paziņojumā par sēdekļa tipa apstiprinājumu atbilstīgi paraugam, kas dots šo noteikumu 1. pielikumā. Pievieno rasējumu, kurā redzama sēdekļa atzveltnes aizmugurējās daļas zona, kurai veikts enerģijas izkliedes tests.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMS

1.   Sēdekļa apstiprinājuma marķējuma izkārtojums

Image

2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma marķējuma izkārtojums

Image

---

4. PIELIKUMS

“H” punkta un sēdvietu faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra mehāniskajos transportlīdzekļos

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstīto procedūru izmanto, lai noteiktu “H” punkta atrašanās vietu un faktisko rumpja leņķi vienai vai vairākām mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām un pārbaudītu iegūtos, salīdzināt tos ar transportlīdzekļa ražotāja dotajām konstrukcijas specifikācijām (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā lieto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:






  2.1.1. | “H” punkts un “R” punkts, un to attiecība; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

2.1.1.

“H” punkts un “R” punkts, un to attiecība;

| 2.1.2. | faktiskais rumpja leņķis un projektētais rumpja leņķis, kā arī to attiecība. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktiskais rumpja leņķis un projektētais rumpja leņķis, kā arī to attiecība.

| 2.2. | “Telpiska H punkta ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu “H” punktus un faktiskos rumpja leņķus. Minētā ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.

“Telpiska H punkta ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu “H” punktus un faktiskos rumpja leņķus. Minētā ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 2.3. | “ “H” punkts” ir rumpja un augšstilba šarnīra centrs telpiskajā H punkta ierīcē, kas uzstādīta transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu. “H” punkts atrodas ierīces ass vidū starp telpiskās H punkta ierīces abās pusēs redzamajiem “H” punkta ass galiem. “H” punkts teorētiski atbilst “R” punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc “H” punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts. |
| --- | --- |

2.3.

“ “H” punkts” ir rumpja un augšstilba šarnīra centrs telpiskajā H punkta ierīcē, kas uzstādīta transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu. “H” punkts atrodas ierīces ass vidū starp telpiskās H punkta ierīces abās pusēs redzamajiem “H” punkta ass galiem. “H” punkts teorētiski atbilst “R” punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc “H” punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

| 2.4. | “ “R” punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa ražotājs un ko nosaka attiecībā pret telpisko atskaites sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.

“ “R” punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa ražotājs un ko nosaka attiecībā pret telpisko atskaites sistēmu.

| 2.5. | “Rumpja līnija” ir telpiskās H punkta ierīces zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

2.5.

“Rumpja līnija” ir telpiskās H punkta ierīces zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ.

| 2.6. | “Faktiskais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur “H” punktu, un rumpja līniju, izmantojot telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantu. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst projektētajam rumpja leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

2.6.

“Faktiskais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur “H” punktu, un rumpja līniju, izmantojot telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantu. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst projektētajam rumpja leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā).

| 2.7. | “Projektētais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur “R” punktu un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst paredzētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Projektētais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur “R” punktu un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst paredzētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs.

| 2.8. | “Sēdeklī esošā pasažiera centra plakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotās telpiskās H punkta ierīces centra plakne; to attēlo “H” punkta koordināta uz “Y” ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa centra plakne sakrīt ar sēdeklī esoša pasažiera centra plakni. Citiem sēdekļiem sēdeklī esošā pasažiera centra plakni nosaka ražotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Sēdeklī esošā pasažiera centra plakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotās telpiskās H punkta ierīces centra plakne; to attēlo “H” punkta koordināta uz “Y” ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa centra plakne sakrīt ar sēdeklī esoša pasažiera centra plakni. Citiem sēdekļiem sēdeklī esošā pasažiera centra plakni nosaka ražotājs.

| 2.9. | “Telpiskā atskaites sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma. |
| --- | --- |

2.9.

“Telpiskā atskaites sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma.

| 2.10. | “Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, marķējumi vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka ražotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, marķējumi vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka ražotājs.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu noformējums

Par katru sēdvietu visus turpmāk uzskaitītos atskaites datus, ja tie vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu normām, vai attiecīgu šo datu daļu noformē, kā norādīts šā pielikuma 3. papildinājumā:

| 3.1.1. | “R” punkta koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā; |
| --- | --- |

3.1.1.

“R” punkta koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā;

| 3.1.2. | projektētais rumpja leņķis; |
| --- | --- |

3.1.2.

projektētais rumpja leņķis;

| 3.1.3. | visas norādes, kas vajadzīgas sēdekļa noregulēšanai (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kas noteikts 4.3. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

visas norādes, kas vajadzīgas sēdekļa noregulēšanai (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kas noteikts 4.3. punktā.

3.2.   Attiecība starp mērījumu datiem un konstrukcijas specifikācijām

3.2.1.   “H” punkta koordinātas un faktisko rumpja leņķa vērtību, ko iegūst procedūrā, kas izklāstīta 4. punktā, attiecīgi salīdzina ar “R” punkta koordinātām un projektēto rumpja leņķa vērtību, kuru norādījis ražotājs.

3.2.2.   “R” punkta un “H” punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp projektēto rumpja leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja “H” punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas “R” punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis ir 5 ° robežās no projektētā rumpja leņķa.

3.2.3.   Ja šie nosacījumi ir ievēroti, “R” punktu un projektēto rumpja leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu normām.

3.2.4.   Ja “H” punkts vai faktiskais rumpja leņķis neatbilst 3.2.2. punkta prasībām, tad “H” punktu un faktisko rumpja leņķi nosaka vēl divas reizes (kopā trīs reizes). Ja, veicot šīs trīs darbības, divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro 3.2.3. punkta nosacījumus.

3.2.5.   Ja, veicot šīs trīs 3.2.4. punktā aprakstītās darbības, vismaz divu darbību rezultāti neatbilst 3.2.2. punkta prasībām vai, ja pārbaudi nevar izdarīt, jo transportlīdzekļa ražotājs nav sniedzis informāciju attiecībā uz “R” punkta atrašanās vietu vai attiecībā uz projektēto rumpja leņķi, izmanto trīs izmērīto punktu smaguma centru vai trīs izmērīto leņķu vidējo rādītāju un uzskata to par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos minēts “R” punkts vai projektētais rumpja leņķis.

4.   “H” PUNKTA UN FAKTISKĀ RUMPJA LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA

4.1.   Pēc ražotāja ieskata transportlīdzekli pirms tam tur 20 ± 10 °C temperatūrā, lai panāktu, ka sēdekļa materiāls sasniedz istabas temperatūru. Ja uz pārbaudāmā sēdekļa neviens nav sēdējis, 70 līdz 80 kg smags cilvēks vai ierīce divas reizes uz vienu minūti apsēžas/tiek novietota uz sēdekļa, lai saspiestu tā spilvenu un atzveltni. Pēc ražotāja pieprasījuma vismaz 30 minūtes pirms telpiskās H punkta ierīces uzstādīšanas neviens sēdekļa komplekts netiek noslogots.

4.2.   Transportlīdzekli novieto mērīšanas stāvoklī, kā noteikts iepriekš 2.11. punktā.

4.3.   Ja sēdeklis ir regulējams, to vispirms noregulē vistālāk atpakaļ no normālā novietojuma brauciena laikā, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa regulēšanu garenvirzienā, izņemot sēdekļa pārvietojumu, kas nav paredzēts normālajam novietojumam brauciena laikā. Ja ir citi sēdekļa regulēšanas veidi (vertikālais, leņķa, atzveltnes utt.), tad ar tiem noregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa ražotājs. Balstiekārtas sēdekļiem vertikālo stāvokli stingri nofiksē atbilstīgi normālajam novietojumam brauciena laikā, ko noteicis ražotājs.

4.4.   Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar telpisko H punkta ierīci, pārklāj ar pietiekami lielu un atbilstīgas faktūras kokvilnas muslīnu, kas raksturots kā vienkāršs kokvilnas audums ar 18,9 uz vienu cm2 un svaru 0,228 kg/m2, vai trikotāžas vai neaustu audumu, kuru parametri ir līdzvērtīgi.

Ja sēdekli testē ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras novieto sēdekli, jābūt ar tādiem pašiem pamatparametriem (2) kā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras sēdekli paredzēts izmantot.

4.5.   Telpiskās H punkta ierīces pamatnes un muguras daļas komplektu noliek tā, lai sēdeklī esošā pasažiera centra plakne (C/LO) sakristu ar telpiskās H punkta ierīces centra plakni. Pēc ražotāja pieprasījuma telpisko H punkta ierīci drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja telpiskā H punkta ierīce atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala neļauj telpisko H punkta ierīci regulēt.

4.6.   Pēdas un apakšējās kājas komplektus pieliek pie sēdekļa paliktņa mezgla vai nu pa vienam, vai izmantojot T veida siju un apakšējās kājas komplektu. Līnija, kas iet caur “H” punkta ass redzamajiem galiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa centra plaknei garenvirzienā.

4.7.   Telpiskās H punkta ierīces pēdu un kāju stāvokli noregulē šādi:

4.7.1.   Paredzētā sēdvieta: vadītāja un malējā priekšējā pasažiera sēdvieta

| 4.7.1.1. | Abus pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas atrastos dabiskā stāvoklī uz grīdas, ja vajadzīgs, starp darbināmajiem pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no telpiskās H punkta ierīces centra plaknes kā labo pēdu pa labi. Līmeņrādi, ar ko pārbauda telpiskās H punkta ierīces šķērsvirziena novietojumu, nostāda horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot sēdekļa paliktni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur “H” punkta ass redzamajiem galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa centrālajai plaknei garenvirzienā. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Abus pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas atrastos dabiskā stāvoklī uz grīdas, ja vajadzīgs, starp darbināmajiem pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no telpiskās H punkta ierīces centra plaknes kā labo pēdu pa labi. Līmeņrādi, ar ko pārbauda telpiskās H punkta ierīces šķērsvirziena novietojumu, nostāda horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot sēdekļa paliktni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur “H” punkta ass redzamajiem galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa centrālajai plaknei garenvirzienā.

| 4.7.1.2. | Ja kreiso kāju nevar novietot paralēli labajai kājai un kreiso pēdu nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja kreiso kāju nevar novietot paralēli labajai kājai un kreiso pēdu nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju.

4.7.2.   Paredzētā sēdvieta: malējā aizmugurējā

Attiecībā uz aizmugurējiem sēdekļiem vai papildu sēdekļiem, kājas novieto tā, kā noteicis ražotājs. Ja pēdas tad balstās uz grīdas dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, kalpo par atskaites pēdu un otru pēdu novieto tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda ierīces sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

4.7.3.   Citas paredzētās sēdvietas

Ievēro pamatprocedūru, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

4.8.   Piestiprina apakšējās kāju un augšstilba svaru un noregulē telpisko H punkta ierīci.

4.9.   Muguras daļu noliec uz priekšu līdz priekšējai atdurei un atvelk telpisko H punkta ierīci no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida siju. Maina telpiskās H punkta ierīces stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| 4.9.1. | ja telpiskā H punkta ierīce tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Ļauj telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida sijai vairs nav vajadzīga, t. i., līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina apakšējās kājas stāvokli; |
| --- | --- |

4.9.1.

ja telpiskā H punkta ierīce tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Ļauj telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida sijai vairs nav vajadzīga, t. i., līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina apakšējās kājas stāvokli;

| 4.9.2. | ja telpiskā H punkta ierīce netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Telpiskajai H punkta ierīcei liek slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida sijai, līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

4.9.2.

ja telpiskā H punkta ierīce netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Telpiskajai H punkta ierīcei liek slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida sijai, līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

4.10.   Pieliek 100 ± 10 N slodzi telpiskās H punkta ierīces muguras daļas mezglam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadrants un T veida sijas balsts. Slodzes pielikšanas virzienu saglabā līnijā, kas iet gar minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa balsta (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Procedūras atlikušajā daļā jābūt uzmanīgiem, lai novērstu telpiskās H punkta ierīces slīdēšanu uz priekšu.

4.11.   Uzliek labā un kreisā gurna svaru un tad pēc kārtas astoņus rumpja svarus. Saglabā telpiskās H punkta ierīces līmeni.

4.12.   Muguras daļu noliec uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Telpisko H punkta ierīci pašūpo no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās centra plaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp telpisko H punkta ierīci un sēdekli rodas berze.

Kamēr ierīci šūpo, telpiskās H punkta ierīces T veida sija var tiekties novirzīties no norādītā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida siju jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi šūpošanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida siju un šūpojot telpisko H punkta ierīci, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ.

Šajā laikā telpiskās H punkta ierīces pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi jāļauj palikt šādā stāvoklī.

Muguras daļu uzmanīgi atliec atpakaļ pret sēdekļa atzveltni un pārbauda, vai abi līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja telpiskās H punkta ierīces šūpošanas darbības laikā ir notikusi pēdu kustība, to stāvoklis jāmaina šādi.

Pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā pēdas var brīvi griezties; netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu novieto atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta.

Pārbauda, vai sānu līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu telpiskās H punkta ierīces sēdekļa paliktni uz sēdekļa.

4.13.   Turot T veida siju, lai telpiskā H punkta ierīce neslīdētu uz priekšu pa sēdekļa spilvenu, turpina šādi:

| a) | atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- |

a)

atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni rumpja svaru centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz telpisko H punkta ierīci neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja telpiskās H punkta ierīces līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, atkārtoti noregulē un veic 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni rumpja svaru centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz telpisko H punkta ierīci neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja telpiskās H punkta ierīces līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, atkārtoti noregulē un veic 4.12. punktā minēto procedūru.

4.14.   Veic visus mērījumus:

| 4.14.1. | “H” punkta koordinātas mēra telpiskajā atskaites sistēmā; |
| --- | --- |

4.14.1.

“H” punkta koordinātas mēra telpiskajā atskaites sistēmā;

| 4.14.2. | faktisko rumpja leņķi nolasa telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

4.14.2.

faktisko rumpja leņķi nolasa telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ.

4.15.   Ja vēlams atkārtoti uzstādīt telpisko H punkta ierīci, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļu komplektu nenoslogo. Telpisko H punkta ierīci neatstāj uzliktu uz sēdekļa komplekta ilgāk par laiku, kas vajadzīgs, lai izdarītu testu.

4.16.   Ja sēdekļus vienā rindā var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu “H” punktu un vienu “faktisko rumpja leņķi”, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto telpisko H punkta ierīci novietojot vietā, ko uzskata par raksturīgu šai rindai. Šī vieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

| 4.16.2. | aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis.

---

(1)  Jebkurā sēdvietā, kas nav priekšējais sēdeklis, kur “H” punktu nevar noteikt, izmantojot telpisko H punkta ierīci vai procedūras, atbilstīgi kompetentās iestādes ieskatiem par atskaites punktu var uzskatīt ražotāja norādīto “R” punktu.

(2)  Slīpuma leņķis, augstumu starpība attiecībā pret sēdekļa montāžu, virsmas faktūra utt.

1. Papildinājums

Telpiskās “H” punkta ierīces apraksts
   (1)

(telpiskā H punkta ierīce)

1.   Muguras daļa un sēdekļa paliktnis

Muguras daļa un sēdekļa paliktnis ir būvēts no stiegrota plasta un metāla; tās imitē cilvēka rumpi un augšstilbus, un tām ir mehāniska vira “H” punktā. Kvadrants ir piestiprināts pie zondes, kuras vira ir “H” punktā, lai mērītu faktisko rumpja leņķi. Pēc regulējama augšstilba stieņa, kas piestiprināts pie sēdekļa paliktņa, nosaka augšstilbu viduslīniju, un tas veido gūžas leņķa kvadranta bāzes līniju.

2.   Ķermeņa un kāju elementi

Apakšējās kājas daļas pievieno sēdekļa paliktņa mezglam ar T veida siju, kas savieno ceļus un kurš ir regulējamā augšstilba stieņa sānisks pagarinājums. Kvadranti ir iekļauti apakšējās kājas daļās, lai mērītu ceļgalu leņķus. Kurpes un pēdas komplektus kalibrē, lai mērītu pēdas leņķi. Ar diviem līmeņrāžiem nosaka ierīces stāvokli telpā. Ķermeņa elementu svarus novieto attiecīgos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs iespiedumam, ko radītu 76 kg smags vīrietis. Visas telpiskās H punkta ierīces locītavas jāpārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes.

1.   attēls

Telpiskās H punkta ierīces elementu nosaukumi

Image

2.   attēls

Telpiskās H punkta ierīces elementu izmēri un slodzes sadalījums

Image

---

(1)  Detalizētu informāciju par telpiskās H punkta ierīces uzbūvi var iegūt Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Ierīce atbilst ISO standarta 6549-1980 aprakstam.

2. Papildinājums

TELPISKĀ ATSKAITES SISTĒMA

| 1. | Telpisko atskaites sistēmu nosaka trīs ortogonālas plaknes, ko norāda transportlīdzekļa ražotājs (sk. attēlu) (1). |
| --- | --- |

1.

Telpisko atskaites sistēmu nosaka trīs ortogonālas plaknes, ko norāda transportlīdzekļa ražotājs (sk. attēlu) (1).

| 2. | Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas, kas ir tāda, lai norādes zīmju koordinātas atbilstu vērtībām, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas, kas ir tāda, lai norādes zīmju koordinātas atbilstu vērtībām, ko norādījis ražotājs.

| 3. | “R” un “H” punkta koordinātas nosaka attiecībā pret norādes zīmēm, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

3.

“R” un “H” punkta koordinātas nosaka attiecībā pret norādes zīmēm, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs.

Attēls

Telpiskā atskaites sistēma

Image

---

(1)  Atsauces sistēma atbilst ISO standartam 4130, 1978. gads.

3. papildinājums

ATSKAITES DATI PAR SĒDVIETĀM

1.   Atskaites datu kodēšana

Katras sēdvietas atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē atbilstīgi divu rakstzīmju kodam. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kas norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustībai uz priekšu; izmanto šādus burtus:

| L | = | pa kreisi |
| --- | --- | --- |
| C | = | vidū |
| R | = | pa labi |

L

=

pa kreisi

C

=

vidū

R

=

pa labi

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokļa apraksts

2.1.   Norādes zīmju koordinātas

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Atskaites datu saraksts

3.1.   Sēdvieta: ...

3.1.1.   “R” punkta koordinātas

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Projektētais rumpja leņķis: ...

3.1.3.   Sēdekļa regulēšanas specifikācijas (1)

| | horizontālās: ... |
| --- | --- |

horizontālās: ...

| | vertikālās: ... |
| --- | --- |

vertikālās: ...

| | leņķa: ... |
| --- | --- |

leņķa: ...

| | rumpja leņķa: ... |
| --- | --- |

rumpja leņķa: ...

Piezīme. Atskaites datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/46

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģinālam. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 87 — Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturu apstiprināšanu

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 14. papildinājumam, kas stājas spēkā 2009. gada 24. oktobrī

2.redakcijas 1. labojumam, kas stājas spēkā 2009. gada 11. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gaismas intensitāte |
| --- | --- |

7.

| 8. | Redzamā virsma |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gaismas krāsa |
| --- | --- |

9.

| 10. | Testa procedūra |
| --- | --- |

10.

| 11. | Karstuma izturības tests |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dienas gaitas lukturu tipa izmaiņas un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

13.

| 15. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

15.

| 14. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

14.

| 16. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

16.

PIELIKUMI

| 1 pielikums – | Paziņojums par dienas gaitas luktura tipa apstiprinājuma piešķiršanu, atteikumu, paplašinājumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 87 |
| --- | --- |

1 pielikums –

| 2 pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma paraugs |
| --- | --- |

2 pielikums –

| 3 pielikums – | Fotometriskie mērījumi |
| --- | --- |

3 pielikums –

| 4 pielikums – | Prasību minimums attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai |
| --- | --- |

4 pielikums –

| 5 pielikums – | Prasību minimums, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugus |
| --- | --- |

5 pielikums –

| 6 pielikums – | Minimālie leņķi, kas nepieciešami gaismas sadalei telpā |
| --- | --- |

6 pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro dienas gaitas lukturiem L, M, N un T kategorijas transportlīdzekļiem (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Dienas gaitas lukturis” ir lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā. |
| --- | --- |

2.1.

“Dienas gaitas lukturis” ir lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā.

| 2.2. | Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.2.

Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

| 2.3. | “Dienas gaitas lukturu dažādi tipi” ir lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:






  a) | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

2.3.

“Dienas gaitas lukturu dažādi tipi” ir lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

a)

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | optiskās sistēmas parametri (intensitātes līmeņi, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.). |
| --- | --- |

b)

optiskās sistēmas parametri (intensitātes līmeņi, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.).

Kvēlspuldzes krāsas vai jebkura filtra krāsas maiņa nav tipa maiņa.

| 2.4. | Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.4.

Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

Pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa var uzstādīt ar atskaites asu dažādu nolieci pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi un vai tā griežas ap savu atskaites asi; šos dažādos uzstādīšanas noteikumus norāda paziņojuma veidlapā.

3.2.   Katra dienas gaitas luktura tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno:

| 3.2.1. | rasējumus (trīs eksemplārus), kuri ir izstrādāti pietiekami sīki, lai pēc tiem var identificēt dienas gaitas luktura tipu, un kuros ir redzams dienas gaitas luktura ģeometriskais stāvoklis, kādā to var uzstādīt transportlīdzeklim, novērošanas ass, kas testos jāpieņem par atskaites asi (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), un punkts, kurš minētajos testos jāpieņem par atskaites punktu, un apgaismojošā virsma; |
| --- | --- |

3.2.1.

rasējumus (trīs eksemplārus), kuri ir izstrādāti pietiekami sīki, lai pēc tiem var identificēt dienas gaitas luktura tipu, un kuros ir redzams dienas gaitas luktura ģeometriskais stāvoklis, kādā to var uzstādīt transportlīdzeklim, novērošanas ass, kas testos jāpieņem par atskaites asi (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), un punkts, kurš minētajos testos jāpieņem par atskaites punktu, un apgaismojošā virsma;

| 3.2.2. | īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norādīts:






  a) | noteiktās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorijai jābūt vienai no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norādīts:

a)

noteiktās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorijai jābūt vienai no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

| 3.2.3. | divus lukturus. |
| --- | --- |

3.2.3.

divus lukturus.

4.   MARĶĒJUMI

Uz dienas gaitas lukturiem, kas iesniegti apstiprinājumam:

4.1.   jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei uz izkliedētāja; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

4.2.   izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kurā norādīts:

| a) | noteiktās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; un/vai |
| --- | --- |

a)

noteiktās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

4.3.   lukturiem ar gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu un/vai nenomaināmiem gaismas avotiem un/vai gaismas avota moduli(-ļiem) jānorāda nominālais spriegums vai sprieguma diapazons un nominālā maksimālā jauda;

4.4.   jābūt atbilstīgai vietai apstiprinājuma marķējuma un 5.2. punktā noteikto papildu simbolu izvietošanai; šī vieta jānorāda 3.2.1. punktā minētajos rasējumos;

4.5.   lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) jānorāda:

| 4.5.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam; |
| --- | --- |

4.5.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

| 4.5.2. | moduļa īpašais identifikācijas kods; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 5.2.1.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas minēti 3.2.1.punktā.
  Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja; |
| --- | --- |

4.5.2.

moduļa īpašais identifikācijas kods; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 5.2.1.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas minēti 3.2.1.punktā.

Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

| 4.5.3. | marķējums par nominālo spriegumu un nominālo jaudu; |
| --- | --- |

4.5.3.

marķējums par nominālo spriegumu un nominālo jaudu;

4.6.   uz lukturiem, kuri darbojas ar spriegumu, kas nav nominālais spriegums attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V, izmantojot gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu, kas nav luktura daļa, jāizvieto arī marķējums, kurā norādīts paredzētais nominālais sekundārais spriegums;

4.7.   uz gaismas avota elektroniskās kontroles iekārtas, kas ir luktura daļa, bet nav iekļauts luktura korpusā, jānorāda ražotāja nosaukums un tā identifikācijas numurs.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Vispārīgi

5.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja lukturi, kas iesniegti atbilstoši 3.2.3. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

5.1.2.   Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi atbilst vairāku 1958. gada nolīgumam pievienoto noteikumu prasībām, var piemērot vienu starptautisku marķējumu ar nosacījumu, ka šie lukturi nav grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti ar lukturi vai lukturiem, kuri neatbilst nevienam no šiem noteikumiem.

5.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt šo numuru citam luktura tipam, uz ko attiecas šie noteikumi.

5.1.4.   Paziņojumu par luktura tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu, atsaukšanu vai luktura tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma paraugam.

5.1.5.   Visiem lukturiem, kas atbilst apstiprinātajam tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4. punktā minētajā vietā jābūt apstiprinājuma marķējumam saskaņā ar aprakstu 5.2. un 5.3. punktā.

5.1.6.   Marķējums un simboli, kas minēti 5.2. punktā, ir neizdzēšami un skaidri salasāmi arī tad, kad lukturis ir uzstādīts uz transportlīdzekļa.

5.2.   Marķējuma veidošana

Marķējuma sastāvs:

| 5.2.1. | starptautiskais marķējums, ko veido:






  5.2.1.1. | aplis, kurā ir burts “E” un aiz tā – apstiprinājuma piešķīrējas valsts pazīšanas numurs (2); |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

starptautiskais marķējums, ko veido:

5.2.1.1.

aplis, kurā ir burts “E” un aiz tā – apstiprinājuma piešķīrējas valsts pazīšanas numurs (2);

| 5.2.1.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

apstiprinājuma numurs;

| 5.2.2. | papildu simbols “RL”; |
| --- | --- |

5.2.2.

papildu simbols “RL”;

| 5.2.3. | apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda noteikumos ieviesto grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

5.2.3.

apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda noteikumos ieviesto grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem.

5.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

5.3.1.   Neatkarīgi lukturi

Šo noteikumu 2. pielikuma 1. attēlā ir parādīti piemēri, kā var izvietot apstiprinājuma marķējumu ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

5.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi

5.3.2.1.   Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, kas sastāv no aplī ierakstīta burta “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, ievērojot šo:

| 5.3.2.1.1. | tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas; |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas;

| 5.3.2.1.2. | nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

5.3.2.2.   Katra luktura identifikācijas simbols atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas dienā, un, nepieciešamības gadījumā, arī noteiktā bulta jānorāda:

| 5.3.2.2.1. | uz attiecīgās apgaismojošās virsmas; |
| --- | --- |

5.3.2.2.1.

uz attiecīgās apgaismojošās virsmas;

| 5.3.2.2.2. | vai kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

vai kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt.

5.3.2.3.   Viena marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz minimālajam atsevišķas atzīmes lielumam, kā minēts noteikumos, uz kuru pamata ir piešķirts apstiprinājums.

5.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi.

5.3.2.5.   Šo noteikumu 2. pielikuma 2. attēlā ir paraugi, kā izvietot marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

5.3.3.   Lukturi, kuri ir savietoti ar citiem lukturiem un kuru izkliedētājus var izmantot arī cita tipa ierīcēm

Piemēro 5.3.2. punktā ietvertos nosacījumus.

5.3.3.1.   Turklāt, ja izmanto tādu pašu izkliedētāju, uz tā var būt dažādi marķējumi, kas attiecas uz dažādiem lukturiem vai lukturu mezgliem, ar nosacījumu, ka uz ierīces galvenā korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja, arī ir 4.4. punktā minētā vieta, un uz tās ir marķējumi, kas apliecina faktiskās funkcijas.

Ja vienu un to pašu galveno korpusu veido dažādas ierīces, uz korpusa var būt dažādi marķējumi.

5.3.3.2.   Šo noteikumu 2. pielikuma 3. attēlā ir parādīti marķējumu noformēšanas paraugi attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu.

6.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

6.1.   Katram lukturim jāatbilst turpmāk norādītajām specifikācijām.

6.2.   Dienas gaitas lukturus projektē un konstruē tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus.

6.3.   Ja tiek izmantoti gaismas avota moduļi, jāpārliecinās par sekojošo.

| 6.3.1. | Gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai ir jābūt tādai, lai:






  a) | katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt tikai, izmantojot darbarīkus; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai ir jābūt tādai, lai:

a)

katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt tikai, izmantojot darbarīkus;

| b) | ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā. |
| --- | --- |

b)

ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā.

| 6.3.2. | Gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām. |
| --- | --- |

6.3.2.

Gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

6.4.   Gaismas avota modulis

6.4.1.   Gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai ir jābūt tādai, lai pat tumsā gaismas avota moduli(-ļus) varētu uzmontēt tikai tam (tiem) paredzētajā pareizajā pozīcijā.

6.4.2.   Gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

6.5.   Ja tiek izmantota(-as) nomaināma(-as) kvēlspuldze(-es):

| 6.5.1. | var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-as) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- |

6.5.1.

var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-as) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 6.5.2. | ierīces konstrukcijai jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā; |
| --- | --- |

6.5.2.

ierīces konstrukcijai jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā;

| 6.5.3. | kvēlspuldzes patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60061. Jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas. |
| --- | --- |

6.5.3.

kvēlspuldzes patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60061. Jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas.

7.   GAISMAS INTENSITĀTE

7.1.   Katra luktura izstarotās gaismas intensitātei jābūt vismaz 400 cd uz atskaites ass.

7.2.   Ārpus atskaites ass un leņķa laukos, kas noteikti šo noteikumu 6. pielikumā novietojuma shēmā, katra luktura izstarotās gaismas intensitātei jāatbilst šādām prasībām:

| 7.2.1. | katrā virzienā atbilstīgi punktiem gaismas intensitātes sadales tabulā, kas attēlota šo noteikumu 3. pielikumā, tai jābūt vismaz vienādai ar 7.1. punktā noteikto vērtību, reizinātu ar attiecīgajam virzienam minētajā tabulā norādītajiem procentiem; un |
| --- | --- |

7.2.1.

katrā virzienā atbilstīgi punktiem gaismas intensitātes sadales tabulā, kas attēlota šo noteikumu 3. pielikumā, tai jābūt vismaz vienādai ar 7.1. punktā noteikto vērtību, reizinātu ar attiecīgajam virzienam minētajā tabulā norādītajiem procentiem; un

| 7.2.2. | tā nedrīkst pārsniegt 1 200 cd visos virzienos, kuros lukturis ir redzams. |
| --- | --- |

7.2.2.

tā nedrīkst pārsniegt 1 200 cd visos virzienos, kuros lukturis ir redzams.

7.3.   Turklāt laukā, kas noteikts shēmā 6. pielikumā, izstarotās gaismas intensitāte nedrīkst būt mazāka par 1,0 cd.

7.4.   Ja lukturī ir vairāk nekā viens gaismas avots, lukturim jāatbilst noteiktajai minimālajai intensitātei, kad nedarbojas kāds gaismas avots, un, kad darbojas visi gaismas avoti, nedrīkst pārsniegt maksimālo intensitāti.

Tādu gaismas avotu grupa, kas savienoti tā, ka viena gaismas avota atteices dēļ visi citi gaismas avoti pārtrauc izstarot gaismu, tiek uzskatīta par vienu gaismas avotu.

8.   REDZAMĀ VIRSMA

Redzamās virsmas platība luktura atskaites ass virzienā ir vismaz 25 cm2 un nepārsniedz 200 cm2.

9.   GAISMAS KRĀSA

Gaismai jābūt baltai. Tā jāmēra saskaņā ar 10. punkta noteikumiem.

10.   TESTA PROCEDŪRA

10.1.   Visus fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus izdara ar ierīcei paredzētās kategorijas bezkrāsainu standarta kvēlspuldzi, un barošanas spriegumu, ja to nenodrošina gaismas avota elektroniskās kontroles iekārta, regulē tā, lai iegūtu šādas kategorijas lukturim noteikto gaismas plūsmu.

10.2.   Tādai sistēmai, kas izmanto gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu, kas ir luktura daļa (3), visus fotometriskos un kolorimetriskos mērījumus izdara, šā luktura ieejas spailēs padodot attiecīgi 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.

10.3.   Tādai sistēmai, kas izmanto gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu, kas nav luktura daļa, šā luktura ieejas spailēs padod ražotāja noteikto spriegumu. Testu laboratorija ražotājam pieprasa gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu, kas vajadzīga gaismas avota un piemērojamo funkciju barošanai. Lukturim pievadāmo spriegumu norāda paziņojumā, kas sniegts šo noteikumu 1. pielikumā.

10.4.   Visu lukturu, izņemot tos, kuri aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gaismas intensitātei, kas mērīta pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, jāatbilst minimuma un maksimālajām prasībām. Gaismas intensitātes sadali pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt no gaismas intensitātes sadales pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot gaismas intensitātes koeficientu, izmērot HV pēc vienas darbības minūtes un 30 darbības minūtēm.

10.5.   Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālierīces atskaites ass virzienā.

11.   KARSTUMA IZTURĪBAS TESTS

11.1.   Lukturi jāpakļauj vienas stundas nepārtrauktas darbības testam pēc 20 minūšu ilga uzsildīšanas perioda. Apkārtējai temperatūrai jābūt 23 °C ± 5°. Izmanto tādas kategorijas kvēlspuldzi, kas noteikta šim lukturim, un tai pievadītās strāvas spriegums ir tāds, kas dod norādīto vidējo jaudu attiecīgam testa spriegumam. Taču lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), testus veic ar lukturos esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 10.2. punktu.

11.2.   Ja noteikta tikai maksimālā jauda, testu veic, noregulējot spriegumu tā, lai sasniegtu jaudu, kas līdzinās 90 % no noteiktās jaudas. Iepriekš noteikto vidējo vai maksimālo jaudu visos gadījumos izvēlas no 6, 12 vai 24 V sprieguma, ar kuru tā sasniedz augstāko vērtību. Lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), piemēro testa noteikumus, kas paredzēti 10.2. punktā.

11.3.   Kad lukturis ir nostabilizēts apkārtējā temperatūrā, nedrīkst būt manāmi traucējumi, deformācija, plaisas vai krāsas modifikācijas. Šaubu gadījumā ir jāmēra gaismas intensitāte saskaņā ar 7. punktu. Veicot minēto mērījumu, vērtībām jābūt vismaz 90 % no vērtībām, kas iegūtas pirms karstuma izturības testa, kas veikts ar šo pašu ierīci.

12.   DIENAS GAITAS LUKTURU TIPA IZMAIŅAS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

12.1.   Visus luktura tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo luktura tipu. Šī struktūrvienība var:

| 12.1.1. | atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

12.1.1.

atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

| 12.1.2. | pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

12.1.2.

pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

12.2.   Par atteikumu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar 5.1.4. punktā noteikto procedūru nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

12.3.   Kompetentā iestāde, kas apstiprina paplašinājumus, piešķir šiem paplašinājumiem sērijas numuru un informē citas nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

13.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 13.1. | Lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6., 7., 8. un 9. punktā izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

13.1.

Lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6., 7., 8. un 9. punktā izklāstītās prasības.

| 13.2. | Ievēro šo noteikumu 4. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

13.2.

Ievēro šo noteikumu 4. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

| 13.3. | Prasību minimums, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugu, ir izklāstīts šo noteikumu 5. pielikumā. |
| --- | --- |

13.3.

Prasību minimums, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugu, ir izklāstīts šo noteikumu 5. pielikumā.

| 13.4. | Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, ko piemēro ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

13.4.

Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, ko piemēro ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

14.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

14.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz dienas gaitas luktura tipu, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja dienas gaitas lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

14.2.   Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to paziņo pārējām līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

15.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta dienas gaitas luktura tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

16.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (Apstiprinājumus piešķir dalībvalsts izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (pieejams) un 56 Melnkalne, 57 (pieejams) un 58 Tunisija. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Pusēm tām piešķirtos numurus.

(3)  Šajos noteikumos “būt luktura daļai” nozīmē būt fiziski iekļautam luktura korpusā vai būt ārpus tā, atdalītam vai ne no luktura korpusa, bet ko luktura ražotājs piegādā kā lukturu sistēmas daļu.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PARAUGS

1.   attēls

Image

Iespējamo marķējumu paraugi grupētiem lukturiem, kas atrodas transportlīdzekļa priekšpusē

2.   attēls

Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo apgaismes ierīces kontūras. Tās nav apstiprinājuma marķējuma daļa.

Image

Luktura un galvenā luktura savstarpējs savienojums

3.   attēls

Image

Uz galvenā luktura galvenās daļas ir norādīts vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:

Image

---

3. PIELIKUMS

FOTOMETRISKIE MĒRĪJUMI

1.   Izdarot fotometriskos mērījumus, ar atbilstošu aizsegumu novērš nejaušu atstarošanos.

2.   Ja mērījumu rezultāti ir apšaubāmi, tad mērījumus izdara tā, lai tie atbilst šādām prasībām:

| 2.1. | mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma kvadrāta apgrieztās proporcionalitātes likumu; |
| --- | --- |

2.1.

mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma kvadrāta apgrieztās proporcionalitātes likumu;

| 2.2. | mērīšanas iekārta ir tāda, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites centra, ir starp 10′ un 1°; |
| --- | --- |

2.2.

mērīšanas iekārta ir tāda, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites centra, ir starp 10′ un 1°;

| 2.3. | intensitātes prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par ceturtdaļgrādu. |
| --- | --- |

2.3.

intensitātes prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par ceturtdaļgrādu.

3.   Ja dienas gaitas lukturi uz transportlīdzekļa var uzstādīt vairāk kā vienā pozīcijā vai pozīciju laukā, fotometriskos mērījumus veic katrā pozīcijā vai ražotāja noteiktās atskaites ass lauka galējās pozīcijās.

4.   Lukturu fotometriskie mērījumi

Fotometrisko rādītāju kontrole jāveic šādi.

| 4.1. | Nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.):
  ar lukturī esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 10. punktu. |
| --- | --- |

4.1.

Nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.):

ar lukturī esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 10. punktu.

| 4.2. | Nomaināmām kvēlspuldzēm:
  ja tās ir kvēlspuldzes ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, gaismas intensitātes rādītāji jākoriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību, kas noteikta ar attiecīgo piemēroto spriegumu (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). Katras izmantotās kvēlspuldzes faktiskā gaismas plūsmas novirze nedrīkst būt lielāka par ± 5 procentiem no vidējās vērtības. Alternatīvi katrā atsevišķā pozīcijā var izmantot standarta kvēlspuldzi, kas darbojas ar standarta plūsmu, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā. |
| --- | --- |

4.2.

Nomaināmām kvēlspuldzēm:

ja tās ir kvēlspuldzes ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, gaismas intensitātes rādītāji jākoriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību, kas noteikta ar attiecīgo piemēroto spriegumu (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). Katras izmantotās kvēlspuldzes faktiskā gaismas plūsmas novirze nedrīkst būt lielāka par ± 5 procentiem no vidējās vērtības. Alternatīvi katrā atsevišķā pozīcijā var izmantot standarta kvēlspuldzi, kas darbojas ar standarta plūsmu, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā.

| 4.3. | Visu dienas gaitas lukturu, izņemot tos, kuri aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gaismas intensitātei, kas mērīta pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, ir jāatbilst minimālajām un maksimālajām prasībām. Gaismas intensitātes sadali pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt no gaismas intensitātes sadales pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot gaismas intensitātes koeficientu, izmērot HV pēc vienas darbības minūtes un 30 darbības minūtēm. |
| --- | --- |

4.3.

Visu dienas gaitas lukturu, izņemot tos, kuri aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gaismas intensitātei, kas mērīta pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, ir jāatbilst minimālajām un maksimālajām prasībām. Gaismas intensitātes sadali pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt no gaismas intensitātes sadales pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot gaismas intensitātes koeficientu, izmērot HV pēc vienas darbības minūtes un 30 darbības minūtēm.

5.   Gaismas intensitātes sadales tabula

Image

| 5.1. | Virziens H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. (Uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls un paralēls transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei un vērsts pret vajadzīgo skata lauku.) Tas iet caur atskaites centru. Tabulā redzamās vērtības dažādiem mērījuma virzieniem norāda minimālo intensitāti procentos no katram lukturim noteiktā minimuma uz ass (virzienā H = 0° un V = 0°). |
| --- | --- |

5.1.

Virziens H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. (Uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls un paralēls transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei un vērsts pret vajadzīgo skata lauku.) Tas iet caur atskaites centru. Tabulā redzamās vērtības dažādiem mērījuma virzieniem norāda minimālo intensitāti procentos no katram lukturim noteiktā minimuma uz ass (virzienā H = 0° un V = 0°).

| 5.2. | Iepriekš 3. punktā minētajā gaismas sadales laukā, kas attēlots shēmas veidā, gaismai pamatā jāizplatās vienmērīgi, proti, lai gaismas intensitāte katrā virzienā lauka daļā, kuru veido tīkla līnijas, sasniegtu vismaz minimālo redzamo procentuālo vērtību uz tīkla līnijām, kuras apņem attiecīgo virzienu. |
| --- | --- |

5.2.

Iepriekš 3. punktā minētajā gaismas sadales laukā, kas attēlots shēmas veidā, gaismai pamatā jāizplatās vienmērīgi, proti, lai gaismas intensitāte katrā virzienā lauka daļā, kuru veido tīkla līnijas, sasniegtu vismaz minimālo redzamo procentuālo vērtību uz tīkla līnijām, kuras apņem attiecīgo virzienu.

4.   attēls

Gaismas avota moduļi

MD E3 17325

Gaismas avota modulis ar iepriekš attēloto identifikācijas kodu kopā ar Itālijā (E3) apstiprinātu lukturi ir apstiprināts ar apstiprinājuma numuru 17325.

---

4. PIELIKUMS

Prasību minimums attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja, veicot fotometrisko rādītāju pārbaudi jebkuram nejauši izvēlētam un ar standarta kvēlspuldzi aprīkotam lukturim vai lukturiem, kuri ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), visus mērījumus veicot attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts:

| 1.2.1. | ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.1.

ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.2. | ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi. |
| --- | --- |

1.2.2.

ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Ja lukturis ir aprīkots ar standarta kvēlspuldzi, jāievēro krāsu koordinātas, ja lukturi ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos parametrus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem.

2.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS, RAŽOTĀJAM PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājam noteiktos laika intervālos jāveic vismaz šādi testi. Tie jāveic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājam jāveic pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgās produkcijas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos attiecas uz fotometriskajiem un kolorimetriskajiem rādītājiem.

2.2.   Izmantotās testu metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos ražotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas tām, kas noteiktas šajos noteikumos. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos ražotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas tām, kas noteiktas šajos noteikumos.

| 2.2.3. | Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Parauga ņemšana

Lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa lukturu kopa, kas definēta atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtie un reģistrētie fotometriskie parametri

Pārbaudei izvēlētajiem lukturiem veic fotometriskos mērījumus attiecībā uz minimālajām vērtībām 3. pielikumā uzskaitītajos punktos un noteiktajām krāsu koordinātām.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 13.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 5. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

5. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGUS

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības ir uzskatāmas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā neizbēgamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot fotometriskos rādītājus jebkuram nejauši izvēlētam un ar standarta kvēlspuldzi aprīkotam lukturim vai lukturiem, kas ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), un visus mērījumus veicot attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts:

| 1.2.1. | ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.1.

ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.2. | ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi; |
| --- | --- |

1.2.2.

ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi;

| 1.2.3. | lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.3.

lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā.

1.3.   Ja lukturis ir aprīkots ar standarta kvēlspuldzi, jāievēro krāsu koordinātas, ja lukturi ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos parametrus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā parauga ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus lukturus. Pirmo divu ierīču paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

| 2.1.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:






  2.1.1.1. | A paraugam







  A1: | viens lukturis | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| A2: | abi lukturi vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie parauga B | |

2.1.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:

2.1.1.1.

A paraugam

A1:

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

A2:

abi lukturi vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie parauga B

| 2.1.1.2. | B paraugam







  B1: | abi lukturi | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugam

B1:

abi lukturi

0 procenti

| 2.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

| 2.2.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:






  2.2.1.1. | A paraugam







  A3: | viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

2.2.1.1.

A paraugam

A3:

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.1.2. | B paraugam







  B2: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā | |
| viens lukturis | 0 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.2.

B paraugam

B2:

A2 gadījumā

viens lukturis vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

B3:

A2 gadījumā

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.2.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 14. punkts, ja pēc lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

| 2.3.1. | A paraugam







  A4: | viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 30 procenti |
| A5: | abi lukturi vairāk nekā | 20 procenti |

2.3.1.

A paraugam

A4:

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

30 procenti

A5:

abi lukturi vairāk nekā

20 procenti

| 2.3.2. | B paraugam







  B4: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā | |
| abi lukturi vairāk nekā | 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā | |
| viens lukturis | 0 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 30 procenti |

2.3.2.

B paraugam

B4:

A2 gadījumā

viens lukturis vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abi lukturi vairāk nekā

20 procenti

B6:

A2 gadījumā

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis vairāk nekā

30 procenti

| 2.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu. |
| --- | --- |

2.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divos mēnešos pēc paziņošanas A3, B2, B3 gadījumā jāveic atkārtota paraugu ņemšana, ņemot trešo divu lukturu paraugu C un ceturto divu lukturu paraugu D un izvēloties tos no krājumiem, kas izgatavoti pēc noregulēšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

| 3.1.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes:






  3.1.1.1. | C paraugam







  C1: | viens lukturis | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| C2: | abi lukturi vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie parauga D | |

3.1.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes:

3.1.1.1.

C paraugam

C1:

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

C2:

abi lukturi vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie parauga D

| 3.1.1.2. | D paraugam







  D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| abi lukturi | 0 procenti |

3.1.1.2.

D paraugam

D1:

C2 gadījumā

abi lukturi

0 procenti

| 3.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

| 3.2.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:






  3.2.1.1. | D paraugam







  D2: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |

3.2.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

3.2.1.1.

D paraugam

D2:

C2 gadījumā

viens lukturis vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

| 3.2.1.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 14. punkts, ja pēc lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

| 3.3.1. | C paraugam







  C3: | viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| C4: | abi lukturi vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.1.

C paraugam

C3:

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

C4:

abi lukturi vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.2. | D paraugam







  D3: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis 0 vai vairāk nekā | 0 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.2.

D paraugam

D3:

C2 gadījumā

viens lukturis 0 vai vairāk nekā

0 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu. |
| --- | --- |

3.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu.

1.   attēls

Image

---

6. PIELIKUMS

MINIMĀLIE LEŅĶI, KAS NEPIECIEŠAMI GAISMAS SADALEI TELPĀ

Visos gadījumos gaismas sadales telpā minimālie vertikālie leņķi ir 10° virs un 5° zem horizontāles dienas gaitas lukturu ierīcēm, kas ietvertas noteikumos.

Minimālie horizontālie leņķi gaismas izplatīšanai telpā:

Image

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/69

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 91 — Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītgaismas lukturu apstiprināšanu

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu sākotnējās redakcijas 11. papildinājumam, kas stājas spēkā 2008. gada 15. oktobrī

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izstarotās gaismas stiprums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

8.

| 9. | Testa procedūra |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sānu gabarītgaismas luktura tipa izmaiņas un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

13.

| 14. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

15.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Minimālie leņķi, kas nepieciešami gaismas sadalei telpā |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu, paplašināšanu, atsaukšanu, vai SM1/SM2 marķējuma sānu gabarītgaismas lukturu tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Fotometriskie mērījumi |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Izstarotās gaismas krāsa: krāsu koordinātu gaisma |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasību minimums, kas jāievēro inspektoram, ņemot paraugus |
| --- | --- |

7. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz sānu gabarītgaismas lukturiem, kas paredzēti M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļiem (1).

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas norādītas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.1.

Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas norādītas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

| 2.2. | “Sānu gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa atrašanās vietu, skatoties uz transportlīdzekli no sāniem. |
| --- | --- |

2.2.

“Sānu gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa atrašanās vietu, skatoties uz transportlīdzekli no sāniem.

| 2.3. | “Sānu gabarītgaismas lukturu dažādi tipi” ir lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:






  a) | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

2.3.

“Sānu gabarītgaismas lukturu dažādi tipi” ir lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

a)

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | optiskās sistēmas raksturlielumi (stipruma līmenis, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.). |
| --- | --- |

b)

optiskās sistēmas raksturlielumi (stipruma līmenis, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.).

Kvēlspuldzes krāsas vai jebkura filtra krāsas maiņa nav tipa maiņa.

| 2.4. | Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.4.

Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.
  Pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa var uzstādīt ar atskaites asu dažādu nolieci pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi un vai tā griežas ap savu atskaites asi; šos dažādos uzstādīšanas noteikumus norāda paziņojuma veidlapā. Tajā norāda:






  3.1.1. | vai sānu gabarītgaismas lukturis paredzēts dzeltenas vai sarkanas gaismas izstarošanai. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

Pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa var uzstādīt ar atskaites asu dažādu nolieci pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi un vai tā griežas ap savu atskaites asi; šos dažādos uzstādīšanas noteikumus norāda paziņojuma veidlapā. Tajā norāda:

3.1.1.

vai sānu gabarītgaismas lukturis paredzēts dzeltenas vai sarkanas gaismas izstarošanai.

| 3.2. | Katra sānu gabarītgaismas luktura tipa pieteikumam pievieno:






  3.2.1. | rasējumus trīs eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti, lai ļautu atpazīt luktura tipu un lai tajos būtu ģeometriski norādīts, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) tos var uzstādīt uz transportlīdzekļa; novērošanas asi, kas testos izmantojama kā atskaites ass (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°); punktu, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites punkts; vertikālās un horizontālās pieskares attiecībā pret apgaismojošo virsmu un to attālumi no luktura atskaites punkta. Rasējumos norāda vietu, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simboliem saistībā ar apstiprinājuma marķējuma apli; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Katra sānu gabarītgaismas luktura tipa pieteikumam pievieno:

3.2.1.

rasējumus trīs eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti, lai ļautu atpazīt luktura tipu un lai tajos būtu ģeometriski norādīts, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) tos var uzstādīt uz transportlīdzekļa; novērošanas asi, kas testos izmantojama kā atskaites ass (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°); punktu, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites punkts; vertikālās un horizontālās pieskares attiecībā pret apgaismojošo virsmu un to attālumi no luktura atskaites punkta. Rasējumos norāda vietu, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simboliem saistībā ar apstiprinājuma marķējuma apli;

| 3.2.2. | īsu tehnisku aprakstu (izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem), kurā jo īpaši norādīts:






  a) | izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorija ir viena no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

īsu tehnisku aprakstu (izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem), kurā jo īpaši norādīts:

a)

izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorija ir viena no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

| 3.2.3. | divus paraugus; ja apstiprinājumam ir pieteikti sānu gabarītgaismas lukturi, kas nav vienādi, bet ir simetriski un piemēroti uzstādīšanai labajā vai tikai kreisajā transportlīdzekļa pusē un/vai virzienā uz priekšu un uz aizmuguri, tad abi iesniegtie paraugi var būt vienādi un piemēroti uzstādīšanai transportlīdzeklim tikai labajā vai tikai kreisajā pusē un/vai virzienā tikai uz priekšu vai tikai uz aizmuguri. |
| --- | --- |

3.2.3.

divus paraugus; ja apstiprinājumam ir pieteikti sānu gabarītgaismas lukturi, kas nav vienādi, bet ir simetriski un piemēroti uzstādīšanai labajā vai tikai kreisajā transportlīdzekļa pusē un/vai virzienā uz priekšu un uz aizmuguri, tad abi iesniegtie paraugi var būt vienādi un piemēroti uzstādīšanai transportlīdzeklim tikai labajā vai tikai kreisajā pusē un/vai virzienā tikai uz priekšu vai tikai uz aizmuguri.

4.   MARĶĒJUMS

| 4.1. | Apstiprināšanai iesniegtajiem sānu gabarītgaismas lukturiem: |
| --- | --- |

4.1.

Apstiprināšanai iesniegtajiem sānu gabarītgaismas lukturiem:

| 4.2. | jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei, šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam; |
| --- | --- |

4.2.

jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei, šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

| 4.3. | izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kurā norādīta(-as):






  a) | izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; un/vai |
| --- | --- | --- |

4.3.

izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kurā norādīta(-as):

a)

izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

| 4.4. | jāparedz pietiekami liela vieta apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas noteikti turpmāk 5.4. punktā; šī vieta jānorāda rasējumos, kas minēti iepriekš 3.2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.4.

jāparedz pietiekami liela vieta apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas noteikti turpmāk 5.4. punktā; šī vieta jānorāda rasējumos, kas minēti iepriekš 3.2.1. punktā.

| 4.5. | Lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem vai gaismas avota modulim(-ļiem) norāda nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu un nominālo jaudu. |
| --- | --- |

4.5.

Lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem vai gaismas avota modulim(-ļiem) norāda nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu un nominālo jaudu.

| 4.6. | Lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) norāda:






  4.6.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) norāda:

4.6.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

| 4.6.2. | moduļa īpašo identifikācijas kodu; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 5.4.1.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas minēti 3.2.1. punktā.
  Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja; |
| --- | --- |

4.6.2.

moduļa īpašo identifikācijas kodu; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 5.4.1.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas minēti 3.2.1. punktā.

Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

| 4.6.3. | marķējumu par nominālo spriegumu (un nominālo jaudu). |
| --- | --- |

4.6.3.

marķējumu par nominālo spriegumu (un nominālo jaudu).

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Apstiprinājumu piešķir, ja abi saskaņā ar 3.2.3. punktu iesniegtie sānu gabarītgaismas lukturi atbilst šo noteikumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.1.

Apstiprinājumu piešķir, ja abi saskaņā ar 3.2.3. punktu iesniegtie sānu gabarītgaismas lukturi atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

| 5.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati Puse šo numuru nepiešķir citam sānu gabarītgaismas lukturu tipam, uz ko attiecas šie noteikumi, izņemot apstiprinājuma paplašinājumu uz sānu gabarītgaismas lukturi, kas atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu. |
| --- | --- |

5.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati Puse šo numuru nepiešķir citam sānu gabarītgaismas lukturu tipam, uz ko attiecas šie noteikumi, izņemot apstiprinājuma paplašinājumu uz sānu gabarītgaismas lukturi, kas atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu.

| 5.3. | Par sānu gabarītgaismas luktura tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu uz citu tipu vai apstiprinājuma atteikumu paziņo nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā iekļautajam paraugam. |
| --- | --- |

5.3.

Par sānu gabarītgaismas luktura tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu uz citu tipu vai apstiprinājuma atteikumu paziņo nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā iekļautajam paraugam.

| 5.4. | Katram sānu gabarītgaismas lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, vietā, kas minēta 4.4. punktā, un papildus 4.2., 4.3. un 4.4. punktā noteiktajam marķējumam, ir:






  5.4.1. | starptautisks apstiprinājuma marķējums, kas sastāv no:






  5.4.1.1. | apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2); un |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.

Katram sānu gabarītgaismas lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, vietā, kas minēta 4.4. punktā, un papildus 4.2., 4.3. un 4.4. punktā noteiktajam marķējumam, ir:

5.4.1.

starptautisks apstiprinājuma marķējums, kas sastāv no:

5.4.1.1.

apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2); un

| 5.4.1.2. | apstiprinājuma numura, kā norādīts iepriekš 5.2. punktā; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

apstiprinājuma numura, kā norādīts iepriekš 5.2. punktā;

| 5.4.2. | papildu simbols “SM1” vai “SM2”; |
| --- | --- |

5.4.2.

papildu simbols “SM1” vai “SM2”;

| 5.4.3. | apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda noteikumos ieviesto grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem; |
| --- | --- |

5.4.3.

apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda noteikumos ieviesto grozījumu sēriju, kas ir spēkā apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem;

| 5.4.4. | ierīcēm ar samazinātu gaismas sadali atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma 2.5. punktam vertikālai bultai, kas sākas ar horizontālu segmentu un ir vērsta lejup. |
| --- | --- |

5.4.4.

ierīcēm ar samazinātu gaismas sadali atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma 2.5. punktam vertikālai bultai, kas sākas ar horizontālu segmentu un ir vērsta lejup.

| 5.5. | Iepriekš 5.4.1. līdz 5.4.3. punktā noteiktajiem marķējumiem un simboliem jābūt neizdzēšamiem un skaidri salasāmiem arī tad, kad apgaismojuma ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

5.5.

Iepriekš 5.4.1. līdz 5.4.3. punktā noteiktajiem marķējumiem un simboliem jābūt neizdzēšamiem un skaidri salasāmiem arī tad, kad apgaismojuma ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklī.

| 5.6. | Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var izmantot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien šādi lukturi nav grupēti, kombinēti vai savietoti ar lukturi vai lukturiem, kas neatbilst kādam no šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.6.

Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var izmantot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien šādi lukturi nav grupēti, kombinēti vai savietoti ar lukturi vai lukturiem, kas neatbilst kādam no šiem noteikumiem.

| 5.6.1. | Apstiprinājuma marķējums sastāv no apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu; apstiprinājuma marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, ar nosacījumu, ka:






  5.6.1.1. | tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Apstiprinājuma marķējums sastāv no apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu; apstiprinājuma marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, ar nosacījumu, ka:

5.6.1.1.

tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas;

| 5.6.1.2. | nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

| 5.7. | Katra luktura identifikācijas simbols atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, jānorāda:






  5.7.1. | vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; vai |
| --- | --- | --- |

5.7.

Katra luktura identifikācijas simbols atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, jānorāda:

5.7.1.

vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; vai

| 5.7.2. | grupā tā, lai katru lukturi varētu skaidri identificēt (skatīt 3 iespējamos paraugus 3. pielikuma 2. piemērā). |
| --- | --- |

5.7.2.

grupā tā, lai katru lukturi varētu skaidri identificēt (skatīt 3 iespējamos paraugus 3. pielikuma 2. piemērā).

| 5.8. | Viena apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz minimālajam atsevišķa marķējuma lielumam, kā noteikts noteikumos, uz kuru pamata ir izsniegts apstiprinājums. |
| --- | --- |

5.8.

Viena apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz minimālajam atsevišķa marķējuma lielumam, kā noteikts noteikumos, uz kuru pamata ir izsniegts apstiprinājums.

| 5.9. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam savietotu lukturu tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi. |
| --- | --- |

5.9.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam savietotu lukturu tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi.

| 5.10. | Šo noteikumu 3. pielikumā ir norādīti piemēri, kā izvietot apstiprinājuma marķējumus vienam lukturim (1. piemērs) un savietotiem lukturiem (2. piemērs). |
| --- | --- |

5.10.

Šo noteikumu 3. pielikumā ir norādīti piemēri, kā izvietot apstiprinājuma marķējumus vienam lukturim (1. piemērs) un savietotiem lukturiem (2. piemērs).

| 5.11. | Lukturi, kas grupēti ar galvenā luktura tipu, kura izkliedētāju izmanto arī cita tipa galvenajam lukturim. Piemēro iepriekš 5.6. līdz 5.9. punktā ietvertos nosacījumi. |
| --- | --- |

5.11.

Lukturi, kas grupēti ar galvenā luktura tipu, kura izkliedētāju izmanto arī cita tipa galvenajam lukturim. Piemēro iepriekš 5.6. līdz 5.9. punktā ietvertos nosacījumi.

| 5.11.1. | Tomēr, ja dažādiem galveno lukturu vai lukturu vienību tipiem, to skaitā galvenajam lukturim, ir tas pats izkliedētājs, uz tā var būt atšķirīgi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz šiem galvenā luktura vai lukturu vienības tipiem, ja vien uz galvenā luktura galvenā korpusa (pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja) ir faktisko funkciju apstiprinājuma marķējumi. Ja vienā un tajā pašā galvenajā korpusā ir dažādi galveno lukturu tipi, uz korpusa var būt dažādi marķējumi. |
| --- | --- |

5.11.1.

Tomēr, ja dažādiem galveno lukturu vai lukturu vienību tipiem, to skaitā galvenajam lukturim, ir tas pats izkliedētājs, uz tā var būt atšķirīgi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz šiem galvenā luktura vai lukturu vienības tipiem, ja vien uz galvenā luktura galvenā korpusa (pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja) ir faktisko funkciju apstiprinājuma marķējumi. Ja vienā un tajā pašā galvenajā korpusā ir dažādi galveno lukturu tipi, uz korpusa var būt dažādi marķējumi.

| 5.11.2. | Šo noteikumu 3. pielikumā ir norādīti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri lukturiem, kas ir grupēti ar galveno lukturi (3. piemērs). |
| --- | --- |

5.11.2.

Šo noteikumu 3. pielikumā ir norādīti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri lukturiem, kas ir grupēti ar galveno lukturi (3. piemērs).

| 5.12. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. To var izvietot uz ierīces iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai ne), kuru nevar atdalīt no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Jebkurā gadījumā marķējumam jābūt redzamam, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad ir atvērta transportlīdzekļa tāda kustīgā daļa kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs vai durvis. |
| --- | --- |

5.12.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. To var izvietot uz ierīces iekšējās vai ārējās daļas (caurspīdīgas vai ne), kuru nevar atdalīt no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Jebkurā gadījumā marķējumam jābūt redzamam, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad ir atvērta transportlīdzekļa tāda kustīgā daļa kā motora pārsegs vai bagāžnieka pārsegs vai durvis.

6.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 6.1. | Katrs apstiprināšanai iesniegtais sānu gabarītgaismas lukturis atbilst šo noteikumu 7. un 8. punktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.1.

Katrs apstiprināšanai iesniegtais sānu gabarītgaismas lukturis atbilst šo noteikumu 7. un 8. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

| 6.2. | Sānu gabarītgaismas lukturus konstruē un izgatavo tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus. |
| --- | --- |

6.2.

Sānu gabarītgaismas lukturus konstruē un izgatavo tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus.

| 6.3. | Ja tiek izmantoti gaismas avota moduļi, jāpārliecinās par sekojošo:






  6.3.1. | gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai ir jābūt tādai, lai:






  a) | katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt tikai, izmantojot darbarīku(-us); |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Ja tiek izmantoti gaismas avota moduļi, jāpārliecinās par sekojošo:

6.3.1.

gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai ir jābūt tādai, lai:

a)

katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt tikai, izmantojot darbarīku(-us);

| b) | ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā; |
| --- | --- |

b)

ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā;

| 6.3.2. | gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām. |
| --- | --- |

6.3.2.

gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

| 6.4. | Ja tiek izmantota(-as) nomaināma(-as) kvēlspuldze(-es):






  6.4.1. | var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-s) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Ja tiek izmantota(-as) nomaināma(-as) kvēlspuldze(-es):

6.4.1.

var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-s) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 6.4.2. | ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā; |
| --- | --- |

6.4.2.

ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā;

| 6.4.3. | kvēlspuldzes patronai jāatbilst parametriem, kas minēti Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā 60061. Ir jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas. |
| --- | --- |

6.4.3.

kvēlspuldzes patronai jāatbilst parametriem, kas minēti Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā 60061. Ir jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas.

7.   IZSTAROTĀS GAISMAS STIPRUMS

| 7.1. | Katra parauga (no diviem iesniegtajiem) izstarotās gaismas stiprums ir:








  Sānu gabarītgaismas luktura kategorija | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Minimālais stiprums |

7.1.

Katra parauga (no diviem iesniegtajiem) izstarotās gaismas stiprums ir:

Sānu gabarītgaismas luktura kategorija

SM1

SM2

7.1.1.

Minimālais stiprums

Uz atskaites ass

4,0 cd

0,6 cd

Noteiktā leņķa laukā (atšķirīgs no iepriekš minētā)

0,6 cd

0,6 cd

| 7.1.2. | Maksimālais stiprums |
| --- | --- |

7.1.2.

Maksimālais stiprums

Noteiktā leņķa laukā (3)

25,0 cd

25,0 cd

| 7.1.3. | Leņķa laukums |
| --- | --- |

7.1.3.

Leņķa laukums

Horizontāli

± 45°

± 30°

Vertikāli

± 10°

± 10°

| 7.1.4. | Lukturim ar vairākiem gaismas avotiem: | lukturis atbilst noteiktajam minimālajam stiprumam, kad nedarbojas kāds gaismas avots; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Lukturim ar vairākiem gaismas avotiem:

lukturis atbilst noteiktajam minimālajam stiprumam, kad nedarbojas kāds gaismas avots;

| | darbojoties visiem gaismas avotiem, nedrīkst pārsniegt noteikto maksimālo stiprumu. |
| --- | --- |

darbojoties visiem gaismas avotiem, nedrīkst pārsniegt noteikto maksimālo stiprumu.

Visus gaismas avotus, kas ir savienoti virknē, uzskata par vienu gaismas avotu.

| 7.2. | Ārpus atskaites ass un leņķa laukos, kas noteikti šo noteikumu 1. pielikuma shēmās, katra (no abiem) sānu gabarītgaismas luktura izstarotās gaismas stiprumam:






  7.2.1. | katrā virzienā atbilstoši punktiem gaismas sadales tabulā, kas iekļauta šo noteikumu 4. pielikumā, jābūt ne mazākai kā 7.1. punktā norādītā minimuma un minētajā tabulā attiecīgajam virzienam norādītās procentuālās attiecības reizinājumam; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Ārpus atskaites ass un leņķa laukos, kas noteikti šo noteikumu 1. pielikuma shēmās, katra (no abiem) sānu gabarītgaismas luktura izstarotās gaismas stiprumam:

7.2.1.

katrā virzienā atbilstoši punktiem gaismas sadales tabulā, kas iekļauta šo noteikumu 4. pielikumā, jābūt ne mazākai kā 7.1. punktā norādītā minimuma un minētajā tabulā attiecīgajam virzienam norādītās procentuālās attiecības reizinājumam;

| 7.2.2. | jābūt tādai, kas nepārsniedz iepriekš 7.1. punktā norādīto maksimumu, visos virzienos telpā, kur sānu gabarītgaismas lukturis ir redzams; |
| --- | --- |

7.2.2.

jābūt tādai, kas nepārsniedz iepriekš 7.1. punktā norādīto maksimumu, visos virzienos telpā, kur sānu gabarītgaismas lukturis ir redzams;

| 7.2.3. | jāatbilst šo noteikumu 4. pielikuma 2.2. punktā noteiktajām prasībām par stipruma atšķirībām vietējā mērogā. |
| --- | --- |

7.2.3.

jāatbilst šo noteikumu 4. pielikuma 2.2. punktā noteiktajām prasībām par stipruma atšķirībām vietējā mērogā.

| 7.3. | Izmantojamās mērīšanas metodes sīki izklāstītas iepriekš 7.2.1. punktā minētajā 4. pielikumā. |
| --- | --- |

7.3.

Izmantojamās mērīšanas metodes sīki izklāstītas iepriekš 7.2.1. punktā minētajā 4. pielikumā.

8.   IZSTAROTĀS GAISMAS KRĀSA

| 8.1. | Sānu gabarītgaismas lukturim jāizstaro dzeltena gaisma, tomēr tas var izstarot arī sarkanu gaismu, ja galējais aizmugures sānu gabarītgaismas lukturis ir grupēts vai kombinēts, vai savietots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai arī tā gaismu izstarojošās virsmas daļa ir kopīga ar pakaļējo atstarotāju, vai arī tie ir grupēti. |
| --- | --- |

8.1.

Sānu gabarītgaismas lukturim jāizstaro dzeltena gaisma, tomēr tas var izstarot arī sarkanu gaismu, ja galējais aizmugures sānu gabarītgaismas lukturis ir grupēts vai kombinēts, vai savietots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai arī tā gaismu izstarojošās virsmas daļa ir kopīga ar pakaļējo atstarotāju, vai arī tie ir grupēti.

| 8.2. | Izstarotās gaismas krāsai gaismas sadales režģa laukā, kurš definēts 4. pielikuma 2. punktā, mērot saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu, jābūt attiecīgajai krāsai noteikto krāsu koordinātu robežās. Ārpus šā lauka nav novērojamas būtiskas krāsu izmaiņas. |
| --- | --- |

8.2.

Izstarotās gaismas krāsai gaismas sadales režģa laukā, kurš definēts 4. pielikuma 2. punktā, mērot saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu, jābūt attiecīgajai krāsai noteikto krāsu koordinātu robežās. Ārpus šā lauka nav novērojamas būtiskas krāsu izmaiņas.

9.   TESTA PROCEDŪRA

| 9.1. | Mērījumus veic ar sānu gabarītgaismas lukturim ieteicamā tipa bezkrāsainu standarta kvēlspuldzi, kas noregulēta tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kas noteikta šā tipa lukturim, ņemot vērā 9.2. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

9.1.

Mērījumus veic ar sānu gabarītgaismas lukturim ieteicamā tipa bezkrāsainu standarta kvēlspuldzi, kas noregulēta tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kas noteikta šā tipa lukturim, ņemot vērā 9.2. punkta noteikumus.

| 9.2. | Visus mērījumus lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.) veic attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.
  Gaismas avotiem, kuriem nepieciešams īpašs barošanas avots, iepriekš minēto testēšanas spriegumu padod šā barošanas avota ieejas spailēs. Testu laboratorija var pieprasīt ražotājam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas avotu. |
| --- | --- |

9.2.

Visus mērījumus lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.) veic attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.

Gaismas avotiem, kuriem nepieciešams īpašs barošanas avots, iepriekš minēto testēšanas spriegumu padod šā barošanas avota ieejas spailēs. Testu laboratorija var pieprasīt ražotājam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas avotu.

| 9.3. | Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālierīces atskaites ass virzienā. |
| --- | --- |

9.3.

Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālierīces atskaites ass virzienā.

10.   SĀNU GABARĪTGAISMAS LUKTURA TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 10.1. | Visus sānu gabarītgaismas luktura tipa grozījumus paziņo administratīvajai iestādei, kas apstiprinājusi šo lukturi. Pēc tam šī iestāde var:






  10.1.1. | vai nu atzīt, ka izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un sānu gabarītgaismas lukturis jebkurā gadījumā atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

10.1.

Visus sānu gabarītgaismas luktura tipa grozījumus paziņo administratīvajai iestādei, kas apstiprinājusi šo lukturi. Pēc tam šī iestāde var:

10.1.1.

vai nu atzīt, ka izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un sānu gabarītgaismas lukturis jebkurā gadījumā atbilst prasībām; vai

| 10.1.2. | pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

10.1.2.

pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 10.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot grozījumus, saskaņā ar iepriekš 5.3. punktā noteikto procedūru paziņo 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

10.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot grozījumus, saskaņā ar iepriekš 5.3. punktā noteikto procedūru paziņo 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 10.3. | Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un par to informē citas 1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

10.3.

Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un par to informē citas 1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

11.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 11.1. | visus sānu gabarītgaismas lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 7. un 8. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

11.1.

visus sānu gabarītgaismas lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 7. un 8. punktā noteiktās prasības;

| 11.2. | ievēro šo noteikumu 6. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

11.2.

ievēro šo noteikumu 6. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai;

| 11.3. | ievēro prasību minimumu, inspektoram ņemot paraugu, kas ir izklāstīts šo noteikumu 7. pielikumā; |
| --- | --- |

11.3.

ievēro prasību minimumu, inspektoram ņemot paraugu, kas ir izklāstīts šo noteikumu 7. pielikumā;

| 11.4. | iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

11.4.

iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

12.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 12.1. | Apstiprinājumu, kas piešķirts sānu gabarītgaismas lukturim, var atsaukt, ja nav izpildīti iepriekš minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

12.1.

Apstiprinājumu, kas piešķirts sānu gabarītgaismas lukturim, var atsaukt, ja nav izpildīti iepriekš minētie nosacījumi.

| 12.2. | Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

12.2.

Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam.

13.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta sānu gabarītgaismas luktura ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

14.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbild par apstiprināšanas testu veikšanu, un to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

15.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 15.1. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 3. papildinājums, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 3. papildinājumu. |
| --- | --- |

15.1.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 3. papildinājums, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 3. papildinājumu.

| 15.2. | Sākot ar 24 mēnesi pēc noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais sānu gabarītgaismas luktura tips atbilst šo, ar 3. papildinājumu grozīto noteikumu, prasībām. |
| --- | --- |

15.2.

Sākot ar 24 mēnesi pēc noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais sānu gabarītgaismas luktura tips atbilst šo, ar 3. papildinājumu grozīto noteikumu, prasībām.

| 15.3. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem papildinājumiem. |
| --- | --- |

15.3.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem papildinājumiem.

| 15.4. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, 12 mēnešu laikposmā pēc šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas turpina piešķirt apstiprinājumus tiem sānu gabarītgaismas lukturu tipiem, kuri atbilst šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā un turpmākajos papildinājumos. |
| --- | --- |

15.4.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, 12 mēnešu laikposmā pēc šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas turpina piešķirt apstiprinājumus tiem sānu gabarītgaismas lukturu tipiem, kuri atbilst šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā un turpmākajos papildinājumos.

| 15.5. | EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstoši šiem noteikumiem 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu paplašinājumi, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un ar turpmākajiem papildinājumiem, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja sānu gabarītgaismas luktura tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un ar turpmākajiem papildinājumiem, atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 3. papildinājumu, prasībām, Puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

15.5.

EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstoši šiem noteikumiem 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu paplašinājumi, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un ar turpmākajiem papildinājumiem, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja sānu gabarītgaismas luktura tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un ar turpmākajiem papildinājumiem, atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 3. papildinājumu, prasībām, Puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus.

| 15.6. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka tipa apstiprinājumu sānu gabarītgaismas lukturim, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu 3. papildinājumu. |
| --- | --- |

15.6.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka tipa apstiprinājumu sānu gabarītgaismas lukturim, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu 3. papildinājumu.

| 15.7. | Līdz 36. mēnesim pēc šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt tipa apstiprinājumu sānu gabarītgaismas lukturim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā vai ar to turpmākajiem papildinājumiem. |
| --- | --- |

15.7.

Līdz 36. mēnesim pēc šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt tipa apstiprinājumu sānu gabarītgaismas lukturim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā vai ar to turpmākajiem papildinājumiem.

| 15.8. | Sākot ar 36. mēnesi pēc šo noteikumu 3. papildinājuma stāšanās spēkā, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tāda sānu gabarītgaismas luktura tipa pārdošanu, kas neatbilst šo noteikumu 3. papildinājuma prasībām, ja vien sānu gabarītgaismas lukturi nav paredzēts izmantot kā rezerves daļa lietošanā esošiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

15.8.

Sākot ar 36. mēnesi pēc šo noteikumu 3. papildinājuma stāšanās spēkā, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tāda sānu gabarītgaismas luktura tipa pārdošanu, kas neatbilst šo noteikumu 3. papildinājuma prasībām, ja vien sānu gabarītgaismas lukturi nav paredzēts izmantot kā rezerves daļa lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

| 15.9. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdod apstiprinājumus sānu gabarītgaismas lukturiem, pamatojoties uz noteikumu visiem iepriekšējiem papildinājumiem, ja vien sānu gabarītgaismas lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

15.9.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdod apstiprinājumus sānu gabarītgaismas lukturiem, pamatojoties uz noteikumu visiem iepriekšējiem papildinājumiem, ja vien sānu gabarītgaismas lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

| 15.10. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 3. papildinājums, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt transportlīdzeklim sānu gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 3. papildinājumu. |
| --- | --- |

15.10.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 3. papildinājums, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt transportlīdzeklim sānu gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 3. papildinājumu.

| 15.11. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, 48 mēnešu laikposmā pēc 00. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas atļauj transportlīdzeklim uzstādīt sānu gabarītgaismas lukturus, kas ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

15.11.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, 48 mēnešu laikposmā pēc 00. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas atļauj transportlīdzeklim uzstādīt sānu gabarītgaismas lukturus, kas ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem grozījumiem.

| 15.12. | Sākot ar 48. mēnesi pēc šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt sānu gabarītgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 3. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kuram valsts tipa vai individuālais apstiprinājums ir piešķirts pēc vairāk nekā 24 mēnešiem no šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma. |
| --- | --- |

15.12.

Sākot ar 48. mēnesi pēc šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt sānu gabarītgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 3. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kuram valsts tipa vai individuālais apstiprinājums ir piešķirts pēc vairāk nekā 24 mēnešiem no šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

| 15.13. | Sakot ar 60. mēnesi pēc spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt sānu gabarītgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 3. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kurš pirmo reizi reģistrēts pēc vairāk nekā 60 mēnešiem no šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma. |
| --- | --- |

15.13.

Sakot ar 60. mēnesi pēc spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt sānu gabarītgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 3. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kurš pirmo reizi reģistrēts pēc vairāk nekā 60 mēnešiem no šo noteikumu 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1 – Vācijai, 2 – Francijai, 3 – Itālijai, 4 – Nīderlandei, 5 – Zviedrijai, 6 – Beļģijai, 7 – Ungārijai, 8 – Čehijai, 9 – Spānijai, 10 – Serbijai, 11 – Apvienotajai Karalistei, 12 – Austrijai, 13 – Luksemburgai, 14 – Šveicei, 15 – (brīvs), 16 – Norvēģijai, 17 – Somijai, 18 – Dānijai, 19 – Rumānijai, 20 – Polijai, 21 – Portugālei, 22 – Krievijas Federācijai, 23 – Grieķijai, 24 – Īrijai, 25 – Horvātijai, 26 – Slovēnijai, 27 – Slovākijai, 28 – Baltkrievijai, 29 – Igaunijai, 30 – (brīvs), 31 – Bosnijai un Hercegovinai, 32 – Latvijai, 33 – (brīvs), 34 – Bulgārijai, 35 – (brīvs), 36 – Lietuvai, 37 – Turcijai, 38 – (brīvs), 39 – Azerbaidžānai, 40 – Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 – (brīvs), 42 – Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 – Japānai, 44 – (brīvs), 45 – Austrālijai, 46 – Ukrainai, 47 – Dienvidāfrikai, 48 – Jaunzēlandei, 49 – Kiprai, 50 – Maltai, 51 – Korejas Republikai, 52 – Malaizijai, 53 – Taizemei, 54 un 55 – (brīvi), 56 – Melnkalnei, 57 – (brīvs) un 58 – Tunisijai. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Pusēm tām piešķirtos numurus.

(3)  Turklāt attiecībā uz sarkanajiem sānu gabarītgaismas lukturiem – leņķa lauks no 60° līdz 90° horizontālā virzienā un ± 20° vertikālā virzienā uz transportlīdzekļa priekšu, maksimālā intensitāte ir noteikta ar 0,25 cd.

---

1. PIELIKUMS

MINIMĀLIE LEŅĶI, KAS NEPIECIEŠAMI GAISMAS SADALEI TELPĀ

Minimālie vertikālie leņķi, SM1 un SM2:

Image

10 ° leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5 °, ja lukturu uzstādīšanas augstums ir vienāds vai mazāks par 750 mm no zemes.

Minimālie horizontālie leņķi, SM1:

Image

Minimālie horizontālie leņķi, SM2:

Image

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

1.a   piemērs

Image

1.b   piemērs

Image

2   piemērs

Vienkāršots marķējums vairāku lukturu komplektam, kuri ir vienas vienības daļa

A   PARAUGS

Image

B   PARAUGS

Image

C   PARAUGS

Image

Piezīme. Trīs apstiprinājuma marķējuma paraugi – A, B un C – atveido trīs iespējamus gaismas signālierīces marķēšanas variantus, ja divi vai vairāk lukturi ir vienas grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu vienības daļa.

Apstiprinājuma marķējums norāda, ka ierīce ir apstiprināta Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 3333 un tajā ir:

| | IA kategorijas pakaļējais un sānu atstarotājs, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 3 grozījumu sēriju 02; |
| --- | --- |

IA kategorijas pakaļējais un sānu atstarotājs, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 3 grozījumu sēriju 02;

| | 2.a. kategorijas pakaļējais virzienrādītājs, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 grozījumu sēriju 01; |
| --- | --- |

2.a. kategorijas pakaļējais virzienrādītājs, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 grozījumu sēriju 01;

| | pakaļējais gabarītgaismas lukturis (R), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu sēriju 01; |
| --- | --- |

pakaļējais gabarītgaismas lukturis (R), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu sēriju 01;

| | pakaļējais miglas lukturis (F), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 38 grozījumu sēriju 01; |
| --- | --- |

pakaļējais miglas lukturis (F), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 38 grozījumu sēriju 01;

| | atpakaļgaitas lukturis (AR), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 23 grozījumu sēriju 01; |
| --- | --- |

atpakaļgaitas lukturis (AR), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 23 grozījumu sēriju 01;

| | bremžu signāllukturis (S1), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu sēriju 01; |
| --- | --- |

bremžu signāllukturis (S1), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu sēriju 01;

| | sānu gabarītgaismas lukturis (SM1), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem (to sākotnējā redakcijā); |
| --- | --- |

sānu gabarītgaismas lukturis (SM1), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem (to sākotnējā redakcijā);

ar galveno lukturi savstarpēji apvietots vai grupēts lukturis.

3   piemērs

Image

Uz galvenā luktura galvenā korpusa ir norādīts vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:

Image

4   piemērs

Gaismas avota moduļi

MD E3 17325

Gaismas avota modulis ar iepriekš attēloto identifikācijas kodu kopā ar Itālijā (E3) apstiprinātu lukturi ir apstiprināts ar apstiprinājuma numuru 17325.

---

4. PIELIKUMS

FOTOMETRISKIE MĒRĪJUMI

1.   Mērījumu metodes

1.1.   Fotometriskajos mērījumos, attiecīgi aizsedzot, jānovērš nejauši atstarojumi.

1.2.   Ja mērījumu rezultāti ir apšaubāmi, tad mērījumus izdara tā, lai tie atbilst šādām prasībām:

| 1.2.1. | mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma apgrieztā kvadrāta likumu; |
| --- | --- |

1.2.1.

mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma apgrieztā kvadrāta likumu;

| 1.2.2. | mēriekārta ir tāda, ka uztvērēja leņķa apertūra, skatoties no luktura atskaites punkta, ir no 10 minūtēm līdz 1 grādam; |
| --- | --- |

1.2.2.

mēriekārta ir tāda, ka uztvērēja leņķa apertūra, skatoties no luktura atskaites punkta, ir no 10 minūtēm līdz 1 grādam;

| 1.2.3. | stipruma prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par grāda ceturtdaļu. |
| --- | --- |

1.2.3.

stipruma prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par grāda ceturtdaļu.

1.3.   Ja iekārtu uz transportlīdzekļa var uzstādīt vairāk nekā vienā pozīcijā vai dažādu pozīciju laukā, fotometriskos mērījumus veic katrā pozīcijā vai ražotāja noteiktās atskaites ass lauka galējās pozīcijās.

1.4.   Virziens H = 0° un V = 0° atbilst atskaites asij. (Uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls, perpendikulārs transportlīdzekļa vidusplaknei garenvirzienā un vērsts pret vajadzīgo redzamības virzienu.) Tas iet caur atskaites punktu.

2.   Gaismas sadales tabulas

2.1.   Sānu gabarītgaismu lukturu SM1 kategorija

Image

| 2.1.1. | Minimālās vērtības:
  0,6 cd jebkurā punktā, izņemot atskaites asi, kurā tā ir 4,0 cd. |
| --- | --- |

2.1.1.

Minimālās vērtības:

0,6 cd jebkurā punktā, izņemot atskaites asi, kurā tā ir 4,0 cd.

| 2.1.2. | Maksimālās vērtības:
  25,0 cd jebkurā punktā |
| --- | --- |

2.1.2.

Maksimālās vērtības:

25,0 cd jebkurā punktā

2.2.   Sānu gabarītgaismu lukturu SM2 kategorija

Image

| 2.2.1. | Minimālās vērtības:
  0,6 cd jebkurā punktā |
| --- | --- |

2.2.1.

Minimālās vērtības:

0,6 cd jebkurā punktā

| 2.2.2. | Maksimālās vērtības:
  25,0 cd jebkurā punktā |
| --- | --- |

2.2.2.

Maksimālās vērtības:

25,0 cd jebkurā punktā

2.3.   Attiecībā uz sānu gabarītgaismas lukturu SM1 un SM2 kategoriju ir pietiekami pārbaudīt tikai piecus testēšanas iestādes izvēlētos punktus.

2.4.   Gaismas sadales laukā, kurš iepriekš ir attēlots kā režģis, gaismai pamatā jāizplatās vienmērīgi, proti, lai gaismas stiprums katrā virzienā lauka daļā, kuru veido režģa līnijas, sasniegtu vismaz attiecīgajām režģa līnijām piemērojamo minimālo vērtību.

2.5.   Tomēr tad, ja ierīce paredzēta uzstādīšanai augstumā, kas ir vienāds vai mazāks par 750 mm no zemes, fotometrisko stiprumu pārbauda tikai līdz 5° leņķim lejup.

3.   Lukturu fotometriskie mērījumi

Fotometrisko rādītāju kontroli veic šādi.

3.1.   Nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.):

ar lukturī esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 9.2. punktu.

3.2.   Nomaināmām kvēlspuldzēm:

6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V kvēlspuldzēm koriģē ģenerētā gaismas stipruma vērtības. Korekcijas koeficients ir attiecība starp atsauces gaismas plūsmu un tās gaismas plūsmas vidējo vērtību, kas noteikta pie piemērotā spriegumu (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). Katras izmantotās kvēlspuldzes faktiskās gaismas plūsmas nedrīkst novirzīties vairāk par ± 5 procentiem no vidējās vērtības. Alternatīvi katrā atsevišķā pozīcijā var izmantot standarta kvēlspuldzi, kas darbojas ar standarta plūsmu, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā.

3.3.   Attiecībā uz jebkuru signāllukturi, izņemot tos, kas ir aprīkoti ar kvēlspuldzi(-ēm), gaismas stiprumiem, kas izmērīti pēc darbības vienas minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, jāatbilst minimālajām un maksimālajām prasībām. Gaismas stipruma sadali pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt no gaismas stipruma sadales pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot attiecību starp gaismas stiprumu, kas izmērīts pie HV pēc darbības vienas minūtes un 30 darbības minūtēm.

---

5. PIELIKUMS

Izstarotās gaismas krāsa: krāsu koordinātu gaisma

Lai pārbaudītu kolometriskos raksturlielumus, izmanto gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2 856 K, kas atbilst Starptautiskās Apgaismojuma komisijas (CIE) A apgaismes ierīcei. Taču lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos raksturlielumus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 9.2. punktu.

---

6. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLES PROCEDŪRĀM

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražoto sānu gabarītgaismas lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkuram nejauši izvēlētam sānu gabarītgaismas lukturim, kas aprīkots ar standarta kvēlspuldzi vai ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi) fotometrisko rādītāju testa laikā, visus mērījumus veicot attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts:

| 1.2.1. | ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.1.

ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.2. | ja sānu gabarītgaismas lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, sānu gabarītgaismas lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi. |
| --- | --- |

1.2.2.

ja sānu gabarītgaismas lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, sānu gabarītgaismas lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Krāsu koordinātas ievēro, ja sānu gabarītgaismas lukturis ir aprīkots ar standarta kvēlspuldzi vai ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi) un ja kolometriskos raksturlielumus pārbauda ar sānu gabarītgaismas lukturī esošajiem gaismas avotiem.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Katram sānu gabarītgaismas luktura tipam apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Tos veic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās ražošanas atbilstību.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos attiecas uz fotometriskajiem un kolometriskajiem raksturlielumiem.

2.2.   Izmantotās testu metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Jebkurā atbilstības testā, ko veic ražotājs, var izmantot līdzvērtīgas metodes ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas tām, kas norādītas šajos noteikumos. |
| --- | --- |

2.2.2.

Jebkurā atbilstības testā, ko veic ražotājs, var izmantot līdzvērtīgas metodes ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas tām, kas norādītas šajos noteikumos.

| 2.2.3. | Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu ņemšanas raksturojums

Sānu gabarītgaismas lukturu paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa sānu gabarītgaismas lukturu kopa, ko definēta atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver atsevišķas ražotnes sērijveida ražojumus. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtie un reģistrētie fotometriskie raksturlielumi

Pārbaudei izvēlētajam lukturim veic fotometriskos mērījumus attiecībā uz minimuma vērtībām 4. pielikumā uzskaitītajos punktos un noteiktajām krāsu koordinātām.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 11.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

7. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS, KAS JĀIEVĒRO INSPEKTORAM, ŅEMOT PARAUGUS

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ar nosacījumu, ka atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražoto sānu gabarītgaismas lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkuram nejauši izvēlētam sānu gabarītgaismas lukturim, kas aprīkots ar standarta kvēlspuldzi vai ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi) fotometrisko rādītāju testa laikā, visus mērījumus veicot attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts:

| 1.2.1. | ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.1.

ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.2. | ja sānu gabarītgaismas lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, sānu gabarītgaismas lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi; |
| --- | --- |

1.2.2.

ja sānu gabarītgaismas lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, sānu gabarītgaismas lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi;

| 1.2.3. | sānu gabarītgaismas lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.3.

sānu gabarītgaismas lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā.

1.3.   Krāsu koordinātas ievēro, ja sānu gabarītgaismas lukturis ir aprīkots ar standarta kvēlspuldzi vai ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi) un ja kolometriskos raksturlielumus pārbauda ar sānu gabarītgaismas lukturī esošajiem gaismas avotiem.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā paraugu ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus sānu gabarītgaismas lukturus. Pirmo divu ierīču paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

| 2.1.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību neapstrīd, ja konstatē turpmāk minētās nelabvēlīgās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:






  2.1.1.1. | A paraugs







  A1: | viens gabarītgaismas lukturis | 0 procentu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu; |
| A2: | abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā | 0 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 20 procentu |
| pāriet pie B parauga | |

2.1.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību neapstrīd, ja konstatē turpmāk minētās nelabvēlīgās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:

2.1.1.1.

A paraugs

A1:

viens gabarītgaismas lukturis

0 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu;

A2:

abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā

0 procentu,

bet ne vairāk kā

20 procentu

pāriet pie B parauga

| 2.1.1.2. | B paraugs







  B1: | abi gabarītgaismas lukturi | 0 procentu |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugs

B1:

abi gabarītgaismas lukturi

0 procentu

| 2.1.2. | vai arī, ja ir izpildīt 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.1.2.

vai arī, ja ir izpildīt 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

| 2.2.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību apstrīd un ražotājam pieprasa, lai tas ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:






  2.2.1.1. | A paraugs







  A3: | viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 20 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 30 procentu; |

2.2.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību apstrīd un ražotājam pieprasa, lai tas ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:

2.2.1.1.

A paraugs

A3:

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

20 procentu,

bet ne vairāk kā

30 procentu;

| 2.2.1.2. | B paraugs







  B2: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 0 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 20 procentu, |
| viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu; |
| B3: | A2 gadījumā | |
| viens gabarītgaismas lukturis | 0 procentu, |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 20 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 30 procentu |

2.2.1.2.

B paraugs

B2:

A2 gadījumā

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

0 procentu,

bet ne vairāk kā

20 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu;

B3:

A2 gadījumā

viens gabarītgaismas lukturis

0 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

20 procentu,

bet ne vairāk kā

30 procentu

| 2.2.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.2.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.3.   Apstiprinājums tiek atsaukts

Atbilstību apstrīd un piemēro 12. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:

| 2.3.1. | A paraugs







  A4: | viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu, |
| --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 30 procentu, |
| A5: | abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā | 20 procentu; |

2.3.1.

A paraugs

A4:

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

30 procentu,

A5:

abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā

20 procentu;

| 2.3.2. | B paraugs







  B4: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 0 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 20 procentu, |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 20 procentu; |
| B5: | A2 gadījumā | |
| abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā | 20 procentu; |
| B6: | A2 gadījumā | |
| viens gabarītgaismas lukturis | 0 procentu, |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 30 procentu |

2.3.2.

B paraugs

B4:

A2 gadījumā

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

0 procentu,

bet ne vairāk kā

20 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

20 procentu;

B5:

A2 gadījumā

abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā

20 procentu;

B6:

A2 gadījumā

viens gabarītgaismas lukturis

0 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

30 procentu

| 2.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu. |
| --- | --- |

2.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma sniegšanas A3, B2 un B3 gadījumā veic atkārtotu paraugu ņemšanu, izvēloties trešo sānu gabarītgaismas lukturu paraugu pāri C un ceturto sānu gabarītgaismas lukturu pāri D no produkcijas, kas saražota pēc noregulēšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

| 3.1.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību neapstrīd, ja konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās.






  3.1.1.1. | C paraugs







  C1: | viens gabarītgaismas lukturis | 0 procentu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu; |
| C2: | abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā | 0 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 20 procentu |
| pāriet pie D parauga | |

3.1.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību neapstrīd, ja konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās.

3.1.1.1.

C paraugs

C1:

viens gabarītgaismas lukturis

0 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu;

C2:

abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā

0 procentu,

bet ne vairāk kā

20 procentu

pāriet pie D parauga

| 3.1.1.2. | D paraugs







  D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| abi gabarītgaismas lukturi | 0 procentu |

3.1.1.2.

D paraugs

D1:

C2 gadījumā

abi gabarītgaismas lukturi

0 procentu

| 3.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

| 3.2.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību apstrīd un ražotājam pieprasa, lai tas ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:






  3.2.1.1. | D paraugs







  D2: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 0 procentu, |
| bet ne vairāk kā | 20 procentu, |
| viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu |

3.2.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu sānu gabarītgaismas lukturu atbilstību apstrīd un ražotājam pieprasa, lai tas ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:

3.2.1.1.

D paraugs

D2:

C2 gadījumā

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

0 procentu,

bet ne vairāk kā

20 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu

| 3.2.1.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.3.   Apstiprinājums tiek atsaukts

Atbilstību apstrīd un piemēro 12. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras konstatē turpmāk minētās novirzes sānu gabarītgaismas lukturu mērījumu vērtībās:

| 3.3.1. | C paraugs







  C3: | viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā | 20 procentu, |
| --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 20 procentu, |
| C4: | abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā | 20 procentu; |

3.3.1.

C paraugs

C3:

viens gabarītgaismas lukturis ne vairāk kā

20 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

20 procentu,

C4:

abi sānu gabarītgaismas lukturi vairāk nekā

20 procentu;

| 3.3.2. | D paraugs







  D3: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens gabarītgaismas lukturis 0 vai vairāk nekā | 0 procentu, |
| viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā | 20 procentu |

3.3.2.

D paraugs

D3:

C2 gadījumā

viens gabarītgaismas lukturis 0 vai vairāk nekā

0 procentu,

viens gabarītgaismas lukturis vairāk nekā

20 procentu

| 3.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu. |
| --- | --- |

3.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu.

1.   attēls

Image

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/92

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 98 — Vienoti noteikumi transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanai

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 13. papildinājumam, kas stājas spēkā 2010. gada 19. augustā

SATURS

NOTEIKUMI

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 0. | Darbības joma |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Galvenā luktura apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Diskomforta un/vai apžilbuma novērtēšana |
| --- | --- |

7.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 8. | Galveno lukturu tipa modifikācijas un apstiprinājuma paplašināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas galīga pārtraukšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par galveno lukturu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma paraugi |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Mērījumu ekrāni |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Darbībā esošu galveno lukturu fotometrisko vērtību stabilitātes testi
  Papildinājums– Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu |
| --- | --- |

4. pielikums –

Darbībā esošu galveno lukturu fotometrisko vērtību stabilitātes testi

Papildinājums– Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu

| 5. pielikums – | Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju vai materiāla paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana
  1. papildinājums– Apstiprinājuma testu hronoloģiskā secība
  2. papildinājums– Gaismas izkliedēšanas un caurlaidības mērīšanas metode
  3. papildinājums– Tests ar izsmidzināšanas metodi
  4. papildinājums– Līmlentes adhēzijas tests |
| --- | --- |

5. pielikums –

Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju vai materiāla paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana

1. papildinājums– Apstiprinājuma testu hronoloģiskā secība

2. papildinājums– Gaismas izkliedēšanas un caurlaidības mērīšanas metode

3. papildinājums– Tests ar izsmidzināšanas metodi

4. papildinājums– Līmlentes adhēzijas tests

| 6. pielikums – | Atskaites punkts |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Sprieguma marķējumi |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Prasību minimums attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūru |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Minimālās prasības, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugu |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa noliekuma instrumentālā pārbaude |
| --- | --- |

10. pielikums –

| 11. pielikums – | LED moduļiem un galvenajiem lukturiem ar LED moduļiem paredzētās prasības |
| --- | --- |

11. pielikums –

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

0.   DARBĪBAS JOMA (1)

Šos noteikumus piemēro:

| a) | galvenajiem lukturiem un |
| --- | --- |

a)

galvenajiem lukturiem un

| b) | sadalītajām apgaismes sistēmām, |
| --- | --- |

b)

sadalītajām apgaismes sistēmām,

kas izmanto gāzizlādes gaismas avotus M, N un L3 kategorijas transportlīdzekļos.

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

1.1.   piemēro definīcijas, kuras dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

1.2.   “Izkliedētājs” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu.

1.3.   “Pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, ar ko vienā vai vairākās kārtās pārklāta izkliedētāja ārējā virsma.

1.4.   “Balasts” ir gāzizlādes gaismas avota elektroapgāde. Tas var daļēji vai pilnīgi atrasties galveno lukturu iekšpusē vai ārpusē.

1.5.   “Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

1.6.   Dažāda “tipa” galvenie lukturi ir lukturi, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:

| 1.6.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

1.6.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 1.6.2. | optiskās sistēmas parametri; |
| --- | --- |

1.6.2.

optiskās sistēmas parametri;

| 1.6.3. | tādu sastāvdaļu esība vai neesība, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj izmainīt optiskos efektus; |
| --- | --- |

1.6.3.

tādu sastāvdaļu esība vai neesība, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj izmainīt optiskos efektus;

| 1.6.4. | piemērotība kustībai pa brauktuves labo un kreiso pusi vai pa brauktuves abām pusēm; |
| --- | --- |

1.6.4.

piemērotība kustībai pa brauktuves labo un kreiso pusi vai pa brauktuves abām pusēm;

| 1.6.5. | izstarotā gaisma (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas); |
| --- | --- |

1.6.5.

izstarotā gaisma (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas);

| 1.6.6. | materiāli, no kuriem izgatavoti izkliedētāji un pārklājums, ja tāds ir; |
| --- | --- |

1.6.6.

materiāli, no kuriem izgatavoti izkliedētāji un pārklājums, ja tāds ir;

| 1.6.7. | tomēr ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par viena tipa ierīcēm. |
| --- | --- |

1.6.7.

tomēr ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par viena tipa ierīcēm.

1.7.   Šajos noteikumos izdarīta atsauce uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un gāzizlādes gaismas avotu(-iem), un tā ir atsauce attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

2.   GALVENĀ LUKTURA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS (2)

2.1.   Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz galvenā luktura tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:

| 2.1.1. | vai galvenais lukturis ir paredzēts tuvai gaismai, tālai gaismai vai abām gaismām; |
| --- | --- |

2.1.1.

vai galvenais lukturis ir paredzēts tuvai gaismai, tālai gaismai vai abām gaismām;

| 2.1.2. | ja lukturis ir paredzēts tuvai gaismai, vai tas paredzēts kustībai gan pa brauktuves kreiso pusi, gan pa labo pusi, vai kustībai tikai pa brauktuves kreiso pusi vai tikai pa labo pusi; |
| --- | --- |

2.1.2.

ja lukturis ir paredzēts tuvai gaismai, vai tas paredzēts kustībai gan pa brauktuves kreiso pusi, gan pa labo pusi, vai kustībai tikai pa brauktuves kreiso pusi vai tikai pa labo pusi;

| 2.1.3. | ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni; |
| --- | --- |

2.1.3.

ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni;

| 2.1.4. | maksimālos vertikālos leņķus virs un zem nominālās(-ām) pozīcijas(-ām), ko attiecīgā ierīce var sasniegt; |
| --- | --- |

2.1.4.

maksimālos vertikālos leņķus virs un zem nominālās(-ām) pozīcijas(-ām), ko attiecīgā ierīce var sasniegt;

| 2.1.5. | kuri gaismas avoti tiek pieslēgti, izmantojot dažādas gaismu kombinācijas; |
| --- | --- |

2.1.5.

kuri gaismas avoti tiek pieslēgti, izmantojot dažādas gaismu kombinācijas;

| 2.1.6. | vai tiek izmantota sadalītā apgaismes sistēma, un kāda gaisma vai kādas gaismas sistēmā ir paredzētas; |
| --- | --- |

2.1.6.

vai tiek izmantota sadalītā apgaismes sistēma, un kāda gaisma vai kādas gaismas sistēmā ir paredzētas;

| 2.1.7. | gaismas avota kategoriju, kā norādīts Noteikumos Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.
  Sadalītajai apgaismes sistēmai, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 99, norāda gaismas izstarotāja daļas numuru, ko piešķīris gaismas izstarotāja ražotājs. |
| --- | --- |

2.1.7.

gaismas avota kategoriju, kā norādīts Noteikumos Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

Sadalītajai apgaismes sistēmai, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 99, norāda gaismas izstarotāja daļas numuru, ko piešķīris gaismas izstarotāja ražotājs.

2.2.   Kopā ar katru pieteikumu iesniedz:

| 2.2.1. | pietiekami detalizēti izstrādātus rasējumus trijos eksemplāros, lai pēc tiem varētu noteikt tipu (sk. turpmāk 3.2. un 4.2. punktu). Rasējumos norāda apstiprinājuma numuram paredzēto vietu un papildu simbolus saistībā ar apstiprinājuma marķējuma apli, LED moduļa(-u) gadījumā – arī vietu, kas rezervēta moduļa(-u) īpašajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem), kā arī galveno lukturi vertikālā (leņķiskā) šķērsgriezumā un pretskatā, atspoguļojot galvenās optiskās uzbūves detaļas, tostarp rievas, ja tāds ir; |
| --- | --- |

2.2.1.

pietiekami detalizēti izstrādātus rasējumus trijos eksemplāros, lai pēc tiem varētu noteikt tipu (sk. turpmāk 3.2. un 4.2. punktu). Rasējumos norāda apstiprinājuma numuram paredzēto vietu un papildu simbolus saistībā ar apstiprinājuma marķējuma apli, LED moduļa(-u) gadījumā – arī vietu, kas rezervēta moduļa(-u) īpašajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem), kā arī galveno lukturi vertikālā (leņķiskā) šķērsgriezumā un pretskatā, atspoguļojot galvenās optiskās uzbūves detaļas, tostarp rievas, ja tāds ir;

| 2.2.2. | īsu tehnisko specifikāciju, ietverot, ja tāds ir, balasta(-u) modeli un tipu un, ja galveno lukturi izmanto liektajam apgaismojumam – tā galējās pozīcijas saskaņā ar turpmāk minēto 6.2.7. punktu. LED moduļa(-u) gadījumā pieteikumam pievieno:






  a) | īsu LED moduļa(-u) tehnisko specifikāciju; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

īsu tehnisko specifikāciju, ietverot, ja tāds ir, balasta(-u) modeli un tipu un, ja galveno lukturi izmanto liektajam apgaismojumam – tā galējās pozīcijas saskaņā ar turpmāk minēto 6.2.7. punktu. LED moduļa(-u) gadījumā pieteikumam pievieno:

a)

īsu LED moduļa(-u) tehnisko specifikāciju;

| b) | rasējumu ar izmēriem un elektriskajiem un fotometriskajiem pamatrādītājiem, kā arī objektīvo gaismas plūsmu. |
| --- | --- |

b)

rasējumu ar izmēriem un elektriskajiem un fotometriskajiem pamatrādītājiem, kā arī objektīvo gaismas plūsmu.

Turklāt attiecībā uz sadalīto apgaismes sistēmu – īsu tehnisko specifikāciju, ietverot gaismas vada(-u) un ar to saistīto optisko sastāvdaļu sarakstu un informāciju par gaismas izstarotāju(-iem), lai varētu veikt identifikāciju. Informācijā iekļauj gaismas izstarotāja ražotāja piešķirto daļas numuru, rasējumus ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, kā arī oficiālu testa ziņojumu saistībā ar šo noteikumu 5.8. punktu;

| 2.2.3. | šādus paraugus:






  2.2.3.1. | galvenā luktura apstiprināšanai – divus katra galveno lukturu veida paraugus (vienu transportlīdzekļa kreisajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu un vienu transportlīdzekļa labajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu), kas aprīkoti ar standarta gāzizlādes gaismas avotu, kā arī vienu balastu, kas vajadzības gadījumā izmantojams katram tipam.
  Lai apstiprinātu sadalīto apgaismes sistēmu, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 – divus sistēmas paraugus, tostarp gaismas ģeneratoru un vienu balastu, kas vajadzības gadījumā izmantojams katram tipam. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

šādus paraugus:

2.2.3.1.

galvenā luktura apstiprināšanai – divus katra galveno lukturu veida paraugus (vienu transportlīdzekļa kreisajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu un vienu transportlīdzekļa labajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu), kas aprīkoti ar standarta gāzizlādes gaismas avotu, kā arī vienu balastu, kas vajadzības gadījumā izmantojams katram tipam.

Lai apstiprinātu sadalīto apgaismes sistēmu, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 – divus sistēmas paraugus, tostarp gaismas ģeneratoru un vienu balastu, kas vajadzības gadījumā izmantojams katram tipam.

| 2.2.4. | Lai pārbaudītu plastikātu, no kā izgatavoti izkliedētāji:






  2.2.4.1. | četrpadsmit izkliedētājus;






  2.2.4.1.1. | desmit no minētajiem izkliedētājiem var aizstāt ar desmit vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liels, samērā plakans laukums (izliekuma rādiuss vismaz 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Lai pārbaudītu plastikātu, no kā izgatavoti izkliedētāji:

2.2.4.1.

četrpadsmit izkliedētājus;

2.2.4.1.1.

desmit no minētajiem izkliedētājiem var aizstāt ar desmit vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liels, samērā plakans laukums (izliekuma rādiuss vismaz 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | katru šādu izkliedētāju vai materiāla paraugu izgatavo, izmantojot sērijveida ražošanas metodi; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

katru šādu izkliedētāju vai materiāla paraugu izgatavo, izmantojot sērijveida ražošanas metodi;

| 2.2.4.2. | atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var piemontēt izkliedētājus. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var piemontēt izkliedētājus.

| 2.2.5. | Lai testētu no plastikāta izgatavoto gaismu caurlaidīgo, sastāvdaļu pretestību gāzizlādes gaismas avotu ultravioletajam starojumam galvenā luktura iekšpusē:






  2.2.5.1. | vienu paraugu no katra attiecīgā materiāla, ko izmanto galvenajā lukturī, vai vienu galvenā luktura paraugu, kurā tie izmantoti. Katra materiāla parauga izskatam un virsmas apstrādei, ja veikta, jābūt tieši tādai, kādu paredzēts lietot apstiprināmajā galvenajā lukturī. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

Lai testētu no plastikāta izgatavoto gaismu caurlaidīgo, sastāvdaļu pretestību gāzizlādes gaismas avotu ultravioletajam starojumam galvenā luktura iekšpusē:

2.2.5.1.

vienu paraugu no katra attiecīgā materiāla, ko izmanto galvenajā lukturī, vai vienu galvenā luktura paraugu, kurā tie izmantoti. Katra materiāla parauga izskatam un virsmas apstrādei, ja veikta, jābūt tieši tādai, kādu paredzēts lietot apstiprināmajā galvenajā lukturī.

| 2.2.5.2. | Iekšējo materiālu pretestību gaismas avota ultravioletajam starojumam testēt nav nepieciešams:






  2.2.5.2.1. | ja lieto gāzizlādes gaismas avotus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts Noteikumos Nr. 99; vai |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Iekšējo materiālu pretestību gaismas avota ultravioletajam starojumam testēt nav nepieciešams:

2.2.5.2.1.

ja lieto gāzizlādes gaismas avotus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts Noteikumos Nr. 99; vai

| 2.2.5.2.2. | ja tiek veikti pasākumi, lai attiecīgās galveno lukturu sastāvdaļas aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram, ar stikla filtriem. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

ja tiek veikti pasākumi, lai attiecīgās galveno lukturu sastāvdaļas aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram, ar stikla filtriem.

2.3.   Sadalītajai apgaismes sistēmai – 10 paraugus no materiāla(-iem) un attiecīgajiem aizsargpārklājumiem/aizsargkārtām, ja tādi ir, no kuriem izgatavoti gaismas vadi un citas minētās sistēmas optiskās daļas.

2.4.   Materiāliem, no kuriem izgatavoti izkliedētāji, un, ja ir sadalītā apgaismes sistēma, materiāliem, no kuriem izgatavotas sistēmas optiskās daļas, un attiecīgajiem pārklājumiem/aizsargkārtām, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti.

3.   MARĶĒJUMI

3.1.   Uz galvenajiem lukturiem vai sadalītajām apgaismes sistēmām, kas iesniegtas apstiprināšanai, ir jābūt salasāmam un neizdzēšamam pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

3.2.   Uz to izkliedētāja un galvenā korpusa (3) jābūt pietiekami lielam laukumam, kas paredzēts apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas minēti 4. punktā; šos laukumus norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā.

3.3.   Uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kustībai gan pa brauktuves labo, gan pa kreiso pusi, jābūt marķējumam, kas norāda transportlīdzekļa optiskā bloka abus iestatījumus vai gāzizlādes gaismas avota regulējumus uz atstarotāja; šie marķējumi ir burti “R/D” – kustībai pa brauktuves labo pusi un burti “L/G” – kustībai pa brauktuves kreiso pusi.

3.4.   Visām lukturu gaismām uz gaismu izstarojošās virsmas var būt atskaites punkts, kas norādīts 6. pielikumā.

3.5.   Tad, ja ir sadalītās apgaismes sistēmas gaismas ģenerators, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, uz gaismas ģeneratora jābūt tā ražotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un iepriekš 2.2.2. punktā minētajam daļas numuram.

3.6.   Tad, ja ir lukturi ar LED moduli(-ļiem), uz luktura ir marķējums, kur norādīts nominālais spriegums un nominālā jauda, kā arī gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods.

3.7.   Uz LED moduļa(-iem), ko iesniedz kopā ar luktura apstiprinājumu, jābūt:

| 3.7.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams; |
| --- | --- |

3.7.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams;

| 3.7.2. | īpašam moduļa identifikācijas kodam. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
  Šis īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā turpmāk noteikts 4.2.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, pievieno papildu simbolus vai burtus. Šo īpašo identifikācijas kodu norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

3.7.2.

īpašam moduļa identifikācijas kodam. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

Šis īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā turpmāk noteikts 4.2.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, pievieno papildu simbolus vai burtus. Šo īpašo identifikācijas kodu norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja.

3.8.   Ja gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, kas nav iekļauta LED modulī, tiek izmantota, lai vadītu LED moduli(-ļus), to marķē ar īpašu(-iem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas sprieguma un jaudas norādi.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārīgi noteikumi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja galveno lukturu tipa visi paraugi, kas iesniegti atbilstoši 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

4.1.2.   Galvenos lukturus, kas atbilst šiem noteikumiem, var grupēt, kombinēt vai savienot ar citu(-ām) apgaismes ierīci(-ēm) vai gaismas signālierīci(-ēm), ja netiek ietekmētas tiem atbilstošās apgaismes funkcijas.

4.1.3.   Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairākiem noteikumiem, drīkst izmantot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamiem noteikumiem.

4.1.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik: 00) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam galveno lukturu tipam, kuram piemēro šos noteikumus. Tomēr atbilstošo pāri uzskata par vienu lukturu tipu.

4.1.5.   Paziņojumu par galveno lukturu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu uz citu tipu, noraidīšanu vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

4.1.6.   Papildus 3.1. punktā noteiktajam marķējumam, turpmāk 4.2. un 4.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējumu atbilstoši šajos noteikumos apstiprinātajam tipam piestiprina katram lukturim vietās, kas norādītas 3.2. punktā.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma veidošana

Apstiprinājuma marķējumā ir:

| 4.2.1. | starptautiskais apstiprinājuma marķējums, ko veido:






  4.2.1.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

starptautiskais apstiprinājuma marķējums, ko veido:

4.2.1.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (4);

| 4.2.1.2. | apstiprinājuma numurs, kas norādīts 4.1.4. punktā; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

apstiprinājuma numurs, kas norādīts 4.1.4. punktā;

| 4.2.2. | šāds papildu simbols vai simboli:






  4.2.2.1. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilsti tikai prasībām kustībai pa brauktuves kreiso pusi – horizontāla bulta, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to brauktuves pusi, pa kuru notiek kustība; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

šāds papildu simbols vai simboli:

4.2.2.1.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilsti tikai prasībām kustībai pa brauktuves kreiso pusi – horizontāla bulta, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to brauktuves pusi, pa kuru notiek kustība;

| 4.2.2.2. | uz galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai ievērotu prasības kustībai abos virzienos, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai gaismas avota iestatījumu – horizontāla bulta, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi uz kreiso un uz labo pusi; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

uz galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai ievērotu prasības kustībai abos virzienos, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai gaismas avota iestatījumu – horizontāla bulta, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi uz kreiso un uz labo pusi;

| 4.2.2.3. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, – burti “DC”; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, – burti “DC”;

| 4.2.2.4. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, – burti “DR”; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, – burti “DR”;

| 4.2.2.5. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, – burti “DCR”; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, – burti “DCR”;

| 4.2.2.6. | uz galvenajiem lukturiem, kuros ir plastikāta izkliedētājs, 4.2.2.3.–4.2.2.5. punktā pievieno minētajiem simboliem pievieno burtus “PL”; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

uz galvenajiem lukturiem, kuros ir plastikāta izkliedētājs, 4.2.2.3.–4.2.2.5. punktā pievieno minētajiem simboliem pievieno burtus “PL”;

| 4.2.2.7. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu, – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kuru izsaka turpmāk 6.3.2.2. punktā minētā etalona zīme, kas norādīta netālu no apļa, kurā ietverts burts “E”.
  Savietotiem galvenajiem lukturiem tālās gaismas maksimālo intensitātes norādi kopumā izsaka tāpat kā iepriekš; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu, – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kuru izsaka turpmāk 6.3.2.2. punktā minētā etalona zīme, kas norādīta netālu no apļa, kurā ietverts burts “E”.

Savietotiem galvenajiem lukturiem tālās gaismas maksimālo intensitātes norādi kopumā izsaka tāpat kā iepriekš;

| 4.2.2.8. | uz sadalītajām apgaismes sistēmām ar burtiem “DLS” aizstāj burtu “D”, kā noteikts 4.2.2.3., 4.2.2.4 un 4.2.2.5. punktā, piemērojot tos pašus kritērijus. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

uz sadalītajām apgaismes sistēmām ar burtiem “DLS” aizstāj burtu “D”, kā noteikts 4.2.2.3., 4.2.2.4 un 4.2.2.5. punktā, piemērojot tos pašus kritērijus.

| 4.2.3. | Jebkurā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo(-os) spriegumu(-us), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā nolīguma Puses un kuras šos noteikumus piemēro.
  Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:






  4.2.3.1. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas ir projektēti tā, lai tuvā gaisma netiktu iedegta vienlaikus ar kādu citu apgaismes funkciju, ar ko tā var būt savietota, – aiz tuvās gaismas luktura simbola apstiprinājuma marķējuma lieto slīpsvītru (/); |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Jebkurā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo(-os) spriegumu(-us), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā nolīguma Puses un kuras šos noteikumus piemēro.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

4.2.3.1.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas ir projektēti tā, lai tuvā gaisma netiktu iedegta vienlaikus ar kādu citu apgaismes funkciju, ar ko tā var būt savietota, – aiz tuvās gaismas luktura simbola apstiprinājuma marķējuma lieto slīpsvītru (/);

| 4.2.3.2. | iepriekš 4.2.3.1. punktā minētās prasības nepiemēro tādiem galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas projektēti tā, lai tuvo un tālo gaismu nodrošinātu viens un tas pats gāzizlādes gaismas avots. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

iepriekš 4.2.3.1. punktā minētās prasības nepiemēro tādiem galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas projektēti tā, lai tuvo un tālo gaismu nodrošinātu viens un tas pats gāzizlādes gaismas avots.

| 4.2.4. | Apstiprinājuma numura divi cipari (pašlaik: 00), kas norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai, un, ja nepieciešams, attiecīgo bultu var norādīt līdzās minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

4.2.4.

Apstiprinājuma numura divi cipari (pašlaik: 00), kas norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai, un, ja nepieciešams, attiecīgo bultu var norādīt līdzās minētajiem papildu simboliem.

| 4.2.5. | Iepriekš 4.2.1.–4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. Tos var norādīt uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ja ir uzstādīta sadalītā apgaismes sistēma ar gaismvadā iebūvētu ārējo izkliedētāju, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja apstiprinājuma marķējums norādīts vismaz uz gaismas ģeneratora un gaismvada vai uz tā aizsargkārtas. Ikvienā gadījumā marķējums ir redzams, kad galvenais lukturis vai sistēma ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora pārsegs. |
| --- | --- |

4.2.5.

Iepriekš 4.2.1.–4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. Tos var norādīt uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ja ir uzstādīta sadalītā apgaismes sistēma ar gaismvadā iebūvētu ārējo izkliedētāju, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja apstiprinājuma marķējums norādīts vismaz uz gaismas ģeneratora un gaismvada vai uz tā aizsargkārtas. Ikvienā gadījumā marķējums ir redzams, kad galvenais lukturis vai sistēma ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora pārsegs.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Neatkarīgi lukturi

Apstiprinājuma marķējumu un iepriekš minēto papildu simbolu izvietojuma paraugi redzami šo noteikumu 2. pielikuma 1.–9. attēlā.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi

| 4.3.2.1. | Ja konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, tiem var uzlikt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kuram seko tās valsts, kas izdevusi apstiprinājumu, pazīšanas numurs un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma marķējumu uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem var norādīt jebkurā vietā, ja:






  4.3.2.1.1. | tas ir redzams atbilstoši 4.2.5. punktam; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Ja konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, tiem var uzlikt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kuram seko tās valsts, kas izdevusi apstiprinājumu, pazīšanas numurs un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma marķējumu uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem var norādīt jebkurā vietā, ja:

4.3.2.1.1.

tas ir redzams atbilstoši 4.2.5. punktam;

| 4.3.2.1.2. | nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu gaismu caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, nenoņemot apstiprinājuma marķējumu. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu gaismu caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

| 4.3.2.2. | Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kuru pamata piešķirts apstiprinājums, līdz ar attiecīgo grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehnisko noteikumu grozījumus apstiprinājuma izsniegšanas dienā, un, vajadzības gadījumā, arī attiecīgo bultu norāda:






  4.3.2.2.1. | uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; vai |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kuru pamata piešķirts apstiprinājums, līdz ar attiecīgo grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehnisko noteikumu grozījumus apstiprinājuma izsniegšanas dienā, un, vajadzības gadījumā, arī attiecīgo bultu norāda:

4.3.2.2.1.

uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; vai

| 4.3.2.2.2. | kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt (sk. četrus iespējamos piemērus 2. pielikuma 10. attēlā). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt (sk. četrus iespējamos piemērus 2. pielikuma 10. attēlā).

| 4.3.2.3. | Vienota apstiprinājuma marķējuma elementu izmērs nav mazāks par minimālo izmēru, kas mazākajam atsevišķajam marķējumam paredzēts noteikumos, saskaņā ar kuriem apstiprinājums ir piešķirts. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Vienota apstiprinājuma marķējuma elementu izmērs nav mazāks par minimālo izmēru, kas mazākajam atsevišķajam marķējumam paredzēts noteikumos, saskaņā ar kuriem apstiprinājums ir piešķirts.

| 4.3.2.4. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi.

| 4.3.2.5. | Šo noteikumu 2. pielikuma 10. attēlā redzami piemēri, kā izkārtot apstiprinājuma marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Šo noteikumu 2. pielikuma 10. attēlā redzami piemēri, kā izkārtot apstiprinājuma marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.3.   Lukturi, kuru izkliedētājus izmanto dažādos galveno lukturu tipos un kurus var savietot vai grupēt kopā ar citiem lukturiem

Piemēro 4.3.2. punkta noteikumus.

| 4.3.3.1. | Turklāt, ja izmanto to pašu izkliedētāju, uz tā var būt atšķirīgi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz dažādu tipu galvenajiem lukturiem vai lukturu vienībām, ja vien uz luktura galvenā korpusa vai sadalītās apgaismes sistēmas, pat ja tos nevar atdalīt no izkliedētāja, arī ir 3.2. punktā minētais laukums un apstiprinājuma marķējums, kas apliecina tā faktiskās funkcijas. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Turklāt, ja izmanto to pašu izkliedētāju, uz tā var būt atšķirīgi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz dažādu tipu galvenajiem lukturiem vai lukturu vienībām, ja vien uz luktura galvenā korpusa vai sadalītās apgaismes sistēmas, pat ja tos nevar atdalīt no izkliedētāja, arī ir 3.2. punktā minētais laukums un apstiprinājuma marķējums, kas apliecina tā faktiskās funkcijas.

| 4.3.3.2. | Šo noteikumu 2. pielikuma 11. attēlā redzami marķējumu izkārtojuma piemēri attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Šo noteikumu 2. pielikuma 11. attēlā redzami marķējumu izkārtojuma piemēri attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu.

4.3.4.   Sadalītās apgaismes sistēmas

Attiecībā uz sadalītajām apgaismes sistēmām jāievēro 4.3.1.–4.3.3.2. punkta noteikumi saistībā ar 3.4. punkta prasībām.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM (5)

5.   VISPĀRĪGA SPECIFIKĀCIJA

5.1.   Katram paraugam jāatbilst turpmāk 6.–8. punktā izklāstītajām specifikācijām.

5.2.   Galvenos lukturus konstruē tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būt pietiekami laba un saglabātu tiem noteiktos fotometriskos parametrus.

5.2.1.   Galvenos lukturus aprīko ar ierīci, kas ļauj tos uzstādīt transportlīdzeklī saskaņā ar tiem piemērojamajiem noteikumiem. Šādu ierīci neuzstāda apgaismošanas blokiem, kuros atstarotājs nav atdalāms no izkliedētāja, ja šādus blokus izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu regulēšanu var veikt citādi.

Ja galvenajam tuvās gaismas lukturim un galvenajam tālās gaismas lukturim ir katram savs(-i) gaismas avots(-i) un tie montēti kompleksā ierīcē, regulētājierīcei jānodrošina tas, lai katru optisko sistēmu varētu regulēt atsevišķi. Šie paši noteikumi attiecas uz galvenajiem lukturiem, kas nodrošina priekšējā miglas luktura gaismu un tālo gaismu, uz galvenajiem lukturiem, kas nodrošina galveno tuvo gaismu un priekšējā miglas luktura gaismu, kā arī uz galvenajiem lukturiem, kas raida visas trīs minētās gaismas.

5.2.2.   Tomēr minētie nosacījumi neattiecas uz galveno lukturu grupām, kuru atstarotāji nav atdalāmi. Uz šādām grupām attiecas noteikumu 6.3. punkta prasības.

5.3.   Galvenos lukturus, kas konstruēti kustībai pa brauktuves labo un kreiso pusi, var pielāgot attiecīgajam kustības virzienam vai nu ar piemērotu sākotnējo iestatījumu, ko veic tad, kad lukturus uzstāda transportlīdzeklim, vai ar lietotāja izvēlētu iestatījumu. Šāds sākotnējais vai izvēlētais iestatījums var būt, piemēram, vai nu optiskā bloka uzstādījums noteiktā leņķī transportlīdzeklī, vai gaismas avota(-u) uzstādījums attiecīgā leņķī attiecībā pret optisko bloku. Jebkurā gadījumā jābūt iespējamiem tikai diviem skaidri atšķiramiem uzstādījumiem – kustībai pa brauktuves labo pusi un pa brauktuves kreiso pusi, un to konstrukcijai jānodrošina tas, ka to nevar nejauši pārslēgt no viena stāvokļa citā, kā arī iestatīt starpstāvoklī. Ja gaismas avotam ir paredzēti divi dažādi iestatījuma stāvokļi, tad daļām, ar kurām gaismas avotu piestiprina pie atstarotāja, jābūt projektētām un konstruētām tā, lai katrā no tās diviem iestatījumiem gaismas avots būtu piestiprināts ar tādu pašu precizitāti, kas nepieciešama attiecībā uz galvenajiem lukturiem kustībai tikai pa vienu brauktuves pusi. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli un, ja nepieciešams, izmanto testēšanas iekārtu.

5.4.   Apgaismojuma konfigurācija dažādiem kustības apstākļiem

5.4.1.   Ja ir galvenie lukturi, kas konstruēti kustībai tikai pa brauktuves vienu pusi (labo vai kreiso), veic lietderīgus pasākumus, lai netraucētu ceļu satiksmes dalībniekiem tajā valstī, kur kustība notiek pa to brauktuves pusi, kura ir pretējā brauktuves puse valstī, kurai galvenie lukturi tika konstruēti (6). Var būt šādi pasākumi:

| a) | galvenā ārējā luktura izkliedētāja vietas daļas noslēpšana; |
| --- | --- |

a)

galvenā ārējā luktura izkliedētāja vietas daļas noslēpšana;

| b) | lejupvērsta gaismas kūļa kustība. Horizontāla kustība ir atļauta; |
| --- | --- |

b)

lejupvērsta gaismas kūļa kustība. Horizontāla kustība ir atļauta;

| c) | jebkurš cits pasākums, lai novērstu vai samazinātu asimetrisko gaismas kūļa daļu. |
| --- | --- |

c)

jebkurš cits pasākums, lai novērstu vai samazinātu asimetrisko gaismas kūļa daļu.

5.4.2.   Kad veikts(-i) minētais(-ie) pasākums(-i), tiek pildītas šādas prasības attiecībā uz apgaismojumu, nemainot regulējumu attiecībā pret regulējumu sākotnējam kustības virzienam.

| 5.4.2.1. | Tuvā gaisma, kas konstruēta kustībai pa brauktuves labo pusi un pielāgota kustībai pa brauktuves kreiso pusi:






  pie 0,86D-1,72L | vismaz 5 luksi |
| --- | --- | --- |
| pie 0,57U-3,43R | ne vairāk kā 1,4 luksi |

5.4.2.1.

Tuvā gaisma, kas konstruēta kustībai pa brauktuves labo pusi un pielāgota kustībai pa brauktuves kreiso pusi:

pie 0,86D-1,72L

vismaz 5 luksi

pie 0,57U-3,43R

ne vairāk kā 1,4 luksi

| 5.4.2.2. | Tuvā gaisma, kas konstruēta kustībai pa brauktuves kreiso pusi un pielāgota kustībai pa brauktuves labo pusi:






  pie 0,86D-1,72L | vismaz 5 luksi |
| --- | --- | --- |
| pie 0,57U-3,43R | ne vairāk kā 1,4 luksi |

5.4.2.2.

Tuvā gaisma, kas konstruēta kustībai pa brauktuves kreiso pusi un pielāgota kustībai pa brauktuves labo pusi:

pie 0,86D-1,72L

vismaz 5 luksi

pie 0,57U-3,43R

ne vairāk kā 1,4 luksi

5.5.   Ja galvenie lukturi paredzēti, lai tālo un tuvo gaismu nodrošinātu pārmaiņus, vai tuvai gaismai un/vai tālai gaismai, kas paredzēta liekta apgaismojuma radīšanai, mehāniskas, elektromehāniskas vai citas ierīces, kas iebūvētas priekšējā lukturī šim mērķim (7), ir jāveido tā, lai:

| 5.5.1. | ierīce būtu pietiekami jaudīga 50 000 darbības reizēm normālos lietošanas apstākļos. Lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai, par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:






  a) | var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

ierīce būtu pietiekami jaudīga 50 000 darbības reizēm normālos lietošanas apstākļos. Lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai, par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

a)

var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu;

| b) | var veikt testu iepriekš, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi uzrāda kopā ar testa ziņojumu, ko izsniedzis tehniskais dienests, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu tās pašas konstrukcijas galvenajiem lukturiem (grupām), apstiprinot atbilstību šai prasībai; |
| --- | --- |

b)

var veikt testu iepriekš, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi uzrāda kopā ar testa ziņojumu, ko izsniedzis tehniskais dienests, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu tās pašas konstrukcijas galvenajiem lukturiem (grupām), apstiprinot atbilstību šai prasībai;

| 5.5.2. | ja notiek kļūme, apgaismojums virs H-H līnijas nepārsniedz tuvās gaismas vērtības atbilstoši 6.2.6. punktam; turklāt galvenie lukturi, kas paredzēti tuvai un/vai tālai gaismai, kas paredzēta liekta apgaismojuma radīšanai, rada vismaz 5 luksu minimālo apgaismojumu 25 V testa stāvoklī (VV līnija, D 75 cm).
  Veicot testus, lai pārbaudītu atbilstību minētajām prasībām, par apstiprinājuma testiem atbildīgais tehniskais dienests pamatojas uz instrukcijām, kuras sniedzis pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- |

5.5.2.

ja notiek kļūme, apgaismojums virs H-H līnijas nepārsniedz tuvās gaismas vērtības atbilstoši 6.2.6. punktam; turklāt galvenie lukturi, kas paredzēti tuvai un/vai tālai gaismai, kas paredzēta liekta apgaismojuma radīšanai, rada vismaz 5 luksu minimālo apgaismojumu 25 V testa stāvoklī (VV līnija, D 75 cm).

Veicot testus, lai pārbaudītu atbilstību minētajām prasībām, par apstiprinājuma testiem atbildīgais tehniskais dienests pamatojas uz instrukcijām, kuras sniedzis pieteikuma iesniedzējs;

| 5.5.3. | tuvo gaismu vai tālo gaismu var ieslēgt vienmēr, nepieļaujot iespēju, ka mehānisms apstājas starpstāvoklī; |
| --- | --- |

5.5.3.

tuvo gaismu vai tālo gaismu var ieslēgt vienmēr, nepieļaujot iespēju, ka mehānisms apstājas starpstāvoklī;

| 5.5.4. | lietotājs nevar ar parastiem līdzekļiem mainīt kustīgo daļu formu vai pozīciju. |
| --- | --- |

5.5.4.

lietotājs nevar ar parastiem līdzekļiem mainīt kustīgo daļu formu vai pozīciju.

5.6.   Papildu testus veic saskaņā ar 4. pielikumā minētajām prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā neradīsies pārmērīgas izmaiņas fotometriskajos rādītājos.

5.7.   Gaismu caurlaidīgās no plastikāta izgatavotās sastāvdaļas pārbauda saskaņā ar 5. pielikuma prasībām.

5.8.   Gaismas avotu nomaiņa

5.8.1.   Gāzizlādes gaismas avotam(-iem), ko izmanto gāzizlādes galvenajos lukturos vai sadalītajās apgaismes sistēmās, jābūt nomaināmam(-iem) un apstiprinātam(-iem) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. Gāzizlādes gaismas avotu(-us), kas nav apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, var izmantot tikai tad, ja tie ir gaismas ģeneratora nemaināma daļa. Tomēr, ja ir uzstādītas sadalītās apgaismes sistēmas, gaismas ģeneratoru var nomainīt, neizmantojot īpašas ierīces, arī tad, ja tajā izmantotais gaismas avots nav apstiprināts.

5.8.2.   Ja vienu vai vairākus (papildu) kvēldiega gaismas avotus izmanto gāzizlādes galvenajā lukturī, tos apstiprina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, ja vien Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, nav noteikti to izmantošanas ierobežojumi.

5.8.3.   Ierīces konstrukcijai ir tāda, lai kvēlspuldzi, ja tāda ir, varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā.

5.8.4.   Ja ir nomaināmi gāzizlādes gaismas avoti un papildu kvēldiega gaismas avoti, lampas turētājam jāatbilst izmēriem, kas minēti IEC Publikācijas 60061 datu lapā, atbilstoši izmantotā gāzizlādes gaismas avota kategorijai. Gāzizlādes gaismas avotam(-iem) jābūt viegli iemontējamam(-iem) galvenajā lukturī.

5.9.   Nenomaināmi gāzizlādes gaismas avoti, kas nav apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 un kas tiek izmantoti sadalītās apgaismes sistēmās, atbilst arī šādām prasībām, kas paredzētas (atbilstoši Noteikumos Nr. 99 norādītajām prasībām attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotu apstiprināšanu):

| 5.9.1. | ieslēgšanas, iedarbināšanas un ātrās ieslēgšanas prasībām, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.6. punktā; |
| --- | --- |

5.9.1.

ieslēgšanas, iedarbināšanas un ātrās ieslēgšanas prasībām, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.6. punktā;

| 5.9.2. | krāsai, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.9. punktā. Krāsa ir balta; |
| --- | --- |

5.9.2.

krāsai, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.9. punktā. Krāsa ir balta;

| 5.9.3. | UV starojumam, kā noteikts Noteikumu Nr. 99 3.10. punktā, ja tas norādīts apstiprinājuma pieteikumā (iepriekš minētais 2.2.2. punkts). |
| --- | --- |

5.9.3.

UV starojumam, kā noteikts Noteikumu Nr. 99 3.10. punktā, ja tas norādīts apstiprinājuma pieteikumā (iepriekš minētais 2.2.2. punkts).

5.10.   Galvenais lukturis un balasta sistēma nedrīkst radīt starojuma vai elektriskos traucējumus, kas izraisa citu transportlīdzeklī esošo elektrisko/elektronisko sistēmu darbības traucējumus (8).

5.11.   Ja testa procedūrai nepieciešams, testa veicēji var pieprasīt ražotājam papildu testa paraugus, pārbaudes stendus (turētājus) vai īpašus strāvas avotus.

5.12.   Testa procedūru veic, ievērojot ražotāja noteiktās montāžas specifikācijas.

5.13.   Galvenajam lukturim (ja aprīkots ar LED moduļiem) un pašam(-iem) LED modulim(-ļiem) jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu 11. pielikumā izklāstītajām prasībām. Pārbauda atbilstību minētajām prasībām.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.   Vispārīgi noteikumi

6.1.1.   Galvenos lukturus vai sadalītās apgaismes sistēmas konstruē tā, lai ar atbilstošu gāzizlādes gaismas avotu tie radītu pietiekamu apgaismojumu, neapžilbinot tad, kad tie izstaro tālo gaismu, un nodrošinot labu apgaismojumu tad, kad tie izstaro tuvo gaismu.

6.1.2.   Kā norādīts šo noteikumu 3. pielikumā, galvenā luktura radīto apgaismojumu nosaka, izmantojot vertikāli novietotu ekrānu, kas atrodas 25 m no galvenā luktura un taisnā leņķī pret tā asīm; testa ekrānam ir pietiekami plats, lai varētu pārbaudīt un iestatīt tuvās gaismas luktura gaismas kūļa noliekumu vismaz 5° abās VV līnijas pusēs.

6.1.3.   Galveno lukturi vai sadalītās apgaismes sistēmas uzskata par atbilstošiem, ja viens gaismas avots atbilst 6. punktā noteiktajām fotometriskajām prasībām un tas ir izmantots vismaz 15 ciklus saskaņā ar Noteikumu Nr. 99 4. pielikuma 4. punktu.

Ja gāzizlādes gaismas avots ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 99 prasībām, tad tas ir standarta (etalona) gaismas avots un tā gaismas plūsma var atšķirties no objektīvās gaismas plūsmas, kas paredzēta Noteikumos Nr. 99. Šādā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē.

Iepriekš minēto korekciju neveic sadalītajām apgaismes sistēmām, kurās izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, vai galvenajiem lukturiem, kuros ir pilnīgi vai daļēji iebūvēts(-i) balasts(-i).

Ja gāzizlādes gaismas avots nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, to uzskata par sērijveida nenomaināmu gaismas avotu.

6.1.4.   Izmēri, pēc kuriem nosaka iekšējo arku standarta gāzizlādes gaismas avotā, norādīti attiecīgajā Noteikumu Nr. 99 datu lapā.

6.1.5.   Fotometrisko atbilstību pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6. vai 6.3. punktu. Tas attiecas arī uz gaismas kūļa noliekuma zonu starp 3°R un 3°L (mērījumu metode attiecībā uz gaismas kūļa noliekuma zonas krāsu tiek izvērtēta).

6.1.6.   Gāzizlādes gaismas avotus izmantojošo galveno lukturu izstarotās gaismas krāsa ir balta.

6.1.7.   Četras sekundes pēc galvenā luktura ieslēgšanas, ja tas nav izmantots 30 minūtes vai ilgāk:

| 6.1.7.1. | HV punktā sasniedz vismaz 60 luksus, ja galvenie lukturi izstaro tikai tālo gaismu; |
| --- | --- |

6.1.7.1.

HV punktā sasniedz vismaz 60 luksus, ja galvenie lukturi izstaro tikai tālo gaismu;

| 6.1.7.2. | 50 V punktā sasniedz vismaz 10 luksus, ja galvenie lukturi izstaro tikai tuvo gaismu vai pārmaiņus tuvo un tālo gaismu, kā aprakstīts šo noteikumu 5.4. punktā; |
| --- | --- |

6.1.7.2.

50 V punktā sasniedz vismaz 10 luksus, ja galvenie lukturi izstaro tikai tuvo gaismu vai pārmaiņus tuvo un tālo gaismu, kā aprakstīts šo noteikumu 5.4. punktā;

| 6.1.7.3. | jebkurā gadījumā strāvas padevei jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu vajadzīgo strāvas impulsa palielināšanos. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

jebkurā gadījumā strāvas padevei jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu vajadzīgo strāvas impulsa palielināšanos.

6.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu

6.2.1.   Galvenā tuvās gaismas luktura gaismas intensitātes sadalījumā iekļauj gaismas kūļa noliekumu (sk. turpmāk 1. attēlu), kas palīdz pareizi noregulēt galveno lukturi, veicot fotometriskos mērījumus un regulējot to transportlīdzeklī.

Gaismas kūļa noliekumu veido:

| a) | gaismām, kas paredzētas kustībai pa brauktuves labo pusi:






  i) | taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē; |
| --- | --- | --- |

a)

gaismām, kas paredzētas kustībai pa brauktuves labo pusi:

i)

taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē;

| ii) | “leņķis un paaugstinātā daļa” labajā pusē; |
| --- | --- |

ii)

“leņķis un paaugstinātā daļa” labajā pusē;

| b) | gaismām, kas paredzētas kustībai pa brauktuves kreiso pusi:






  i) | taisna “horizontālā daļa” labajā pusē; |
| --- | --- | --- |

b)

gaismām, kas paredzētas kustībai pa brauktuves kreiso pusi:

i)

taisna “horizontālā daļa” labajā pusē;

| ii) | “leņķis un paaugstinātā daļa” kreisajā pusē. |
| --- | --- |

ii)

“leņķis un paaugstinātā daļa” kreisajā pusē.

Abos gadījumos “leņķim un paaugstinātajai daļai” ir asa šķautne.

6.2.2.   Galveno lukturi ar gaismas kūļa noliekuma palīdzību (sk. turpmāk 1. attēlu) vizuāli noregulē šādi:

| 6.2.2.1. | vertikālai regulēšanai gaismas kūļa noliekuma horizontālo daļu pavirza uz augšu no zemāk esošās B līnijas un noregulē līdz tās nominālajai pozīcijai – vienam procentam (25 cm) zem HH līnijas;

  1.   attēls |
| --- | --- |

6.2.2.1.

vertikālai regulēšanai gaismas kūļa noliekuma horizontālo daļu pavirza uz augšu no zemāk esošās B līnijas un noregulē līdz tās nominālajai pozīcijai – vienam procentam (25 cm) zem HH līnijas;

1.   attēls

Image

| 6.2.2.2. | horizontālai regulēšanai – gaismas kūļa noliekuma leņķi un paaugstināto daļu virza:






  a) | attiecībā uz kustību pa brauktuves labo pusi – no labās puses uz kreiso un pēc novirzīšanas horizontāli koriģē tā, lai: |
| --- | --- | --- |

6.2.2.2.

horizontālai regulēšanai – gaismas kūļa noliekuma leņķi un paaugstināto daļu virza:

a)

attiecībā uz kustību pa brauktuves labo pusi – no labās puses uz kreiso un pēc novirzīšanas horizontāli koriģē tā, lai:

| b) | paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju kreisajā pusē virs 0,2° D līnijas; un |
| --- | --- |

b)

paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju kreisajā pusē virs 0,2° D līnijas; un

| c) | paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un |
| --- | --- |

c)

paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un

| d) | leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos uz VV līnijas; |
| --- | --- |

d)

leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos uz VV līnijas;

vai

attiecībā uz kustību pa brauktuves kreiso pusi – no kreisās puses uz labo un pēc novirzīšanas horizontāli nostāda tā, lai:

| a) | paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju labajā pusē virs 0,2° D līnijas; un |
| --- | --- |

a)

paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju labajā pusē virs 0,2° D līnijas; un

| b) | paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un |
| --- | --- |

b)

paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un

| c) | leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos uz VV līnijas. |
| --- | --- |

c)

leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos uz VV līnijas.

| 6.2.2.3. | Ja šādi noregulēts galvenais lukturis neatbilst 6.2.5., 6.2.6. un 6.3. punktā noteiktajām prasībām, tā regulējumu var mainīt, nodrošinot to, ka gaismas kūļa ass nepārvietojas:
  horizontāli no A līnijas vairāk par:






  a) | 0,5° uz kreiso pusi vai 0,75° uz labo pusi attiecībā uz kustību pa brauktuves labo pusi; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.2.3.

Ja šādi noregulēts galvenais lukturis neatbilst 6.2.5., 6.2.6. un 6.3. punktā noteiktajām prasībām, tā regulējumu var mainīt, nodrošinot to, ka gaismas kūļa ass nepārvietojas:

horizontāli no A līnijas vairāk par:

a)

0,5° uz kreiso pusi vai 0,75° uz labo pusi attiecībā uz kustību pa brauktuves labo pusi; vai

| b) | 0,5° uz labo pusi vai 0,75° uz kreiso pusi attiecībā uz kustību pa brauktuves kreiso pusi; un |
| --- | --- |

b)

0,5° uz labo pusi vai 0,75° uz kreiso pusi attiecībā uz kustību pa brauktuves kreiso pusi; un

vertikāli vairāk par 0,25° augšup vai lejup no B līnijas.

| 6.2.2.4. | Ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas 6.2.2.3. punktā, izmanto 10. pielikuma 2. un 3. punktā minēto instrumentālo metodi, lai pārbaudītu atbilstību gaismas kūļa noliekuma vajadzīgajam kvalitātes minimumam un veiktu gaismas kūļa vertikālo un horizontālo regulēšanu. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

Ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas 6.2.2.3. punktā, izmanto 10. pielikuma 2. un 3. punktā minēto instrumentālo metodi, lai pārbaudītu atbilstību gaismas kūļa noliekuma vajadzīgajam kvalitātes minimumam un veiktu gaismas kūļa vertikālo un horizontālo regulēšanu.

6.2.3.   Ja galvenais lukturis ir šādi noregulēts un apstiprinājums tiek prasīts tikai attiecībā uz tuvo gaismu, lukturim jāatbilst tikai tām prasībām, kas izklāstītas turpmāk 6.2.4. un 6.2.5. punktā; ja lukturis ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tam jāatbilst 6.2.4.–6.2.6. punktā izklāstītajām prasībām. Vērtības, kas 6.2.5. punktā noteiktas II segmentam, nepiemēro 3. pielikuma 2. ekrānam.

6.2.4.   Katram galvenajam tuvās gaismas lukturim ir atļauts tikai viens gāzizlādes gaismas avots. Papildus atļauti ne vairāk kā divi šādi gaismas avoti:

| 6.2.4.1. | viens papildu gaismas avots saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 vai viens vai vairāki papildu LED moduļi, kurus var izmantot galvenajā tuvās gaismas lukturī liektam apgaismojumam. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

viens papildu gaismas avots saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 vai viens vai vairāki papildu LED moduļi, kurus var izmantot galvenajā tuvās gaismas lukturī liektam apgaismojumam.

| 6.2.4.2. | Vienu papildu gaismas avotu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un/vai vienu vai vairākus LED moduļus galvenajā tuvās gaismas lukturī var izmantot infrasarkanā starojuma radīšanai. To (tos) aktivizē tikai vienlaicīgi ar gāzizlādes gaismas avotu. Ja gāzizlādes gaismas avots nedarbojas, šo papildu gaismas avotu un/vai LED moduli(-ļus) automātiski izslēdz.
  Veicot mērījumus ar papildu gaismas avotu un/vai LED moduli(-ļiem), testa spriegumam jābūt tādam pašam, kā noteikts 6.2.4.4. punktā. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

Vienu papildu gaismas avotu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un/vai vienu vai vairākus LED moduļus galvenajā tuvās gaismas lukturī var izmantot infrasarkanā starojuma radīšanai. To (tos) aktivizē tikai vienlaicīgi ar gāzizlādes gaismas avotu. Ja gāzizlādes gaismas avots nedarbojas, šo papildu gaismas avotu un/vai LED moduli(-ļus) automātiski izslēdz.

Veicot mērījumus ar papildu gaismas avotu un/vai LED moduli(-ļiem), testa spriegumam jābūt tādam pašam, kā noteikts 6.2.4.4. punktā.

| 6.2.4.3. | Ja papildu gaismas avots vai LED modulis nedarbojas, galvenajam lukturim joprojām jāatbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Ja papildu gaismas avots vai LED modulis nedarbojas, galvenajam lukturim joprojām jāatbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām.

| 6.2.4.4. | Balasta(-u) spailēm piemērojamais spriegums ir:







  vai nu | 13,5 V ± 0,1 | 12 V sistēmām, |
| --- | --- | --- | --- |
| Vai | cits spriegums, kas īpaši noteikts | (sk. 7. pielikumu). |

6.2.4.4.

Balasta(-u) spailēm piemērojamais spriegums ir:

vai nu

13,5 V ± 0,1

12 V sistēmām,

Vai

cits spriegums, kas īpaši noteikts

(sk. 7. pielikumu).

6.2.5.   Ja pēc iedegšanas pagājušas vairāk nekā 10 minūtes, apgaismojums, kas parādās uz 1. vai 2. ekrāna (vai kustības pa brauktuves kreiso pusi gadījumā atspoguļojas VV līnijas tuvumā), atbilst šādām prasībām.

Piezīme. Tabulā:

| | L burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa kreisi no VV līnijas. |
| --- | --- |

L burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa kreisi no VV līnijas.

| | R burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa labi no VV līnijas. |
| --- | --- |

R burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa labi no VV līnijas.

| | U burts norāda, ka punkts vai segments atrodas virs HH līnijas. |
| --- | --- |

U burts norāda, ka punkts vai segments atrodas virs HH līnijas.

| | D burts norāda, ka punkts vai segments atrodas zem HH līnijas. |
| --- | --- |

D burts norāda, ka punkts vai segments atrodas zem HH līnijas.

| Punkti vai segmenti | Apzīmējums | Apgaismojums
  (luksi) | Horizontālie
  attālumi | Vertikālie
  attālumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Uz un virs H/H2 līnijas vai
  uz un virs H/H3/H4 līnijas | ne vairāk kā 1 | | |
| 1 | HV | ne vairāk kā 1 | 0 | 0 |
| 2 | B 50 L | ne vairāk kā 0,5 | L 150 | U 25 |
| 3 | 75 R | vismaz 20 | R 50 | D 25 |
| 4 | 50 L | ne vairāk kā 20 | L 150 | D 37,5 |
| 5 | 25 L1 | ne vairāk kā 30 | L 150 | D 75 |
| 6 | 50 V | vismaz 12 | 0 | D 37,5 |
| 7 | 50 R | vismaz 20 | R 75 | D 37,5 |
| 8 | 25 L2 | vismaz 4 | L 396 | D 75 |
| 9 | 25 R1 | vismaz 4 | R 396 | D 75 |
| 10 | 25 L3 | vismaz 2 | L 670 | D 75 |
| 11 | 25 R2 | vismaz 2 | R 670 | D 75 |
| 12 | 15 L | vismaz 1 | L 910 | D 125 |
| 13 | 15 R | vismaz 1 | R 910 | D 125 |
| 14 | | (9) | L 350 | U 175 |
| 15 | | (9) | 0 | U 175 |
| 16 | | (9) | R 350 | U 175 |
| 17 | | (9) | L 175 | U 87,5 |
| 18 | | (9) | 0 | U 87,5 |
| 19 | | (9) | R 175 | U 87,5 |
| 20 | | vismaz 0,1 | L 350 | 0 |
| 21 | | vismaz 0,2 | L 175 | 0 |
| no A līdz B | I segments | vismaz 6 | no L 225 līdz R 225 | D 37,5 |
| no C līdz D | II segments | ne vairāk kā 6 | no R 140 līdz R 396 | U 45 |
| no E līdz F | III segments un zem tā | ne vairāk kā 20 | no L 417 līdz R 375 | D 187,5 |
| | E ne vairāk par R | ne vairāk kā 70 | pa labi no VV līnijas | virs D 75 |
| | E ne vairāk par L | ne vairāk kā 50 | pa kreisi no VV līnijas | |

Punkti vai segmenti

Apzīmējums

Apgaismojums

(luksi)

Horizontālie

attālumi

Vertikālie

attālumi

Uz un virs H/H2 līnijas vai

uz un virs H/H3/H4 līnijas

ne vairāk kā 1

1

HV

ne vairāk kā 1

0

0

2

B 50 L

ne vairāk kā 0,5

L 150

U 25

3

75 R

vismaz 20

R 50

D 25

4

50 L

ne vairāk kā 20

L 150

D 37,5

5

25 L1

ne vairāk kā 30

L 150

D 75

6

50 V

vismaz 12

0

D 37,5

7

50 R

vismaz 20

R 75

D 37,5

8

25 L2

vismaz 4

L 396

D 75

9

25 R1

vismaz 4

R 396

D 75

10

25 L3

vismaz 2

L 670

D 75

11

25 R2

vismaz 2

R 670

D 75

12

15 L

vismaz 1

L 910

D 125

13

15 R

vismaz 1

R 910

D 125

14

(9)

L 350

U 175

15

(9)

0

U 175

16

(9)

R 350

U 175

17

(9)

L 175

U 87,5

18

(9)

0

U 87,5

19

(9)

R 175

U 87,5

20

vismaz 0,1

L 350

0

21

vismaz 0,2

L 175

0

no A līdz B

I segments

vismaz 6

no L 225 līdz R 225

D 37,5

no C līdz D

II segments

ne vairāk kā 6

no R 140 līdz R 396

U 45

no E līdz F

III segments un zem tā

ne vairāk kā 20

no L 417 līdz R 375

D 187,5

E ne vairāk par R

ne vairāk kā 70

pa labi no VV līnijas

virs D 75

E ne vairāk par L

ne vairāk kā 50

pa kreisi no VV līnijas

6.2.6.   Prasības, kas iepriekš minētas 6.2.5. punktā, piemēro arī tiem galvenajiem lukturiem, kuri paredzēti liektam apgaismojumam un/vai kuriem ir papildu gaismas avots vai LED modulis(-ļi), kas minēts(-i) 6.2.4.2. punktā. Ja uzstādīts galvenais lukturis, kas paredzēts liektam apgaismojumam, tā regulējumu var mainīt, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass vertikāli nepārvietojas vairāk kā par 0,2°.

| 6.2.6.1. | Ja liekto apgaismojumu iegūst:






  6.2.6.1.1. | liecot tuvo gaismu vai atliecot vertikāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic pēc tam, kad visa galvenā luktura grupa ir atliekta horizontāli (piemēram, izmantojot goniometru); |
| --- | --- | --- |

6.2.6.1.

Ja liekto apgaismojumu iegūst:

6.2.6.1.1.

liecot tuvo gaismu vai atliecot vertikāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic pēc tam, kad visa galvenā luktura grupa ir atliekta horizontāli (piemēram, izmantojot goniometru);

| 6.2.6.1.2. | liecot vienu vai vairākas galvenā luktura optiskās daļas, bet horizontāli neatliecot gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šīs daļas ir galējā darbības pozīcijā; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

liecot vienu vai vairākas galvenā luktura optiskās daļas, bet horizontāli neatliecot gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šīs daļas ir galējā darbības pozīcijā;

| 6.2.6.1.3. | ar vienu papildu gaismas avotu vai ar vienu vai vairākiem LED moduļiem, neatliecot horizontāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šis gaismas avots vai LED modulis(-ļi) ir aktivizēts(-i). |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

ar vienu papildu gaismas avotu vai ar vienu vai vairākiem LED moduļiem, neatliecot horizontāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šis gaismas avots vai LED modulis(-ļi) ir aktivizēts(-i).

6.3.   Noteikumi attiecībā uz tālām gaismām

6.3.1.   Ja galvenais lukturis paredzēts tālās un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas kūļa apgaismojuma mērījumus uz ekrāna veic ar tādu pašu luktura noregulējumu, kāds nepieciešams mērījumiem saskaņā ar iepriekš minēto 6.2.5. punktu; ja galvenais lukturis nodrošina tikai tālo gaismu, to noregulē tā, lai maksimāli apgaismotais laukums būtu centrēts pret HH un VV līniju krustošanās punktu; šādam galvenajam lukturim jāatbilst vienīgi 6.3. punktā minētajām prasībām. Testa spriegumi ir tādi paši kā 6.2.4.4. punktā minētie spriegumi.

6.3.2.   Tālajai gaismai var izmantot vairākus gaismas avotus, kas uzskaitīti Noteikumos Nr. 37 (šajā gadījumā kvēlspuldzēs izmanto standarta gaismas plūsmu) vai Noteikumos Nr. 99.

Daļu tālās gaismas, ko izstaro kāds no minētajiem gaismas avotiem, var arī izmantot tikai īslaicīgiem signāliem (signalizēšana ar tālās gaismas lukturiem), kā to noteicis pieteikuma iesniedzējs. To norāda attiecīgajā rasējumā un atzīmē paziņojuma veidlapā.

6.3.3.   Apgaismojumam, ko uz ekrāna rada tālās gaismas kūlis, jāatbilst šādām prasībām:

| 6.3.3.1. | HH un VV līnijas krustošanās punktā (HV) jābūt vienmērīgam apgaismojumam 80 % apmērā no maksimālā apgaismojuma. Maksimālajam apgaismojumam (turpmāk Emax) jābūt robežās starp 70 un 345 luksiem. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

HH un VV līnijas krustošanās punktā (HV) jābūt vienmērīgam apgaismojumam 80 % apmērā no maksimālā apgaismojuma. Maksimālajam apgaismojumam (turpmāk Emax) jābūt robežās starp 70 un 345 luksiem.

| 6.3.3.2. | Norādes zīmi, kas minēta 4.2.2.7. punktā, aprēķina pēc šādas formulas:
  Norādes zīme = 0,146 Emax

  Šo vērtību noapaļo līdz šādiem skaitļiem: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Norādes zīmi, kas minēta 4.2.2.7. punktā, aprēķina pēc šādas formulas:

Norādes zīme = 0,146 Emax

Šo vērtību noapaļo līdz šādiem skaitļiem: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40.

| 6.3.3.3. | Horizontāli pa labi un kreisi no HV punkta apgaismojums nedrīkst būt mazāks par 40 luksiem 1,125 metru attālumā un mazāks par 10 luksiem 2,25 metru attālumā. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Horizontāli pa labi un kreisi no HV punkta apgaismojums nedrīkst būt mazāks par 40 luksiem 1,125 metru attālumā un mazāks par 10 luksiem 2,25 metru attālumā.

6.4.   Ekrāna apgaismojuma vērtības, kas minētas 6.2.5.–6.3.2.3. punktā, mēra ar fotoreceptoru, un tā darbības laukums ir kvadrāts, kā mala ir 65 mm.

6.5.   Noteikumi attiecībā uz pārvietojamiem atstarotājiem

6.5.1.   Gan lukturim, kas novietots 2.1.4. punktā aprakstītajā stāvoklī, gan galvenajam lukturim jāatbilst 6.2. vai 6.3. punktā, vai abos punktos minētajām fotometriskajām prasībām.

6.5.2.   Papildu testus veic pēc tam, kad atstarotāju, izmantojot galvenā luktura regulēšanas ierīces, atliec vertikāli uz augšu tādā leņķī, kas minēts 2.1.4. punktā, vai divus grādus uz augšu – atkarībā no tā, kurš leņķis ir mazāks. Pēc tam galveno lukturi noliec uz leju (izmantojot goniometru) un ievēro šādas fotometriskās specifikācijas:

galvenā tuvā gaisma: HV un 75 R (attiecīgi 75 L);

tālā gaisma: E max ir HV procenti no Emax.

Ja regulēšanas ierīces neļauj veikt nepārtrauktu kustību, tad izvēlas stāvokli, kas ir tuvākais divu grādu leņķim.

6.5.3.   Atstarotāju novieto atpakaļ nominālajā leņķa pozīcijā, kā noteikts 6.2.2. punktā, un goniometru nostāda tā sākotnējā stāvoklī. Atstarotāju, izmantojot galvenā luktura regulēšanas ierīci, atliec vertikāli uz leju tādā leņķī, kas minēts 2.1.4. punktā, vai divus grādus uz leju, atkarībā no tā, kurš leņķis ir mazāks. Pēc tam galveno lukturi atliec uz augšu (izmantojot, piemēram, goniometru) un veic pārbaudes 6.5.2. punktā minētajos punktos.

7.   DISKOMFORTA UN/VAI APŽILBUMA NOVĒRTĒŠANA

Ir jānovērtē diskomforts un/vai apžilbums, ko rada galveno lukturu tuvā gaisma (10).

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

8.   GALVENO LUKTURU TIPA MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA UZ CITU TIPU

8.1.   Par visām galveno lukturu tipa modifikācijām, tostarp balasta modifikācijām, jāziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi konkrēto galveno lukturu tipu. Pēc tam minētā struktūrvienība var:

| 8.1.1. | apsvērt, vai veiktās modifikācijas neradīs ievērojamas negatīvas sekas un vai galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai arī |
| --- | --- |

8.1.1.

apsvērt, vai veiktās modifikācijas neradīs ievērojamas negatīvas sekas un vai galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai arī

| 8.1.2. | pieprasīt papildu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

8.1.2.

pieprasīt papildu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

8.2.   Par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, 4.1.5. punktā noteiktajā kārtībā paziņo nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

8.3.   Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kura paredzēta šāda paplašinājuma izsniegšanai, un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

9.1.   Galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, konstruē tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam lukturu tipam, ievērojot 6. punktā noteiktās prasības.

9.2.   Lai pārbaudītu, vai 9.1. punkta prasības ir izpildītas, veic atbilstošas ražošanas pārbaudes.

9.3.   Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

| 9.3.1. | nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras; |
| --- | --- |

9.3.1.

nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras;

| 9.3.2. | nodrošina piekļuvi kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

9.3.2.

nodrošina piekļuvi kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

| 9.3.3. | nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo iestādi; |
| --- | --- |

9.3.3.

nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo iestādi;

| 9.3.4. | analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma parametru stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības; |
| --- | --- |

9.3.4.

analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma parametru stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

| 9.3.5. | nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 8. pielikumā norādītos testus; |
| --- | --- |

9.3.5.

nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 8. pielikumā norādītos testus;

| 9.3.6. | nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

9.3.6.

nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus.

9.4.   Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

9.4.1.   Katrā pārbaudē inspektoram uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles protokolus.

9.4.2.   Inspektors izlases veidā var ņemt paraugus testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

9.4.3.   Ja kvalitātes līmenis ir neapmierinošs vai ja tiek uzskatīts, ka jāpārbauda rezultātu derīgums tiem testiem, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 9.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprinājuma testus, izmantojot 9. pielikumā minētos kritērijus.

9.4.4.   Kompetentā iestāde drīkst veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus. Šos testus veic, izmantojot brīvi izvēlētus paraugus, netraucējot ražotājam pildīt savas saistības attiecībā uz produkcijas piegādi un saskaņā ar 9. pielikuma kritērijiem.

9.4.5.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes ne retāk kā reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Konstatējot neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražojumu atbilstības atjaunošanai.

9.5.   Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā.

9.6.   Norādes zīmi neņem vērā.

9.7.   Šo noteikumu 6.2.6. punktā minētos mērījumu punktus (14.–21. mērījumu punkts) neņem vērā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

10.1.   Apstiprinājumu, kas piešķirts galveno lukturu tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, var anulēt, ja nav ievērotas prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

10.2.   Ja Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē pārējās Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot noteikta tipa galvenos lukturus, kas apstiprināti atbilstoši šiem noteikumiem, tad par šo faktu jāinformē iestādi, kas piešķīra apstiprinājumu. Minētā iestāde, saņēmusi attiecīgo paziņojumu, informē pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam paziņo par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kā arī to administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu uz citu tipu, atteikumu, anulēšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

13.1.   No 9. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena no nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt apstiprinājuma piešķiršanu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuros izdarīti grozījumi ar šo noteikumu sākotnējās redakcijas 9. papildinājumu.

13.2.   Pēc 24 mēnešiem no 9. papildinājuma spēkā stāšanās dienas nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais galveno lukturu tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuros izdarīti grozījumi ar šo noteikumu sākotnējās redakcijas 9. papildinājumu.

13.3.   Apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējiem papildinājumiem, paliek spēkā.

13.4.   Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt apstiprinājumus, pamatojoties uz šo noteikumu iepriekšējiem papildinājumiem, ja vien galvenos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

13.5.   Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus uz citu tipu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējiem papildinājumiem.

---

(1)  Šie noteikumi neliedz kādai no nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt tās reģistrētajos transportlīdzekļos šajos noteikumos atļautos galvenos lukturus ar plastikāta izkliedētājiem (“PL”) kombinēt ar mehānisku galveno lukturu tīrīšanas ierīci (piemēram, ar stikla tīrītājiem).

(2)  Attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotiem sk. Noteikumus Nr. 99.

(3)  Ja izkliedētāju nevar nodalīt no galvenā luktura korpusa, atbilstoši 4.2.5. punktam pietiek ar vienu marķējumu.

(4)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija un Melnkalne, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrikas Republika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta un 51 Korejas Republika. Sekojošie numuri tiks piešķirti citām valstīm hronoloģiskā secībā pēc to pievienošanās Nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu sasvstarpējās atzīšanas nosacījumiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņos šādā kārtā piešķirtos numurus nolīguma Pusēm.

(5)  Tehniskās prasības attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotiem: sk. Noteikumus Nr. 99.

(6)  To lukturu uzstādīšanas instrukcijas, attiecībā uz kuriem var veikt šos pasākumus: sk. Noteikumus Nr. 48.

(7)  Minētie noteikumi neattiecas uz vadības slēdzi.

(8)  Atbilstība elektromagnētiskās saderības prasībām attiecas uz atsevišķu transportlīdzekļa tipu.

(9)  Apgaismojuma vērtība no punkta 14 līdz punktam 19 ir:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 0,3 luksi un |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 0,3 luksi un

| | 17 + 18 + 19 ≥ 0,6 luksi. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 0,6 luksi.

(10)  Šī prasība tiks izskatīta administrācijām paredzētajā ieteikumā.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PARAUGI

1.   attēls

Image

| 2. | attēls |
| --- | --- |

2.

| 3.a | attēls |
| --- | --- |

3.a

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu un ir paredzēts:

tikai kreisās puses kustībai.

pa brauktuves abām pusēm, attiecīgi noregulējot optisko bloku vai gaismas avotu uz transportlīdzekļa.

3.b   attēls

Image

| 4. | attēls |
| --- | --- |

4.

| 5. | attēls |
| --- | --- |

5.

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā atbilstošs galvenais lukturis, kas aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu tikai tuvai gaismai un plastikāta izkliedētāju un kas paredzēts:

kustībai pa brauktuves abām pusēm.

tikai labās puses kustībai.

6.   attēls

Image

| 7.a | attēls |
| --- | --- |

7.a

| 7.b | attēls |
| --- | --- |

7.b

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir šo noteikumu prasībām atbilstošs galvenais lukturis, kas:

ir aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu tuvai gaismai un paredzēts tikai kreisās puses kustībai.

atbilst 6. attēlā norādītajam izvietojumam, bet priekšējo miglas lukturi nevar vienlaicīgi ieslēgt ar tālo gaismu.

| 8. | attēls |
| --- | --- |

8.

| 9. | attēls |
| --- | --- |

9.

Image

Identifikācijas zīme šo noteikumu prasībām atbilstošam galvenā tuvās gaismas lukturim, kam ir plastikāta izkliedētājs un kas:

ir kombinēts, grupēts vai savietots ar R 8 halogēnu tālo gaismu.

ir paredzēts kustībai pa brauktuves abām pusēm.

Tuvās gaismas neiededz vienlaicīgi ar halogēnu tālo gaismu. Tuvā gaisma paredzēta tikai labās puses kustībai.

Tuvās gaismas neiededz vienlaicīgi ar citu savietotu galveno lukturi.

10.   attēls

Image

11.   attēls

Transportlīdzekļa priekšpusē piestiprinātu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu vienkāršota marķējuma paraugi

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces formu un vispārējo izvietojumu. Tās neiekļauj apstiprinājuma marķējumā.)

A   PARAUGS

Image

B   PARAUGS

Image

C   PARAUGS

Image

D   PARAUGS

Image

PIEZĪME.

Četri iepriekš redzamie paraugi attiecas uz apgaismojuma ierīci, kurai ir apstiprinājuma marķējums attiecībā uz:

| | priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju un paredzēts uzstādīšanai kreisajā pusē; |
| --- | --- |

priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju un paredzēts uzstādīšanai kreisajā pusē;

| | galveno lukturi ar labās un kreisās puses satiksmei paredzētu gāzizlādes tuvo gaismu un gāzizlādes tālo gaismu, kuras maksimālā intensitāte ir no 86 250 līdz 101 250 kandelām (norādīts ar numuru 30), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un kam ir plastikāta izkliedētājs; |
| --- | --- |

galveno lukturi ar labās un kreisās puses satiksmei paredzētu gāzizlādes tuvo gaismu un gāzizlādes tālo gaismu, kuras maksimālā intensitāte ir no 86 250 līdz 101 250 kandelām (norādīts ar numuru 30), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un kam ir plastikāta izkliedētājs;

| | priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju un kam ir plastikāta izkliedētājs; |
| --- | --- |

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju un kam ir plastikāta izkliedētājs;

| | priekšējo 1.a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

priekšējo 1.a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju.

12.   attēls

Ar galveno lukturi savietots vai grupēts lukturis

1.   paraugs

Image

Uz galvenā luktura korpusa norāda tikai spēkā esošu apstiprinājuma numuru, piemēram:

| | | vai | |
| --- | --- | --- | --- |
| vai | | vai | |

Image

vai

Image

vai

Image

vai

Image

2.   paraugs

Image

13.   attēls

LED moduļi

Image

---

3. PIELIKUMS

A   attēls

1 mērījumu ekrāns

| * | Izmērus neņemt vērā. |
| --- | --- |

*

Izmērus neņemt vērā.

Tuvā gaisma

Image

B   attēls

2 mērījumu ekrāns

| * | Izmērus neņemt vērā. |
| --- | --- |

*

Izmērus neņemt vērā.

Tuvā gaisma

Image

C   attēls

Apgaismojuma vērtību mērījumu punkti

Image

---

4. PIELIKUMS

Darbībā esošu galveno lukturu fotometrisko rādītāju stabilitātes testi

NOKOMPLEKTĒTU GALVENO LUKTURU TESTS

Pēc fotometrisko vērtību izmērīšanas saskaņā ar šo noteikumu priekšrakstiem Emax punktā tālajai gaismai un HV, 50 R un B 50 L punktā tuvajai gaismai (vai HV, 50 L, B 50 R punktā galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei) pārbauda nokomplektēta galvenā luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. Ar jēdzienu “nokomplektēts galvenais lukturis” saprot nokomplektētu lukturi, ieskaitot tā balastu(-us) un apkārtējās korpusa daļas un spuldzes, kas varētu ietekmēt tā siltuma izkliedi.

Testus veic:

| a) | sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad testa paraugs ir uzstādīts uz pamata, kas atbilst pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

a)

sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad testa paraugs ir uzstādīts uz pamata, kas atbilst pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī;

| b) | ja gaismas avoti ir nomaināmi, izmanto sērijveidā ražotus kvēldiega gaismas avotus, kas tika darbināti vismaz vienu stundu, vai sērijveidā ražotus gāzizlādes gaismas avotus, kas tika darbināti vismaz 15 stundas, vai arī sērijveidā ražotus LED moduļus, kas tika darbināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējai temperatūrai pirms testu veikšanas, kā paredzēts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja piegādātos LED modeļus. |
| --- | --- |

b)

ja gaismas avoti ir nomaināmi, izmanto sērijveidā ražotus kvēldiega gaismas avotus, kas tika darbināti vismaz vienu stundu, vai sērijveidā ražotus gāzizlādes gaismas avotus, kas tika darbināti vismaz 15 stundas, vai arī sērijveidā ražotus LED moduļus, kas tika darbināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējai temperatūrai pirms testu veikšanas, kā paredzēts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja piegādātos LED modeļus.

Mērījuma iekārta ir līdzvērtīga tai iekārtai, ko izmanto galveno lukturu tipa apstiprinājuma testos.

Testa paraugu darbina, nenomontējot to no testa ierīces vai nemainot tā uzstādījumu uz tās. Izmantotais gaismas avots ir tieši šim galvenajam lukturim paredzētās kategorijas gaismas avots.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 ± 5 °C, kad nokomplektētais galvenais lukturis ir uzstādīts uz pamata, kas ierīkots atbilstoši pareizas uzstādīšanas prasībām transportlīdzeklī.

1.1.   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2. punktam.

1.1.1.   Testa procedūra

Galveno lukturi darbina norādīto laiku:

| a) | lai tad, ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgo gaismas avotu darbinātu uz norādīto laiku (1); |
| --- | --- |

a)

lai tad, ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgo gaismas avotu darbinātu uz norādīto laiku (1);

| b) | attiecībā uz savietotu tuvās gaismas un tālās gaismas lukturi vai savietotiem priekšējiem miglas lukturiem un galveniem tālās gaismas lukturiem:
  tad, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi paredzēts izmantot, vienlaikus iededzot tikai vienu gaismas avotu (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu un katru attiecīgo apgaismes funkciju secīgi darbina (1) tikai pusi no 1.1. punktā norādītā laika.
  Visos pārējos gadījumos (1)
   (2) galvenajam lukturim piemēro šādu režīmu, līdz ir sasniegts noteiktais laiks: | 15 minūtes iedegta tuvā gaisma, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz savietotu tuvās gaismas un tālās gaismas lukturi vai savietotiem priekšējiem miglas lukturiem un galveniem tālās gaismas lukturiem:

tad, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi paredzēts izmantot, vienlaikus iededzot tikai vienu gaismas avotu (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu un katru attiecīgo apgaismes funkciju secīgi darbina (1) tikai pusi no 1.1. punktā norādītā laika.

Visos pārējos gadījumos (1)
   (2) galvenajam lukturim piemēro šādu režīmu, līdz ir sasniegts noteiktais laiks:

15 minūtes iedegta tuvā gaisma,

| | 5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas. |
| --- | --- |

5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas.

Gadījumā, ja tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens gāzizlādes gaismas avots, režīms ir:

| | 15 minūtes iedegta tuvā gaisma, |
| --- | --- |

15 minūtes iedegta tuvā gaisma,

| | 5 minūtes iedegtas visas tālās gaismas ierīces; |
| --- | --- |

5 minūtes iedegtas visas tālās gaismas ierīces;

| c) | gadījumā, ja ir grupētas apgaismes funkcijas, visas atsevišķās funkcijas iededz vienlaicīgi uz tik ilgu laiku, kāds noteikts katrai atsevišķajai apgaismes funkcijai: a) ņemot vērā arī savietotu apgaismes funkciju izmantošanu, b) atbilstoši ražotāja specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja ir grupētas apgaismes funkcijas, visas atsevišķās funkcijas iededz vienlaicīgi uz tik ilgu laiku, kāds noteikts katrai atsevišķajai apgaismes funkcijai: a) ņemot vērā arī savietotu apgaismes funkciju izmantošanu, b) atbilstoši ražotāja specifikācijām;

| d) | gadījumā, ja tuvā gaisma paredzēta liektam apgaismojumam ar papildu gaismas avotu, šo gaismas avotu ieslēdz uz 1 minūti un izslēdz uz 9 minūtēm tikai tuvās gaismas ieslēgšanas laikā (sk. 1. papildinājumu); |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja tuvā gaisma paredzēta liektam apgaismojumam ar papildu gaismas avotu, šo gaismas avotu ieslēdz uz 1 minūti un izslēdz uz 9 minūtēm tikai tuvās gaismas ieslēgšanas laikā (sk. 1. papildinājumu);

| e) | gadījumā, ja tālā gaisma izmanto vairākus gaismas avotus saskaņā ar 6.3.2. punktu un ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka daļa tālās gaismas (viens no šiem papildu gaismas avotiem) tiek izmantota tikai īslaicīgiem signāliem (signalizēšana ar tālās gaismas lukturiem), testu veic bez šīs tālās gaismas daļas. |
| --- | --- |

e)

gadījumā, ja tālā gaisma izmanto vairākus gaismas avotus saskaņā ar 6.3.2. punktu un ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka daļa tālās gaismas (viens no šiem papildu gaismas avotiem) tiek izmantota tikai īslaicīgiem signāliem (signalizēšana ar tālās gaismas lukturiem), testu veic bez šīs tālās gaismas daļas.

1.1.1.2.   Testa spriegums

Testa parauga spailēm piemēro šādu spriegumu:

| a) | gadījumā, ja ir nomaināms(-i) kvēldiega gaismas avots(-i), kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma:
  testu veic, attiecīgajā gadījumā izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, izņemot gadījumus, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot pie cita sprieguma. Šajā gadījumā testu veic ar kvēldiega gaismas avotu, kas darbojas ar vislielāko pieļaujamo spriegumu; |
| --- | --- |

a)

gadījumā, ja ir nomaināms(-i) kvēldiega gaismas avots(-i), kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma:

testu veic, attiecīgajā gadījumā izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, izņemot gadījumus, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot pie cita sprieguma. Šajā gadījumā testu veic ar kvēldiega gaismas avotu, kas darbojas ar vislielāko pieļaujamo spriegumu;

| b) | gadījumā, ja ir izmantots(-i) nomaināms(-i) gāzizlādes gaismas avots(-i): transportlīdzekļa sistēmai, kas darbojas ar 12 V spriegumu, gaismas avota elektroniskās vadības iekārtas testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volts, izņemot gadījumu, ja apstiprinājuma pieteikumā norādīts citādi; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja ir izmantots(-i) nomaināms(-i) gāzizlādes gaismas avots(-i): transportlīdzekļa sistēmai, kas darbojas ar 12 V spriegumu, gaismas avota elektroniskās vadības iekārtas testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volts, izņemot gadījumu, ja apstiprinājuma pieteikumā norādīts citādi;

| c) | gadījumā, ja nenomaināms gaismas avots darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma: visus mērījumus attiecībā uz apgaismes vienībām, kurās ir nenomaināmi gaismas avoti (kvēldiega gaismas avoti un/vai citi), veic, izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citus spriegumus, atbilstoši pieteikuma iesniedzēja attiecīgi noteiktajam transportlīdzekļa spriegumam; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja nenomaināms gaismas avots darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma: visus mērījumus attiecībā uz apgaismes vienībām, kurās ir nenomaināmi gaismas avoti (kvēldiega gaismas avoti un/vai citi), veic, izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citus spriegumus, atbilstoši pieteikuma iesniedzēja attiecīgi noteiktajam transportlīdzekļa spriegumam;

| d) | gadījumā, ja nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un tos pilnībā vada sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotus darbina ar barošanas un vadības ierīci, iepriekš noteiktos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas spailēm. Laboratorija, kas atbildīga par testa veikšanu, var ražotājam pieprasīt piegādāt minēto barošanas un vadības ierīci vai speciālo barošanas avotu gaismas avota(-u) barošanai; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un tos pilnībā vada sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotus darbina ar barošanas un vadības ierīci, iepriekš noteiktos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas spailēm. Laboratorija, kas atbildīga par testa veikšanu, var ražotājam pieprasīt piegādāt minēto barošanas un vadības ierīci vai speciālo barošanas avotu gaismas avota(-u) barošanai;

| e) | LED modulim(-ļiem) mērījumus veic, attiecīgi izmantojot 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V lielu spriegumu, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modelim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem; |
| --- | --- |

e)

LED modulim(-ļiem) mērījumus veic, attiecīgi izmantojot 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V lielu spriegumu, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modelim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem;

| f) | ja signāllukturi ir grupēti, kombinēti vai savietoti ar testa paraugu un darbojas, izmantojot spriegumu, kas atšķiras no norādītajiem nominālajiem spriegumiem – attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V, spriegumu regulē, ņemot vērā ražotāja norādījumus par minētā luktura pareizu fotometrisko darbību. |
| --- | --- |

f)

ja signāllukturi ir grupēti, kombinēti vai savietoti ar testa paraugu un darbojas, izmantojot spriegumu, kas atšķiras no norādītajiem nominālajiem spriegumiem – attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V, spriegumu regulē, ņemot vērā ražotāja norādījumus par minētā luktura pareizu fotometrisko darbību.

1.1.2.   Testa rezultāti

1.1.2.1.   Vizuālā pārbaude

Tiklīdz galvenā luktura temperatūra ir izlīdzinājusies ar apkārtējo temperatūru, galvenā luktura izkliedētāju un ārējo izkliedētāju, ja tāds ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli; uz luktura izkliedētāja vai uz ārējā izkliedētāja, ja tāds ir, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, ieplaisājums vai krāsas atšķirība.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

Lai izpildītu šo noteikumu prasības, fotometriskos rādītājus pārbauda turpmāk minētajos punktos.

| | Tuvā gaisma: | 50 R - B 50 L - HV – galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai; |
| --- | --- | --- |

Tuvā gaisma:

50 R - B 50 L - HV – galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai;

| | 50 L - B 50 R - HV – galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai. |
| --- | --- |

50 L - B 50 R - HV – galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

| | Tālā gaisma: punkts Emax. |
| --- | --- |

Tālā gaisma: punkts Emax.

Var veikt vēl vienu regulēšanu, pamatojoties uz galvenā luktura pamatnes deformāciju siltuma dēļ (gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas ir minētas šā pielikuma 2. punktā).

Starp fotometriskajiem parametriem un mērījumu rezultātiem, kas gūti pirms testa, pieļaujama 10 procentu starpība, ieskaitot fotometrisko mērījumu procedūras pielaides.

1.2.   Netīrs galvenais lukturis

Pēc testa, kā iepriekš norādīts 1.1. punktā, galveno lukturi darbina vienu stundu, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, pēc tam, kad tas ir sagatavots saskaņā ar 1.2.1. punktu un pārbaudīts saskaņā ar 1.1.2. punktu.

1.2.1.   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

| 1.2.1.1.1. | Galvenajam lukturim ar stikla ārējo izkliedētāju: | ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no: | 9 masas daļām silīcijsmilts, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Galvenajam lukturim ar stikla ārējo izkliedētāju:

ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no:

9 masas daļām silīcijsmilts, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 0,2 masas daļām NaCMC (3), un |
| --- | --- |

0,2 masas daļām NaCMC (3), un

| | atbilstoša daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

atbilstoša daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

| 1.2.1.1.2. | Galvenajam lukturim ar plastikāta ārējo izkliedētāju: | ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no: | 9 masas daļām silīcijsmilts, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Galvenajam lukturim ar plastikāta ārējo izkliedētāju:

ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no:

9 masas daļām silīcijsmilts, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 0,2 masas daļām NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 masas daļām NaCMC (3),

| | atbilstoša daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m, un |
| --- | --- |

atbilstoša daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m, un

| | 2 ± 1 masas daļām virsmas aktīvās vielas (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masas daļām virsmas aktīvās vielas (4).

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2.   Testa maisījuma uzklāšana galvenajam lukturim

Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visas galvenā luktura gaismu izstarojošās virsmas un ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojuma vērtība ir samazinājusies līdz 15–20 % no mērījumos iegūtajām vērtībām attiecībā uz katru turpmāk minēto punktu, ievērojot šajā pielikumā ietvertos norādījumus:

| | Emax punkts tuvajā/tālajā gaismā un tikai tālajā gaismā, |
| --- | --- |

Emax punkts tuvajā/tālajā gaismā un tikai tālajā gaismā,

| | 50 R un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts labās puses kustībai, |
| --- | --- |

50 R un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts labās puses kustībai,

| | 50 L un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts kreisās puses kustībai. |
| --- | --- |

50 L un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts kreisās puses kustībai.

2.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠO GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅU TESTS

Šajā testā pārbauda, vai gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā novirze, kas notikusi karstuma ietekmē, nepārsniedz vērtību, kas noteikta darbībā esošam tuvās gaismas lukturim.

Galveno lukturi, kas pārbaudīts atbilstoši 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto testu, to nenomontējot no testa ierīces vai nemainot uzstādījumu attiecībā pret to.

Ja galvenajam lukturim ir kustīgs gaismas atstarotājs, tad šim testam izvēlas tikai to stāvokli, kas ir vistuvākais vidējai vertikālai leņķiskajai plaknei.

2.1.   Galveno tuvās gaismas lukturu tests

Testu veic sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējā temperatūra ir 23 C ± 5 °C.

Izmantojot sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kas tika darbināts vismaz 15 stundas, galveno lukturi darbina tuvo gaismu režīmā, to nenomontējot no testa ierīces vai nemainot uzstādījumu attiecībā pret to. (Šā testa veikšanai spriegumu noregulē saskaņā ar 1.1.1.2. punktu.) Gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcija līnijas horizontālajā daļā (starp VV un vertikālo līniju, kas iet caur punktu B 50 L labās puses kustībai vai B 50 R kreisās puses kustībai) pārbauda attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc ieslēgšanas.

Iepriekš aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas nosaka ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un uzrāda reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testa rezultāti

2.2.1.   Miliradiānos (mrad) izteiktus testa rezultātus uzskata par pieņemamiem attiecībā uz galveno tuvās gaismas lukturi, ja absolūtā vērtība Formula, ko aprēķina galvenajam lukturim, nepārsniedz 1,0 mrad (Δr1 ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Tomēr, ja šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < Δr1 ≤ 1,5 mrad), tad testē otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas darbināts turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu galvenā luktura mehānisko detaļu pozīciju uz pamatnes atbilstoši pareizai tā uzstādīšanai transportlīdzeklī:

| | vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko |
| --- | --- |

vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko

| | vienu stundu ilgs pārtraukums. |
| --- | --- |

vienu stundu ilgs pārtraukums.

Galveno lukturu tipu uzskata par pieņemamu, ja pirmajam paraugam noteiktās absolūtās vērtības ΔrI un otrajam paraugam noteiktās absolūtās vērtības ΔrII vidējā vērtība nepārsniedz 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Ja testējamais galvenais lukturis ir grupēts un/vai savietots ar signāllukturiem, pēdējos, izņemot dienas gaitas lukturi, iededz uz visu testa laiku. Virzienrādītāja lukturi ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās un izslēgšanās ilguma attiecība ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja galvenā luktura mirgošanas režīmā vienlaikus ieslēdz divus vai vairāk gaismas avotus, tad to neuzskata par normālu gaismas avotu vienlaicīgu izmantošanu.

(3)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti sauc par CMC. NaCMC, ko izmanto netīrumu maisījumā, aizvietošanas pakāpei (DS) jābūt 0,6–0,7 un viskozitātei 200–300 cP 2 % šķīdumā, kura temperatūra ir 20 °C.

(4)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no tā, vai jāiegūst tāds netīrumu maisījums, ko var pareizi uzklāt uz plastikāta izkliedētāja.

(5)  Punkts 50 V atrodas 375 mm zem punkta HV uz vertikālās VV līnijas ekrānā, kas novietots 25 m attālumā.

Papildinājums

Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu

Image

---

5. PIELIKUMS

Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju vai materiāla paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Iesniegtajiem paraugiem, kā norādīts šo noteikumu 2.2.5. un 2.3. punktā, jāatbilst turpmāk 2.1.–2.5. punktā minētajām specifikācijām.

1.2.   Abiem nokomplektēto lukturu/sistēmu paraugiem, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu jāatbilst turpmāk minētajām specifikācijām.

1.3.   Plastikāta izkliedētāju paraugus vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja piemērojams), hronoloģiskā secībā pārbauda apstiprinājuma testos, kā norādīts A tabulā šā pielikuma 1. papildinājumā.

1.4.   Tomēr, ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis turpmāk 2.1.–2.5. punktā aprakstītos testus vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šie testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. pielikuma B tabulā paredzētie testi.

1.5.   Ja galvenos lukturus konstruēti uzstādīšanai tikai labajā vai tikai kreisajā, testus atbilstoši šim pielikumam var veikt tikai vienam paraugam pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles.

2.   TESTI

2.1.   Izturība pret temperatūras izmaiņām

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus) pārbauda piecos mainīgas temperatūras un mitruma maiņas ciklos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību:

| | 3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85–95 % RM; |
| --- | --- |

3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85–95 % RM;

| | 1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM; |
| --- | --- |

1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM;

| | 15 stundas – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 stundas – 30 °C ± 2 °C;

| | 1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM; |
| --- | --- |

1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM;

| | 3 stundas 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

3 stundas 80 °C ± 2 °C;

| | 1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM. |
| --- | --- |

1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM.

Pirms šā testa paraugus vismaz četras stundas uzglabā 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM.

Piezīme. Viena stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir pārejas laiks no vienas temperatūras uz citu, kas vajadzīgs, lai novērstu termisko šoku.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Minētos mērījumus, izmantojot standarta lukturi, veic šādos punktos:

| | B 50 L un 50 R tuvās gaismas lukturim vai tuvās/tālās gaismas lukturim (B 50 R un 50 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai); |
| --- | --- |

B 50 L un 50 R tuvās gaismas lukturim vai tuvās/tālās gaismas lukturim (B 50 R un 50 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai);

| | Emax tālās gaismas lukturim vai tuvās/tālās gaismas lukturim. |
| --- | --- |

Emax tālās gaismas lukturim vai tuvās/tālās gaismas lukturim.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskie rezultāti, izdarot katra parauga mērījumus pirms un pēc testa, nedrīkst atšķirties vairāk kā par 10 %, ietverot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras faktoriem un reaģentiem

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras faktoriem

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrālais sadalījums ir līdzīgs melna ķermeņa enerģijas spektrālais sadalījums 5 500 K–6 000 K temperatūrā. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu, kura viļņu garums mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 lielam enerģijas starojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kamerā temperatūrai, kas tiek mērīta uz melnā paneļa, kurš atrodas vienā līmenī ar paraugiem, jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai panāktu vienmērīgu iedarbību, paraugiem ap starojuma avotu jārotē ar ātrumu 1–5 apgriezieni min–1.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu ciklu:

| apsmidzināšana | : | 5 minūtes; |
| --- | --- | --- |
| žāvēšana | : | 25 minūtes. |

apsmidzināšana

:

5 minūtes;

žāvēšana

:

25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret reaģentu iedarbību

Pēc tam, kad veikts tests saskaņā ar 2.2.1. punktu, un izdarīts mērījums saskaņā ar 2.2.3.1. punktu, saskaņā ar 2.2.2.2. punktu minēto trīs paraugu ārējo virsmu apstrādā ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (tilpuma procenti).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Kokvilnas drānas gabalu mērcē (atbilstoši ISO 105), līdz tas piesūcas ar iepriekš 2.2.2.1. punktā norādīto maisījumu un 10 sekunžu laikā to uzliek parauga ārējai virsmai un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N lielam spēkam, kurš iedarbojas uz 14 × 14 mm lielu testa virsmu.

Šo 10 minūšu laikā drānas gabalu atkārtoti mērcē maisījumā, lai izmantojamā šķidruma sastāvs nepārtraukti atbilstu noteiktajam testa maisījumam.

Uzklāšanas laikā drīkst kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai novērstu parauga plaisāšanu.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Pēc testa maisījuma uzklāšanas paraugus nožāvē svaigā gaisā un pēc tam 23 °C ± 5 °C temperatūrā nomazgā ar 2.3. punktā aprakstīto šķīdumu (izturība pret mazgāšanas līdzekļiem).

Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas nesatur vairāk par 0,2 % piemaisījumu, un tos noslauka ar mīkstu drānu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc testa, kurā pārbauda izturību pret atmosfēras faktoriem, uz paraugu ārējās virsmas nedrīkst būt plaisas, skrambas, robi un deformācijas, un vidējā caurlaidības novirze

Δt = (T2 – T3)/T2, ko mēra trīs paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,020

(Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Pēc testa, kurā pārbauda izturību pret reaģentiem, uz paraugiem nedrīkst būt ķīmisko vielu radītu traipu, kas varētu radīt gaismas plūsmas izkliedes izmaiņas, kuru vidējā izstarošanas novirze

Δd = (T5 – T4)/T2, ko mēra trīs paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,020

(Δ dm < 0,020).

2.2.4.   Izturība pret gaismas avota starojumu

Veic šādu testu:

| | katras gaismu caurlaidīgās galvenā luktura plastikāta sastāvdaļas plakanos paraugus apgaismo ar gāzizlādes gaismas avota radītu gaismu. Šo paraugu parametriem, piemēram, leņķiem un attālumiem, jābūt tādiem pašiem kā galvenajā lukturī. Šiem paraugiem jābūt tādā pašā krāsā un to virsmai jābūt tieši tāpat apstrādātai (ja apstrāde tiek veikta) kā galvenā luktura daļām. |
| --- | --- |

katras gaismu caurlaidīgās galvenā luktura plastikāta sastāvdaļas plakanos paraugus apgaismo ar gāzizlādes gaismas avota radītu gaismu. Šo paraugu parametriem, piemēram, leņķiem un attālumiem, jābūt tādiem pašiem kā galvenajā lukturī. Šiem paraugiem jābūt tādā pašā krāsā un to virsmai jābūt tieši tāpat apstrādātai (ja apstrāde tiek veikta) kā galvenā luktura daļām.

| | Pēc 1 500 stundu nepārtrauktas izmantošanas izstarotās gaismas kolorimetriskajai specifikācijai jāizmanto jauns standarta gāzizlādes gaismas avots, bet uz paraugu virsmas nedrīkst būt plaisas, skrāpējumi, tā nedrīkst lobīties vai būt deformēta. |
| --- | --- |

Pēc 1 500 stundu nepārtrauktas izmantošanas izstarotās gaismas kolorimetriskajai specifikācijai jāizmanto jauns standarta gāzizlādes gaismas avots, bet uz paraugu virsmas nedrīkst būt plaisas, skrāpējumi, tā nedrīkst lobīties vai būt deformēta.

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo virsmu sasilda līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz 5 minūtēm iegremdē 23 °C ± 5 °C siltā maisījumā, kas sastāv no 99 daļām destilēta ūdens, kas satur ne vairāk kā 0,02 % piemaisījuma, un no vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Pēc testa paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas 1 minūti ilgi viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kas sastāv no 70 % n-heptāna un 30 % toluola (tilpuma procenti), un pēc tam nožāvē svaigā gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc abu iepriekš minēto testu sekmīgas veikšanas gaismas caurlaidības vidējā novirzes vērtība

Δt = (T2 – T3)/T2, ko mēra trīs paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,010

(Δtm < 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējo frontālo virsmu pārbauda vienādā mehāniskās nolietošanās testā, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc testa veikšanas novirzes:

| gaismas caurlaidībā | – | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| un gaismas izkliedēšanā | – | Δd = (T5 – T4)/T2 |

gaismas caurlaidībā

–

Δt = (T2 – T3)/T2

un gaismas izkliedēšanā

–

Δd = (T5 – T4)/T2

mēra saskaņā ar 2. papildinājumā aprakstīto procedūru tajā virsmas vietā, kas iepriekš norādīta 2.2.4. punktā. Trīs paraugu vidējai vērtībai jābūt:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Adhēzijas tests pārklājumiem (ja tādi ir)

2.5.1.   Parauga sagatavošana

20 mm × 20 mm lielu izkliedētāja pārklājuma virsmas laukumu ar žileti vai adatu sagraiza, izveidojot apmēram 2 mm × 2 mm lielu kvadrātiņu tīklu. Ar žileti vai adatu izdara tik lielu spiedienu, lai sagrieztu vismaz pārklājumu.

2.5.2.   Testa apraksts

Ņem līmlenti, kurai ir 2 N/(platuma cm) ± 20 % liels adhēzijas spēks, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Vismaz uz piecām minūtēm šo līmlenti, kas ir vismaz 25 mm plata, piespiež pie virsmas, kura sagatavota atbilstoši 2.5.1. punktam.

Pēc tam līmlentes galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks uz virsmu tiktu līdzsvarots ar šai virsmai perpendikulāru spēku. Šajā brīdī lenti norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma nedrīkst parādīties manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu malu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātiņos sadalītās virsmas.

2.6.   Testi, kas tiek veikti nokomplektētam galvenajam lukturim ar plastikāta izkliedētāju

2.6.1.   Izkliedētāja virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga izkliedētāju pārbauda, veicot iepriekš 2.4.1. punktā aprakstīto testu.

2.6.1.2.   Rezultāti

Pēc minētā testa fotometrisko mērījumu rezultāti, kas iegūti, veicot mērījumus attiecībā uz galveno lukturi saskaņā ar šiem noteikumiem, nepārsniedz maksimālās pieļaujamās vērtības punktā B 50 L un HV par vairāk nekā 30 %, un nedrīkst būt mazāki par minimālo pieļaujamo vērtību punktā 75 R par vairāk nekā 10 % (ja galvenie lukturi paredzēti kreisās puses kustībai, ņem vērā punktu B 50 R, HV un 75 L).

2.6.2.   Adhēzijas tests pārklājumiem (ja tādi ir)

Luktura 2. parauga izkliedētāju pārbauda, veicot iepriekš 2.5. punktā aprakstīto testu.

1. Papildinājums

ATBILSTĪBAS TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

A.   Plastikāta materiālu (izkliedētāju vai materiāla paraugu, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam) testi

| Paraugi
  Testi | Izkliedētāji vai materiāla paraugi | Izkliedētāji |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Daļēja fotometrija (2.1.2. punkts) |

Paraugi

Testi

Izkliedētāji vai materiāla paraugi

Izkliedētāji

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Daļēja fotometrija (2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts)

x

x

x

| 1.2. | Daļēja fotometrija (2.1.2. punkts) |
| --- | --- |

1.2.

Daļēja fotometrija (2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.2.1. | Gaismas izstarošanas mērījumi |
| --- | --- |

1.2.1.

Gaismas izstarošanas mērījumi

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Gaismas izkliedēšanas mērījumi |
| --- | --- |

1.2.2.

Gaismas izkliedēšanas mērījumi

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfēras faktoru iedarbība (2.2.1. punkts) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfēras faktoru iedarbība (2.2.1. punkts)

x

x

x

| 1.3.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

| 1.4. | Reaģentu iedarbība (2.2.2. punkts) |
| --- | --- |

1.4.

Reaģentu iedarbība (2.2.2. punkts)

x

x

x

| 1.4.1. | Gaismas izkliedēšanas mērījumi |
| --- | --- |

1.4.1.

Gaismas izkliedēšanas mērījumi

x

x

x

| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.3.1. punkts) |
| --- | --- |

1.5.

Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.3.1. punkts)

x

x

x

| 1.6. | Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts) |
| --- | --- |

1.6.

Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts)

x

x

x

| 1.6.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.6.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

| 1.7. | Nolietošanās (2.4.1. punkts) |
| --- | --- |

1.7.

Nolietošanās (2.4.1. punkts)

x

x

x

| 1.7.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.7.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

| 1.7.2. | Gaismas izkliedēšanas mērījumi |
| --- | --- |

1.7.2.

Gaismas izkliedēšanas mērījumi

x

x

x

| 1.8. | Adhēzija (2.5. punkts) |
| --- | --- |

1.8.

Adhēzija (2.5. punkts)

x

| 1.9. | Izturība pret gaismas avota starojumu (2.2.4. punkts) |
| --- | --- |

1.9.

Izturība pret gaismas avota starojumu (2.2.4. punkts)

x

B.   Nokomplektētu galveno lukturu (kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 2.2.3. punktu) testi

| Testi | Nokomplektēts galvenais lukturis |
| --- | --- |
| Parauga Nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nolietošanās (2.6.1.1.1. punkts) |

Testi

Nokomplektēts galvenais lukturis

Parauga Nr.

1

2

2.1.

Nolietošanās (2.6.1.1.1. punkts)

x

| 2.2. | Fotometrija (2.6.1.2. punkts) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (2.6.1.2. punkts)

x

| 2.3. | Adhēzija (2.6.2. punkts) |
| --- | --- |

2.3.

Adhēzija (2.6.2. punkts)

x

2. papildinājums

Gaismas izkliedēšanas un caurlaidības mērīšanas metode

1.   APRĪKOJUMS (sk. attēlu)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 × 10–4 rd, ierobežo diafragma DT ar 6 mm atvērumu, pret kuru novieto parauga statīvu.

Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L2, kas koriģēts attiecībā uz sfērisko aberāciju, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; izkliedētāja L2 diametram jābūt tādam, lai tas nediafragmētu parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējā leņķa puse ir β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir α/2 = 1° un αmax/2 = 12°, novieto gaismas izkliedētāja L2 attēla fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai aizturētu gaismu, kas plūst tieši no gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu tās precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā.

Izkliedētāja L2 attālumu L2 DT un fokusa attālumu F2
   (1) izvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Ja sākotnējais pilnais gaismas kūlis ir 1 000 vienības, katra nolasījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt lielākai par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Jāveic šādi nolasījumi:

| Nolasījums | No parauga | DD centrālajā daļā | Mērītais lielums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošā staru kūļa sākotnējais nolasījums |
| T2 | jā
  (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā |
| T3 | jā
  (pēc testa) | nē | Testētā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā |
| T4 | jā
  (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |
| T5 | jā
  (pēc testa) | jā | Testētā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |

Nolasījums

No parauga

DD centrālajā daļā

Mērītais lielums

T1

nē

nē

Krītošā staru kūļa sākotnējais nolasījums

T2

jā

(pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā

T3

jā

(pēc testa)

nē

Testētā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā

T4

jā

(pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

T5

jā

(pēc testa)

jā

Testētā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

1.   attēls

Gaismas izkliedēšanas un gaismas caurlaidības noviržu mērījumu optiskais regulējums

Image

---

(1)  Attiecībā uz L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm lielu fokusa attālumu.

3. Papildinājums

TESTS AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI

1.   Testa aprīkojums

1.1.   Smidzinātājs

Izmantotā smidzinātāja sprauslas diametram jābūt 1,3 mm, kas ļautu šķidrumam plūst ar ātrumu 0,24 ± 0,02 l/minūtē, ja darba spiediens ir 6,0 bāri –0, +0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz nolietojuma pārbaudei paredzētās virsmas ir jāiegūst vēdekļveida uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījuma sastāv no:

silīcijsmilts, kuras cietība ir 7 pēc Mora skalas, ja graudiņu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un to izkliede ir tuvu parastai, leņķiskais koeficients ir 1,8–2;

ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens.

2.   Tests

Lukturu izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri testējamai virsmai.

Nolietojumu pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko salīdzināšanai novieto blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījumu smidzina, kamēr parauga vai paraugu gaismas izkliedēšanas starpība, ko nosaka, izmantojot 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Formula

Lai pārbaudītu, vai visa testējamā virsma ir nolietojusies vienādi, var izmantot vairākus standarta paraugus.

4. Papildinājums

LĪMLENTES ADHĒZIJAS TESTS

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi standarta apstākļos var noteikt adhēzijas lineāro spēku, kas līmlenti notur pie stikla plāksnes.

2.   PRINCIPS

Mēra spēku, kas vajadzīgs, lai līmlenti atrautu no stikla plāksnes 90° leņķī.

3.   NOTEIKTIE ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

Apkārtējās vides temperatūra ir 23 ± 5 °C, relatīvais mitrums (RM) ir 65 ± 15 %.

4.   TESTĀ IZMANTOTIE PARAUGI

Pirms testa līmlentes parauga rullīti 24 stundas uzglabā norādītajos atmosfēras apstākļos (sk. 3. punktu).

Pārbauda piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Gabalus no rullīša sāk griezt, kad pirmie trīs tinumi ir atritināti.

5.   PROCEDŪRA

Testu veic 3. punktā norādītajos atmosfēras apstākļos.

Ņem piecus testam sagatavotos līmlentes gabalus, atritinot lenti radiāli ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā tos uzklāj turpmāk norādītajā veidā.

Lenti uzklāj uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un izlīdzina, garenvirzienā viegli, bez pārmērīga spiediena berzējot ar pirkstu, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi.

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos.

Apmēram 25 mm garu līmlentes parauga gabalu atrauj no stikla plāksnes perpendikulāri lentes parauga asij.

Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

Lenti atrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un reģistrē tam nepieciešamo spēku.

6.   REZULTĀTI

Piecas iegūtās vērtības sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

6. PIELIKUMS

CENTRA LĪNIJA

Diametrs = a

Image

---

7. PIELIKUMS

SPRIEGUMA MARĶĒJUMI

Image

| Šo marķējumu novieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir tikai gāzizlādes gaismas avoti un balasts, kā arī uz katras balasta ārējās daļas.
  Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam. | | Šo marķējumu novieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir vismaz viens gāzizlādes gaismas avots un balasts.
  Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam.
  Neviena no kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem, kas atrodas galvenajā lukturī, nav paredzēta 24 voltu lielam tīkla spriegumam. |
| --- | --- | --- |

Šo marķējumu novieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir tikai gāzizlādes gaismas avoti un balasts, kā arī uz katras balasta ārējās daļas.

Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam.

Šo marķējumu novieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir vismaz viens gāzizlādes gaismas avots un balasts.

Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam.

Neviena no kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem, kas atrodas galvenajā lukturī, nav paredzēta 24 voltu lielam tīkla spriegumam.

---

8. PIELIKUMS

Prasību minimums attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūru

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja, pārbaudot jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura fotometriskos rādītājus un veicot mērījumus, ja spriegums ir 13,5 V ± 0,1 V vai noteikts kāds cits spriegums, lukturis ir:

| | vai nu
  aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās standarta gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē; |
| --- | --- |

vai nu

aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās standarta gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē;

| | vai
  aprīkots ar sērijveida ražošanas gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kuras precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā. |
| --- | --- |

vai

aprīkots ar sērijveida ražošanas gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kuras precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā.

| 1.2.1. | Neviena apgaismojuma vērtība, kas mērīta un koriģēta atbilstoši iepriekš minētajam 1.2. punktam, nedrīkst novirzīties no šajos noteikumos paredzētajām vērtībām par vairāk nekā 20 procentiem. Vērtībām punktā B 50 L (vai R), uz līnijas H/H2 (vai H/H3/H4) un virs tās, maksimālā nevēlamā novirze attiecīgi drīkst būt:







  B 50 L (vai R) (1) | : | 0,20 luksi jeb 20 procenti
  0,30 luksi jeb 30 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz līnijas H/H2 (vai līnijas H/H3/H4) un virs tās | : | 0,30 luksi jeb 20 procenti
  0,45 luksi jeb 30 procenti |

1.2.1.

Neviena apgaismojuma vērtība, kas mērīta un koriģēta atbilstoši iepriekš minētajam 1.2. punktam, nedrīkst novirzīties no šajos noteikumos paredzētajām vērtībām par vairāk nekā 20 procentiem. Vērtībām punktā B 50 L (vai R), uz līnijas H/H2 (vai H/H3/H4) un virs tās, maksimālā nevēlamā novirze attiecīgi drīkst būt:

B 50 L (vai R) (1)

:

0,20 luksi jeb 20 procenti

0,30 luksi jeb 30 procenti

Uz līnijas H/H2 (vai līnijas H/H3/H4) un virs tās

:

0,30 luksi jeb 20 procenti

0,45 luksi jeb 30 procenti

| 1.2.2. | vai, ja:






  1.2.2.1. | attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar + 0,2 luksu pielaidi) un atbilst šim regulējumam vismaz vienā punktā katrā laukumā, ko uz mērījumu ekrāna (25 m attālumā) norobežo aplis 15 cm rādiusā, ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar + 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vai, ja:

1.2.2.1.

attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar + 0,2 luksu pielaidi) un atbilst šim regulējumam vismaz vienā punktā katrā laukumā, ko uz mērījumu ekrāna (25 m attālumā) norobežo aplis 15 cm rādiusā, ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar + 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta;

| 1.2.2.2. | un attiecībā uz tālo gaismu, ja HV atrodas izoluksa līnijas 0,75 Emax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un - 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

un attiecībā uz tālo gaismu, ja HV atrodas izoluksa līnijas 0,75 Emax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un - 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis vairāk nekā 0,5° pa labi vai kreisi un vairāk nekā 0,2° uz augšu vai uz leju. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis vairāk nekā 0,5° pa labi vai kreisi un vairāk nekā 0,2° uz augšu vai uz leju.

| 1.2.4. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas noteikts iepriekš 1.2. punktā. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas noteikts iepriekš 1.2. punktā.

1.3.   Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, rīkojas turpmāk aprakstītajā kārtībā.

| | Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā ciklā. |
| --- | --- |

Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā ciklā.

| | Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr (kā definēts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr (kā definēts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nepārsniedz 1,5 mrad.

1.4.   Ievēro hromatiskās koordinātas.

1.5.   Tomēr, ja vertikālo regulēšanu atkārtoti nevar veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas šo noteikumu 6.2.2.3. punktā, vienu paraugu testē saskaņā ar 10. pielikuma 2. un 3. punktā aprakstīto procedūru.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru galveno lukturu tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Testus veic saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās ražošanas atbilstību.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos attiecas uz fotometriskajiem parametriem un gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņu, kas notikušas karstuma ietekmē, pārbaudi.

2.2.   Izmantotās testu metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Veicot jebkuru atbilstības testu, ražotājs var izmantot līdzvērtīgas metodes, ja tam piekrīt kompetentā iestāde, kas atbild par apstiprinājuma testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos izklāstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.2.

Veicot jebkuru atbilstības testu, ražotājs var izmantot līdzvērtīgas metodes, ja tam piekrīt kompetentā iestāde, kas atbild par apstiprinājuma testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos izklāstītajām metodēm.

| 2.2.3. | Lai ievērotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, regulāri jāveic testēšanas aparatūra kalibrēšana un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Lai ievērotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, regulāri jāveic testēšanas aparatūra kalibrēšana un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu ņemšana

Galveno lukturu paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa galveno lukturu kopa, kas definēta atbilstoši ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtie un reģistrētie fotometriskie parametri

Veic pārbaudei izvēlēto galvenos lukturu fotometriskos mērījumus punktos, kas norādīti šajos noteikumos; attiecībā uz tālo gaismu nolasījumu izdara tikai punktos Emax, HV (2), HL, HR (3), bet attiecībā uz tuvo gaismu – punktos B 50 L (vai R) (4), HV, 50 V, 75 R (vai L) un 25 L2 (vai R2) (sk. attēlu 3. pielikumā).

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par testu rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot šos kritērijus ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 9.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 9. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

(2)  Ja tālā gaisma ir savstarpēji saistīta ar tuvo gaismu, tad tālās gaismas mērījumus izdara punktā HV, kas atbilst tuvās gaismas mērījumu punktam.

(3)  HL un HR ir punkti uz taisnes HH, kuri atrodas attiecīgi 1,125 metrus pa kreisi un pa labi no punkta HV.

(4)  Skat. 1. atsauci.

---

9. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGU

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja, pārbaudot jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura fotometriskos rādītājus un veicot mērījumus, ja spriegums ir 13,5 V ± 0,1 V vai noteikts kāds cits spriegums, lukturis ir:

| | vai nu
  aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās standarta gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē; |
| --- | --- |

vai nu

aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās standarta gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē;

| | vai
  aprīkots ar sērijveida ražošanas gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi var koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā. |
| --- | --- |

vai

aprīkots ar sērijveida ražošanas gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi var koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā.

| 1.2.1. | No šajos noteikumos paredzētajām vērtībām neviens mērījuma rezultāts nevēlami neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem.
  Spilgtajā zonā maksimālā novirze drīkst attiecīgi būt:







  B 50 L (vai R) (1) | : | 0,20 luksi jeb 20 procenti
  0,30 luksi jeb 30 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz līnijas H/H2 (vai līnijas H/H3/H4) un virs tās | : | 0,30 luksi jeb 20 procenti
  0,45 luksi jeb 30 procenti |

1.2.1.

No šajos noteikumos paredzētajām vērtībām neviens mērījuma rezultāts nevēlami neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem.

Spilgtajā zonā maksimālā novirze drīkst attiecīgi būt:

B 50 L (vai R) (1)

:

0,20 luksi jeb 20 procenti

0,30 luksi jeb 30 procenti

Uz līnijas H/H2 (vai līnijas H/H3/H4) un virs tās

:

0,30 luksi jeb 20 procenti

0,45 luksi jeb 30 procenti

| 1.2.2. | vai, ja:






  1.2.2.1. | attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar 0,2 luksu pielaidi) un atbilst šim regulējumam vismaz vienā punktā katrā laukumā, ko uz mērījumu ekrāna (25 m attālumā) norobežo aplis 15 cm rādiusā ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vai, ja:

1.2.2.1.

attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar 0,2 luksu pielaidi) un atbilst šim regulējumam vismaz vienā punktā katrā laukumā, ko uz mērījumu ekrāna (25 m attālumā) norobežo aplis 15 cm rādiusā ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta;

| 1.2.2.2. | un, ja attiecībā uz tālo gaismu HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un – 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām. Norādes zīmi neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

un, ja attiecībā uz tālo gaismu HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un – 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām. Norādes zīmi neņem vērā.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk nekā 0,5° pa labi vai pa kreisi un par vairāk nekā 0,2° uz augšu vai uz leju. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk nekā 0,5° pa labi vai pa kreisi un par vairāk nekā 0,2° uz augšu vai uz leju.

| 1.2.4. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas ir noteikts iepriekš 1.2. punktā. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas ir noteikts iepriekš 1.2. punktā.

1.3.   Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, rīkojas turpmāk aprakstītajā kārtībā.

| | Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā. |
| --- | --- |

Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

| | Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Dr (kā norādīts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Dr (kā norādīts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, pārbauda otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, pārbauda otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.4.   Ievēro hromatiskās koordinātas.

1.5.   Tomēr, ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas šo noteikumu 6.2.2.3. punktā, vienu paraugu testē saskaņā ar 10. pielikuma 2. un 3. punktā aprakstīto procedūru.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajai paraugu pārbaudei pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus galvenos lukturus. Pirmos divus paraugus atzīmē ar A, bet otrus divus – ar B.

2.1.   Atbilstības neapstrīdēšana

| 2.1.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirze nevēlamajā virzienā ir šāda:






  2.1.1.1. | A paraugam







  A1: | vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| A2: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie B parauga | |

2.1.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirze nevēlamajā virzienā ir šāda:

2.1.1.1.

A paraugam

A1:

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

A2:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie B parauga

| 2.1.1.2. | B paraugam







  B1: | abiem galvenajiem lukturiem | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugam

B1:

abiem galvenajiem lukturiem

0 procenti

| 2.1.2. | vai arī, ja ir ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.1.2.

vai arī, ja ir ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A paraugu.

2.2.   Atbilstības apstrīdēšana

| 2.2.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošina savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:






  2.2.1.1. | A paraugam







  A3: | vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošina savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:

2.2.1.1.

A paraugam

A3:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.1.2. | B paraugam







  B2: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā | |
| vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.2.

B paraugam

B2:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

B3:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.2. | vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.2.2.

vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A paraugu.

2.3.   Apstiprinājuma anulēšana

Atbilstību apstrīd un piemēro 10. punktu, ja saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:

| 2.3.1. | A paraugam







  A4: | vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 30 procenti |
| A5: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 20 procenti |

2.3.1.

A paraugam

A4:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

30 procenti

A5:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

20 procenti

| 2.3.2. | B paraugam







  B4: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā | |
| abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā | |
| vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 30 procenti |

2.3.2.

B paraugam

B4:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

20 procenti

B6:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

30 procenti

| 2.3.3. | vai arī, ja nav ievēroti 1.2.2. punktā ietvertie nosacījumi attiecībā uz A un B paraugiem. |
| --- | --- |

2.3.3.

vai arī, ja nav ievēroti 1.2.2. punktā ietvertie nosacījumi attiecībā uz A un B paraugiem.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

A3, B2, B3 gadījumā divu mēnešu laikā pēc paziņošanas ir jāveic atkārtota paraugu ņemšana, kurā divu galveno lukturu trešo C paraugu un divu galveno lukturu ceturto D paraugu izvēlas no krājumiem, kas ražoti pēc pielāgošanas.

3.1.   Atbilstības neapstrīdēšana

| 3.1.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:






  3.1.1.1. | C paraugam







  C1: | vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| C2: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie D parauga | |

3.1.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:

3.1.1.1.

C paraugam

C1:

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

C2:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie D parauga

| 3.1.1.2. | D paraugam







  D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| abiem galvenajiem lukturiem | 0 procenti |

3.1.1.2.

D paraugam

D1:

C2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem

0 procenti

| 3.1.2. | vai arī, ja ir ievēroti 1.2.2. punktā ietvertie nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.1.2.

vai arī, ja ir ievēroti 1.2.2. punktā ietvertie nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.2.   Atbilstības apstrīdēšana

| 3.2.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:






  3.2.1.1. | D paraugam







  D2: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |

3.2.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:

3.2.1.1.

D paraugam

D2:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

| 3.2.1.2. | vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz C paraugu.

3.3.   Apstiprinājuma anulēšana

Atbilstību apstrīd un piemēro 11. punktu, ja saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:

| 3.3.1. | C paraugam







  C3: | vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| C4: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.1.

C paraugam

C3:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

C4:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.2. | D paraugam







  D3: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk nekā | 0 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.2.

D paraugam

D3:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk nekā

0 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.3. | vai arī, ja nav ievēroti 1.2.2. punktā ietvertie nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu. |
| --- | --- |

3.3.3.

vai arī, ja nav ievēroti 1.2.2. punktā ietvertie nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu.

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅAS

Lai pārbaudītu siltuma radītās gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas, ievēro turpmāk minēto procedūru.

| | Saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru vienu no A parauga galvenajiem lukturiem pēc 1. attēlā aprakstītās paraugu ņemšanas procedūras pārbauda pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā ciklā. |
| --- | --- |

Saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru vienu no A parauga galvenajiem lukturiem pēc 1. attēlā aprakstītās paraugu ņemšanas procedūras pārbauda pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā ciklā.

| | Galveno lukturi uzskata par piemērotu, ja Dr nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par piemērotu, ja Dr nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, tad pārbauda otru A parauga galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, tad pārbauda otru A parauga galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

| | Tomēr, ja attiecībā uz A paraugu šī vērtība – 1,5 mrad – netiek ievērota, divus B parauga galvenos lukturus pārbauda, izmantojot to pašu procedūru, un Dr vērtība katram no tiem nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Tomēr, ja attiecībā uz A paraugu šī vērtība – 1,5 mrad – netiek ievērota, divus B parauga galvenos lukturus pārbauda, izmantojot to pašu procedūru, un Dr vērtība katram no tiem nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.   attēls

Image

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

---

10. PIELIKUMS

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa noliekuma instrumentālā pārbaude

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Gadījumā, kad piemēro šo noteikumu 6.2.2.4. punktu, gaismas kūļa noliekuma kvalitāti pārbauda saskaņā ar turpmāk 2. punktā noteiktajām prasībām, un gaismas kūļa instrumentālo vertikālo un horizontālo pielāgošanu veic saskaņā ar turpmāk 3. punktā noteiktajām prasībām.

Pirms sāk staru kūļa noliekuma kvalitātes mērīšanas un instrumentālās regulēšanas procedūru, veic sākotnējo vizuālo pielāgošanu atbilstoši šo noteikumu 6.2.2.1. un 6.2.2.2. punktam.

2.   STARU KŪĻA NOLIEKUMA KVALITĀTES MĒRĪŠANA

Lai noteiktu minimālo asumu, mērījumus veic, vertikāli izvēršot staru kūļa noliekuma horizontālo daļu ik pa 0,05° abos mērīšanas attālumos:

| a) | 10 m – ar detektoru, kā diametrs ir aptuveni 10 mm; vai |
| --- | --- |

a)

10 m – ar detektoru, kā diametrs ir aptuveni 10 mm; vai

| b) | 25 m – ar detektoru, kā diametrs ir aptuveni 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m – ar detektoru, kā diametrs ir aptuveni 30 mm.

Mērīšanas attālumu, no kura veic testu, ieraksta paziņojuma veidlapas 9. punktā (sk. šo noteikumu 1. pielikumu).

Lai noteiktu maksimālo asumu, mērījumus veic, vertikāli izvēršot staru kūļa noliekuma horizontālo daļu ik pa 0,05°, tikai no 25 m attāluma un ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Staru kūļa noliekuma kvalitāti uzskata par pieņemamu, ja vismaz viena mērījumu sērija atbilst turpmāk 2.1.–2.3. punktā minētajām prasībām.

2.1.   Redzams ne vairāk kā viens gaismas kūļa noliekums (1)

2.2.   Gaismas kūļa noliekuma asums

Noliekuma asuma koeficientu G nosaka, vertikāli izvēršot staru kūļa noliekuma horizontālo daļu pie 2,5° atzīmes virzienā no V-V līnijas, kur:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)) un β = grādos izteikta vertikālā pozīcija.

G vērtība nedrīkst būt mazāka par 0,13 (noliekuma minimālais asums) un lielāka par 0,40 (noliekuma maksimālais asums).

2.3.   Linearitāte

Staru kūļa noliekuma horizontālajai daļai, kas nodrošina vertikālo regulēšanu, ir jābūt horizontālai no 1,5° līdz 3,5° virzienā no V-V līnijas (sk. turpmāk 1. attēlu).

| a) | Staru kūļa noliekuma slīpuma infleksijas punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° atzīmes nosaka ar šādu vienādojumu:
  (d2 (log E) / dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

Staru kūļa noliekuma slīpuma infleksijas punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° atzīmes nosaka ar šādu vienādojumu:

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| b) | Maksimālais vertikālais attālums starp noteiktajiem infleksijas punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2o. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais vertikālais attālums starp noteiktajiem infleksijas punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2o.

3.   VERTIKĀLĀ UN HORIZONTĀLĀ PIELĀGOŠANA

Ja staru kūļa noliekums atbilst šā pielikuma 2. punkta kvalitātes prasībām, staru kūļa regulēšanu var veikt instrumentāli.

1.   attēls

Gaismas kūļa noliekuma kvalitātes mērīšana

Image

3.1.   Vertikālā regulēšana

Virzoties augšup no zemāk esošās B līnijas (sk. turpmāk 2. attēlu), vertikāli izvērš staru kūļa noliekuma horizontālo daļu pie 2,5° atzīmes virzienā no V-V līnijas. Nosaka infleksijas punktu (kur d2 (log E)/dv2 = 0) un atzīmē to uz B līnijas, kas atrodas vienu procentu zem H-H līnijas.

3.2.   Horizontālā regulēšana

Pieteikuma iesniedzējs norāda vienu no šīm horizontālās regulēšanas metodēm:

| a) | 0,2° D līnijas metode (sk. turpmāk 2. attēlu).
  Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, vienu horizontālu līniju pie 0,2° D atzīmes izvērš no 5° pa kreisi līdz 5° pa labi. Maksimālais slīpums G, ko nosaka, izmantojot formulu G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08.
  Infleksijas punktu, kas atrodas uz 0,2° D līnijas, atzīmē uz A līnijas.

  2.   attēls


  Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – horizontālās līnijas izvērses metode |
| --- | --- |

a)

0,2° D līnijas metode (sk. turpmāk 2. attēlu).

Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, vienu horizontālu līniju pie 0,2° D atzīmes izvērš no 5° pa kreisi līdz 5° pa labi. Maksimālais slīpums G, ko nosaka, izmantojot formulu G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08.

Infleksijas punktu, kas atrodas uz 0,2° D līnijas, atzīmē uz A līnijas.

2.   attēls

Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – horizontālās līnijas izvērses metode

Image

| b) | 3 līniju metode (sk. turpmāk 3. attēlu).
  Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, trīs vertikālas līnijas izvērš no 2o D līdz 2o U pie 1o R, 2o R, un 3o R atzīmes. Attiecīgais maksimālais slīpums G, ko nosaka pēc formulas:
  G = (log Eβ – log E(β + 0,1
  o)),
  kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08. Infleksijas punktus, kas atrodas uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas novilkšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustošanās punktu, kas rodas, veicot vertikālo regulēšanu, atzīmē uz V līnijas.

  3.   attēls


  Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – trīs līniju izvērses metode |
| --- | --- |

b)

3 līniju metode (sk. turpmāk 3. attēlu).

Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, trīs vertikālas līnijas izvērš no 2o D līdz 2o U pie 1o R, 2o R, un 3o R atzīmes. Attiecīgais maksimālais slīpums G, ko nosaka pēc formulas:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1
  o)),

kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08. Infleksijas punktus, kas atrodas uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas novilkšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustošanās punktu, kas rodas, veicot vertikālo regulēšanu, atzīmē uz V līnijas.

3.   attēls

Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – trīs līniju izvērses metode

Image

---

(1)  Šis punkts jāgroza, ja ir pieejama objektīva testa metode.

---

11. PIELIKUMS

Prasības LED moduļiem un galvenajiem lukturiem ar LED moduļiem

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Katram iesniegtajam LED moduļa paraugam jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, ja to testē ar iesniegto(-ajām) gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības iekārtu(-ām), ja tāda(-as) ir.

1.2.   LED modulim(-ļiem) jābūt konstruētam(-iem) tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos tas/tie būtu labā darba kārtībā. Turklāt to konstrukcijā vai ražošanā nedrīkst būt pieļautas kļūdas.

1.3.   LED modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

1.4.   Nomaināma(-u) LED moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, lai:

| 1.4.1. | noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli, kam ir tāds pats gaismas avota moduļa identifikācijas kods, būtu ievērotas galvenā luktura fotometriskās specifikācijas; |
| --- | --- |

1.4.1.

noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli, kam ir tāds pats gaismas avota moduļa identifikācijas kods, būtu ievērotas galvenā luktura fotometriskās specifikācijas;

| 1.4.2. | LED moduļus ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduļus ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā.

1.5.   Gaismas avota elektroniskā vadības iekārta(-as) var būt LED moduļa(-u) daļa.

2.   IZGATAVOŠANAS PRASĪBAS

2.1.   Gaismas diodes LED modulī aprīko ar piemērotiem stiprinājumiem.

2.2.   Stiprinājumiem jābūt cieši piestiprinātiem pie gaismas diodēm un LED moduļa.

3.   TESTĒŠANAS APSTĀKĻI

3.1.   Piemērošana

3.1.1.   Visus paraugus testē, kā turpmāk norādīts 4. punktā.

3.1.2.   LED MODULĪ izmantotais gaismas avots ir gaismas diodes (LED), kā definēts Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti.

3.2.   Darbības apstākļi

3.2.1.   LED moduļa darbības apstākļi

Visus paraugus testē atbilstoši šo noteikumu 6.2.4.4. punktā minētajiem nosacījumiem. Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, LED moduļus testē ražotāja iesniegtā galvenā luktura iekšpusē.

3.2.2.   Apkārtējā temperatūra

Veicot elektrisko un fotometrisko parametru mērījumus, galveno lukturi darbina sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējā temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Darbināšana

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pirms testu veikšanas LED moduli darbina 15 h un atdzesē līdz apkārtējai temperatūrai, kā paredzēts šajos noteikumos.

4.   ĪPAŠAS PRASĪBAS UN TESTI

4.1.   UV starojums

LED moduļa UV starojumam jābūt:

Formula

kur:

| | S(l)(vienība: 1) ir spektrālā īpatsvara funkcija; |
| --- | --- |

S(l)(vienība: 1) ir spektrālā īpatsvara funkcija;

| | km = 683 lm/W ir maksimālā starojuma gaismas atdeves vērtība. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W ir maksimālā starojuma gaismas atdeves vērtība.

(Pārējo simbolu definīcijas sk. Noteikumu Nr. 112 9. pielikuma 4.1.1. punktā.)

Šo vērtību aprēķina ar viena nanometra intervāliem. UV starojuma īpatsvaru nosaka, ņemot vērā turpmākajā tabulā norādītās vērtības.

| l | S(l) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

l

S(l)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Tabula attiecībā uz ultravioleto starojumu: vērtības saskaņā ar “Starptautiskās Asociācijas aizsardzībai pret starojumu (IRPA/INIRC) norādījumiem par ultravioletā starojuma iedarbības robežām”. Izvēlētie viļņu garumi (nanometros) ir reprezentatīvi; pārējie lielumi ir jāinterpolē.

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/151 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/151

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 99 — Vienoti noteikumi par gāzizlādes gaismas avotu izmantošanu apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu gāzizlādes lukturos

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 5. papildinājumam, kas stājies spēkā 2010. gada 19. augustā

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Administratīvie noteikumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehniskās prasības |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

7.

PIELIKUMI

| 1. pielikums | Gāzizlādes gaismas avotu datu lapas |
| --- | --- |

1. pielikums

| 2. pielikums | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu gāzizlādes gaismas avota tipam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 |
| --- | --- |

2. pielikums

| 3. pielikums | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma paraugs |
| --- | --- |

3. pielikums

| 4. pielikums | Elektrisko un fotometrisko raksturlielumu mērījumu metode |
| --- | --- |

4. pielikums

| 5. pielikums | Optiskie uzstādījumi loka izvietojuma un formas un elektrodu izvietojuma mērījumiem |
| --- | --- |

5. pielikums

| 6. pielikums | Prasību minimums ražotājam attiecībā uz kvalitātes kontroles procedūrām |
| --- | --- |

6. pielikums

| 7. pielikums | Paraugu ņemšana un atbilstības līmeņi ražotāja testu ierakstiem |
| --- | --- |

7. pielikums

| 8. pielikums | Prasību minimums, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugus |
| --- | --- |

8. pielikums

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz gāzizlādes gaismas avotiem, kas norādīti 1. pielikumā un ir paredzēti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu gāzizlādes lukturos.

2.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

2.1.   Definīcijas

2.1.1.   Termins “kategorija” šajos noteikumos lietots, lai aprakstītu dažādas standartizētu gāzizlādes gaismas avotu pamatkonstrukcijas. Katrai kategorijai ir īpaši apzīmējumi, piemēram, “D2S”.

2.1.2.   Dažādu “tipu” (1) gāzizlādes gaismas avoti ir vienādas kategorijas gāzizlādes gaismas avoti, kas atšķiras šādos būtiskos aspektos:

| 2.1.2.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; tas nozīmē:






  a) | gāzizlādes gaismas avoti, kuriem ir tāds pats tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, bet kurus izgatavojis cits ražotājs, uzskatāmi par citu tipu; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; tas nozīmē:

a)

gāzizlādes gaismas avoti, kuriem ir tāds pats tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, bet kurus izgatavojis cits ražotājs, uzskatāmi par citu tipu;

| b) | gāzizlādes gaismas avoti, kurus izgatavojis tas pats ražotājs, bet kuriem atšķiras tikai tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, var tikt uzskatīti par to pašu tipu; |
| --- | --- |

b)

gāzizlādes gaismas avoti, kurus izgatavojis tas pats ražotājs, bet kuriem atšķiras tikai tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, var tikt uzskatīti par to pašu tipu;

| 2.1.2.2. | spuldzes un/vai cokola konstrukcija, ciktāl šīs atšķirības ietekmē optiskos rezultātus. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

spuldzes un/vai cokola konstrukcija, ciktāl šīs atšķirības ietekmē optiskos rezultātus.

2.2.   Apstiprinājuma pieteikums

2.2.1.   Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

2.2.2.   Katram apstiprinājuma pieteikumam pievieno (skatīt arī 2.4.2. punktu):

| 2.2.2.1. | rasējumus trijos eksemplāros – pietiekami detalizētus, lai varētu noteikt tipu; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

rasējumus trijos eksemplāros – pietiekami detalizētus, lai varētu noteikt tipu;

| 2.2.2.2. | tehnisko aprakstu, tostarp balasta identifikāciju; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

tehnisko aprakstu, tostarp balasta identifikāciju;

| 2.2.2.3. | trīs katras krāsas paraugus, par kuru iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

trīs katras krāsas paraugus, par kuru iesniegts pieteikums;

| 2.2.2.4. | vienu balasta paraugu. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

vienu balasta paraugu.

2.2.3.   Ja gāzizlādes gaismas avota tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, ir pietiekami iesniegt:

| 2.2.3.1. | ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) ir identisks jau apstiprinātajam tipam un ka to izgatavo tas pats ražotājs, kas izgatavojis jau apstiprināto tipu, norādot apstiprinājuma kodu; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

ražotāja deklarāciju, ka iesniegtais tips (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) ir identisks jau apstiprinātajam tipam un ka to izgatavo tas pats ražotājs, kas izgatavojis jau apstiprināto tipu, norādot apstiprinājuma kodu;

| 2.2.3.2. | divus paraugus, kuriem ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

divus paraugus, kuriem ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme.

2.2.4.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti pietiekami pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu ražošanas atbilstības kontroli.

2.3.   Uzraksti

2.3.1.   Apstiprināšanai iesniegtajam gāzizlādes gaismas avotam uz cokola vai spuldzes jābūt:

| 2.3.1.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei;

| 2.3.1.2. | attiecīgās kategorijas starptautiskajam apzīmējumam; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

attiecīgās kategorijas starptautiskajam apzīmējumam;

| 2.3.1.3. | nominālajai jaudai; tā nav jānorāda atsevišķi, ja tā ir attiecīgās kategorijas starptautiskajā apzīmējumā; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

nominālajai jaudai; tā nav jānorāda atsevišķi, ja tā ir attiecīgās kategorijas starptautiskajā apzīmējumā;

| 2.3.1.4. | pietiekami daudz vietas apstiprinājuma marķējumam. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

pietiekami daudz vietas apstiprinājuma marķējumam.

2.3.2.   Vietu, kas minēta 2.3.1.4. punktā, norāda rasējumos, kuri pievienoti apstiprinājuma pieteikumam.

2.3.3.   Uz cokola var piestiprināt arī citus uzrakstus, uz kuriem neattiecas 2.3.1. un 2.4.4. punkts.

2.3.4.   Balastu, ko izmanto gaismas avota tipa apstiprinājumam, marķē ar tipa un preču zīmes apzīmējumu un nominālo spriegumu un jaudu, kā norādīts attiecīgajā lukturu datu lapā.

2.4.   Apstiprinājums

2.4.1.   Ja, testējot ar balastu atbilstīgi 2.2.2.4. punktam, visi gāzizlādes gaismas avota tipa paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 2.2.2.3. vai 2.2.3.2. punktu, atbilst šo noteikumu prasībām, apstiprinājumu piešķir.

2.4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma kodu. Tā pirmā rakstzīme norāda grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskākie tehniskie grozījumi, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas brīdī.

Tam seko identifikācijas kods, kas ietver ne vairāk kā divas rakstzīmes. Drīkst izmantot tikai (2) zemsvītras piezīmē norādītos arābu ciparus un lielos burtus.

Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu kodu citam gāzizlādes gaismas avota tipam. Pēc pieteikuma iesniedzēja vēlēšanās vienu un to pašu kodu var piešķirt abiem gāzizlādes gaismas avotiem, kas izstaro gan balto, gan izvēles dzelteno gaismu (skatīt 2.1.2. punktu).

2.4.3.   Paziņojumu par gāzizlādes gaismas avota tipa apstiprinājumu, attiecinājumu uz citu tipu, noraidīšanu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas pārtraukšanu atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nosūtot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, un rasējumus, kurus iesniedz apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs un kuru maksimālais formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) un mērogs vismaz 2:1.

2.4.4.   Katram gāzizlādes gaismas avotam, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, papildus 2.3.1. punktā noteiktajiem uzrakstiem 2.3.1.4. punktā minētajā vietā ir piestiprināts starptautisks apstiprinājuma marķējums, ko veido:

| 2.4.4.1. | nošķelts aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (3); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

nošķelts aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (3);

| 2.4.4.2. | apstiprinājuma kods, kurš izvietots blakus nošķeltajam aplim. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

apstiprinājuma kods, kurš izvietots blakus nošķeltajam aplim.

2.4.5.   Ja pieteikuma iesniedzējs ir ieguvis vienu un to pašu apstiprinājuma kodu vairākiem tirdzniecības nosaukumiem vai preču zīmēm, vienai vai vairākām no tām ir jāatbilst 2.3.1.1. punkta prasībām.

2.4.6.   Iepriekš 2.3.1. un 2.4.3. punktā minētajiem marķējumiem un uzrakstiem jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem.

2.4.7.   Šo noteikumu 3. pielikumā ir sniegts apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemērs.

3.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

3.1.   Definīcijas

3.1.1.   “Gāzizlādes gaismas avots”: gaismas avots, kurā gaismu rada stabilizēta lokizlāde.

3.1.2.   “Balasts”: gāzizlādes gaismas avota īpaša elektroapgāde.

3.1.3.   “Nominālais spriegums”: uz balasta norādītais ieejas spriegums.

3.1.4.   “Nominālā jauda”: uz gāzizlādes gaismas avota un balasta norādītā jauda.

3.1.5.   “Testa spriegums”: spriegums uz balasta ieejas spailēm, kuram paredzēti gāzizlādes gaismas avota elektriskie un fotometriskie raksturlielumi un pie kura šos raksturlielumus testē.

3.1.6.   “Objektīvā vērtība”: elektrisko un fotometrisko raksturlielumu konstruktīvā vērtība. Iegūst noteiktās pielaidēs, kad gāzizlādes gaismas avotam tiek pieslēgta strāva ar balastu, ko darbina testa spriegumā.

3.1.7.   “Standarta (etalona) gāzizlādes gaismas avots”: īpašs gāzizlādes gaismas avots galveno lukturu testēšanai. Tam ir samazināti izmēru, elektriskie un fotometriskie raksturlielumi, kā norādīts attiecīgajā datu lapā.

3.1.8.   “Atskaites ass”: ass, ko nosaka attiecībā pret cokolu un ko izmanto, nosakot dažas gāzizlādes gaismas avota dimensijas.

3.1.9.   “Atskaites plakne”: plakne, ko nosaka attiecībā pret cokolu un ko izmanto, nosakot dažas gāzizlādes gaismas avota dimensijas.

3.2.   Vispārīgas specifikācijas

3.2.1.   Testējot ar balastu atbilstīgi 2.2.2.4. punktu, katram iesniegtajam paraugam jāatbilst šo noteikumu attiecīgajām specifikācijām.

3.2.2.   Gāzizlādes gaismas avoti jāprojektē tā, lai tie būtu un paliktu labā darba kārtībā normālos ekspluatācijas apstākļos. Turklāt to projektēšanā vai ražošanā nedrīkst būt kļūdas.

3.3.   Ražošana

3.3.1.   Gāzizlādes gaismas avotu lukturos nedrīkst būt skrambas vai plankumi, kas varētu mazināt to efektivitāti un optiskos rādītājus.

3.3.2.   Krāsainās (ārējās) spuldzes gadījumā pēc 15 stundu darbības perioda ar balastu testa spriegumā spuldzes virsmu uzmanīgi noslauka ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 tilpuma procentiem n-heptāna un 30 tilpuma procentiem tuluola. Pēc aptuveni piecām minūtēm virsmu pārbauda vizuāli. Uz tās nedrīkst būt acīm redzamu izmaiņu.

3.3.3.   Gāzizlādes gaismas avotus aprīko ar standarta cokoliem, kas atbilst Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijas Nr. 60061 (trešais izdevums) cokolu datu lapām, kā norādīts 1. pielikuma atsevišķajās datu lapās.

3.3.4.   Cokolu stingri un stabili nostiprina uz spuldzes.

3.3.5.   Lai pārliecinātos par to, vai gāzizlādes gaismas avoti atbilst 3.3.3. un 3.3.4. punkta prasībām, veic vizuālo pārbaudi, izmēru pārbaudi un, ja nepieciešams, pārbaudes montāžu.

3.4.   Testi

3.4.1.   Gāzizlādes gaismas avotus vecina, kā norādīts 4. pielikumā.

3.4.2.   Visus paraugus testē ar balastu atbilstīgi 2.2.2.4. punktam.

3.4.3.   Elektriskos mērījumus veic ar vismaz 0,2 klases instrumentiem (precizitāte 0,2 % no pilnas skalas vērtības).

3.5.   Elektrodu, loku un joslu izvietojums un izmēri

3.5.1.   Elektrodu ģeometrisko izvietojumu norāda attiecīgajā datu lapā. Loka un elektrodu izvietojuma mērīšanas metodes piemērs ir dots 5. pielikumā. Drīkst izmantot citas metodes.

| 3.5.1.1. | Gaismas avota elektrodu izvietojumu un izmērus nosaka pirms vecināšanas perioda, pie izslēgta gāzizlādes gaismas avota un izmantojot optiskās metodes cauri stikla apvalkam. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Gaismas avota elektrodu izvietojumu un izmērus nosaka pirms vecināšanas perioda, pie izslēgta gāzizlādes gaismas avota un izmantojot optiskās metodes cauri stikla apvalkam.

3.5.2.   Loka formai un nobīdei jāatbilst prasībām, kas norādītas attiecīgajā datu lapā.

| 3.5.2.1. | Mērījumus veic pēc vecināšanas ar gaismas avotu, kuram elektropiegādi nodrošina balasts testa spriegumā. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Mērījumus veic pēc vecināšanas ar gaismas avotu, kuram elektropiegādi nodrošina balasts testa spriegumā.

3.5.3.   Joslu izvietojumam, izmēriem un pārnesei jāatbilst prasībām, kas norādītas attiecīgajā datu lapā.

| 3.5.3.1. | Mērījumus veic pēc vecināšanas ar gaismas avotu, kuram elektropiegādi nodrošina balasts testa spriegumā. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Mērījumus veic pēc vecināšanas ar gaismas avotu, kuram elektropiegādi nodrošina balasts testa spriegumā.

3.6.   Palaides, iedarbināšanas un karstās loka atkalaizdedzes raksturlielumi

3.6.1.   Palaide

Testējot atbilstīgi 4. pielikuma nosacījumiem, gāzizlādes gaismas avotam jāieslēdzas uzreiz un jāpaliek iedegtam.

3.6.2.   Iedarbināšana

Mērot atbilstīgi 4. pielikuma nosacījumiem, gāzizlādes gaismas avotam jāizstaro vismaz:

| | pēc 1 sekundes – 25 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas; |
| --- | --- |

pēc 1 sekundes – 25 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas;

| | pēc 4 sekundēm – 80 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas. |
| --- | --- |

pēc 4 sekundēm – 80 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas.

Objektīvā gaismas plūsma ir norādīta attiecīgajā datu lapā.

3.6.3.   Karstā loka atkalaizdedze

Testējot atbilstīgi 4. pielikuma nosacījumiem, gāzizlādes gaismas avotam atkārtoti jāiedegas uzreiz pēc izslēgšanas uz laiku, kas norādīts datu lapā. Pēc vienas sekundes gaismas avotam jāizstaro vismaz 80 % no tā objektīvās gaismas plūsmas.

3.7.   Elektriskie raksturlielumi

Mērot atbilstīgi 4. pielikuma nosacījumiem, gaismas avota spriegumam un jaudai jābūt robežās, kas norādītas attiecīgajā datu lapā.

3.8.   Gaismas plūsma

Mērot atbilstīgi 4. pielikuma nosacījumiem, gaismas plūsmai jābūt robežās, kas norādītas attiecīgajā datu lapā. Gadījumā, kad baltā un izvēles dzeltenā gaisma ir noteikta vienam un tam pašam tipam, objektīvā vērtība attiecas uz gaismas avotiem, kas izstaro balto gaismu, turpretim tā gaismas avota gaismas plūsmai, kurš izstaro izvēles dzelteno gaismu, jābūt vismaz 68 % no norādītās vērtības.

3.9.   Krāsa

3.9.1.   Izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai vai izvēles dzeltenai. Turklāt kolometriskajiem raksturlielumiem, kas norādīti Starptautiskās Apgaismojuma komisijas (CIE) krāsu koordinātās, jābūt robežās, kas noteiktas attiecīgajā datu lapā.

3.9.2.   Šajos noteikumos piemēro izstarotās gaismas krāsas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

3.9.3.   Krāsu mēra atbilstoši 4. pielikuma 10. punkta nosacījumiem.

3.9.4.   Gāzizlādes gaismas avota minimālais sarkanās daļas saturs ir šāds:

Formula

kur:

| Ee (λ) | (W/nm) | ir starojuma plūsmas spektra sadalījums; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | (1) | ir spektrālā gaismas efektivitāte; |
| λ | (nm) | ir viļņa garums. |

Ee (λ)

(W/nm)

ir starojuma plūsmas spektra sadalījums;

V (λ)

(1)

ir spektrālā gaismas efektivitāte;

λ

(nm)

ir viļņa garums.

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus.

3.10.   UV starojums

Gāzizlādes gaismas avota UV starojums ir šāds:

Formula

kur:

| S (λ) | (1) | ir spektrālā svēršanas funkcija; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | (lm/W) | ir fotometriskā starojuma ekvivalents |
| (citu simbolu skaidrojumus skatīt iepriekš 3.9.4. punktā). |

S (λ)

(1)

ir spektrālā svēršanas funkcija;

km = 683

(lm/W)

ir fotometriskā starojuma ekvivalents

(citu simbolu skaidrojumus skatīt iepriekš 3.9.4. punktā).

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus.

UV starojumu nosaka atbilstoši vērtībām, kas norādītas tabulā turpmāk.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,000090 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,000090

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Izvēlētie viļņa garumi ir pārstāvnieciski; citām vērtībām jābūt interpolētām.

Vērtības atbilst “IRPA/INIRC Vadlīnijām par ultravioletā starojuma ekspozīcijas robežvērtībām”.

3.11.   Standarta gāzizlādes gaismas avoti

Standarta (etalona) gāzizlādes gaismas avoti atbilst prasībām, kas piemērojamas tipa apstiprinājuma gaismas avotiem, un īpašām prasībām, kā norādīts attiecīgajā datu lapā. Attiecībā uz tipu, kas izstaro balto un izvēles dzelteno gaismu, standarta gaismas avotam jāizstaro baltā gaisma.

4.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

4.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātos gāzizlādes gaismas avotus ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 3. punktā un šo noteikumu 1. un 3. pielikumā noteiktos uzrakstus un tehniskās prasības.

4.2.   Lai pārbaudītu, vai 4.1. punkta prasības ir izpildītas, veic piemērotas ražošanas kontroles.

4.3.   Apstiprinājuma turētājam jo īpaši:

| 4.3.1. | jānodrošina, lai būtu efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras; |
| --- | --- |

4.3.1.

jānodrošina, lai būtu efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras;

| 4.3.2. | jābūt pieejamam aprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

4.3.2.

jābūt pieejamam aprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

| 4.3.3. | jānodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko sasakņo ar administratīvo dienestu; |
| --- | --- |

4.3.3.

jānodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko sasakņo ar administratīvo dienestu;

| 4.3.4. | piemērojot 7. pielikuma kritērijus, jāanalizē visu testu tipu rezultāti, lai pārbaudītu un ar rūpnieciskajai ražošanai atbilstīgām pielaidēm nodrošinātu stabilitāti attiecībā uz ražojumu raksturlielumiem; |
| --- | --- |

4.3.4.

piemērojot 7. pielikuma kritērijus, jāanalizē visu testu tipu rezultāti, lai pārbaudītu un ar rūpnieciskajai ražošanai atbilstīgām pielaidēm nodrošinātu stabilitāti attiecībā uz ražojumu raksturlielumiem;

| 4.3.5. | jānodrošina, lai katram gāzizlādes gaismas avota tipam tiktu veikti vismaz tie testi, kas noteikti šo noteikumu 6. pielikumā; |
| --- | --- |

4.3.5.

jānodrošina, lai katram gāzizlādes gaismas avota tipam tiktu veikti vismaz tie testi, kas noteikti šo noteikumu 6. pielikumā;

| 4.3.6. | jānodrošina, lai jebkurai paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Jāveic visi nepieciešamie pasākumi attiecīgās ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

4.3.6.

jānodrošina, lai jebkurai paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Jāveic visi nepieciešamie pasākumi attiecīgās ražošanas atbilstības atjaunošanai.

4.4.   Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

4.4.1.   Katrā pārbaudē inspektoram uzrāda testu žurnālus un ražošanas uzraudzības ierakstus.

4.4.2.   Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

4.4.3.   Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja jāpārbauda to testu derīgums, kas veikti, piemērojot 4.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kurš veicis tipa apstiprināšanas testus.

4.4.4.   Kompetentā iestāde var veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. Šos testus veic izlases kārtā, izmantojot paraugus, ko ņem tā, lai netraucētu ražotājiem pildīt piegādes saistības, un saskaņā ar 8. pielikuma kritērijiem.

4.4.5.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstoši savai pārliecībai par efektīvas ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Konstatējot neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas nepieciešami pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

5.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

5.1.   Apstiprinājumu, kas piešķirts gāzizlādes gaismas avotam saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt, ja nav izpildītas minētās ražošanas atbilstības prasības.

5.2.   Ja nolīguma Līgumslēdzēja puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam.

6.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā gāzizlādes gaismas avota tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

7.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, ANO sekretariātam paziņo to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kuri ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

---

(1)  Izvēles dzeltenā spuldze vai papildu izvēles dzeltenā ārējā spuldze, kas paredzēta tikai krāsas, bet ne citu raksturlielumu maiņai gāzizlādes gaismas avotos, kuri izstaro balto gaismu, neietver gāzizlādes gaismas avota tipa maiņu.

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (Apstiprinājumus piešķir dalībvalsts izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (pieejams) un 56 Melnkalne, 57 (pieejams) un 58 Tunisija. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. PIELIKUMS

GĀZIZLĀDES GAISMAS AVOTU DATU LAPAS

Gāzizlādes gaismas avotu kategoriju saraksts un to lapu numuri:

| Gaismas avota kategorija | Lapas numurs |
| --- | --- |
| D1R | DxR/1 līdz 7 |
| D1S | DxS/1 līdz 6 |
| D2R | DxR/1 līdz 7 |
| D2S | DxS/1 līdz 6 |
| D3R | DxR/1 līdz 7 |
| D3S | DxS/1 līdz 6 |
| D4R | DxR/1 līdz 7 |
| D4S | DxS/1 līdz 6 |

Gaismas avota kategorija

Lapas numurs

D1R

DxR/1 līdz 7

D1S

DxS/1 līdz 6

D2R

DxR/1 līdz 7

D2S

DxS/1 līdz 6

D3R

DxR/1 līdz 7

D3S

DxS/1 līdz 6

D4R

DxR/1 līdz 7

D4S

DxS/1 līdz 6

Gāzizlādes gaismas avotu lapu saraksts un to secība šajā pielikumā:

| Lapas numurs |
| --- |
| DxR/1 līdz 7 |
| DxS/1 līdz 6 |

Lapas numurs

DxR/1 līdz 7

DxS/1 līdz 6

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/1 lapa

Rasējumi paredzēti tikai gāzizlādes gaismas avotu svarīgāko izmēru (mm) attēlošanai.

1.   attēls

D1R kategorija – Tips ar vadiem – Cokols PK32d-3

Image

2.   attēls

D2R kategorija – Tips ar savienotāju – Cokols P32d-3

Image

| (1) | Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi. |
| --- | --- |

(1)

Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi.

| (2) | Skatīt DxR/3 lapu. |
| --- | --- |

(2)

Skatīt DxR/3 lapu.

| (3) | Attiecībā pret atskaites asi, mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes, ārējās spuldzes asu nesakritībai jābūt mazākai par ± 0,5 mm B virzienā un mazākai par + 1 mm /– 0,5 mm A virzienā. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā pret atskaites asi, mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes, ārējās spuldzes asu nesakritībai jābūt mazākai par ± 0,5 mm B virzienā un mazākai par + 1 mm /– 0,5 mm A virzienā.

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/2 lapa

Rasējumi paredzēti tikai gāzizlādes gaismas avotu svarīgāko izmēru (mm) attēlošanai.

3.   attēls

D3R kategorija – Tips ar starteri – Cokols PK32d-6

Image

4.   attēls

D4R kategorija – Tips ar savienotāju – Cokols P32d-6

Image

| (1) | Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi. |
| --- | --- |

(1)

Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi.

| (2) | Skatīt DxR/3 lapu. |
| --- | --- |

(2)

Skatīt DxR/3 lapu.

| (3) | Attiecībā pret atsauces asi, mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes, ārējās spuldzes asu nesakritībai jābūt mazākai par ± 0,5 mm B virzienā un mazākai par + 1 mm /– 0,5 mm A virzienā. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā pret atsauces asi, mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes, ārējās spuldzes asu nesakritībai jābūt mazākai par ± 0,5 mm B virzienā un mazākai par + 1 mm /– 0,5 mm A virzienā.

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/3 lapa

5.   attēls

Atskaites ass noteikšana
   (1)

Cokolu bīda šajā virzienā

Image

6.   attēls

Luktura maksimālā kontūra
   (2)

Image

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/4 lapa

| Izmēri | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| Elektrodu izvietojums | DxR/5 lapa |
| Loka forma un izvietojums | DxR/6 lapa |
| Melno joslu izvietojums | DxR/7 lapa7 |
| α1 (3) | 45° ± 5° |
| α2 (4) | 45° min. |
| D1R: cokols PK32d-3
  D2R: cokols P32d-3
  D3R: cokols PK32d-6
  D4R: cokols P32d-6 | saskaņā ar Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas publikāciju Nr. 60061 (7004-111-3. lapa) |
| ELEKTRISKIE UN FOTOMETRISKIE RAKSTURLIELUMI |
| | D1R/D2R | D3R/D4R | D1R/D2R | D3R/D4R |
| Balasta nominālais spriegums | V | 12 (4) | 12 |
| Nominālā jauda | W | 35 | 35 |
| Testa spriegums | V | 13,5 | 13,5 |
| Luktura spriegums | Mērķis | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Pielaide | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Luktura jauda | Mērķis | W | 35 | 35 |
| Pielaide | ± 3 | ± 0,5 |
| Gaismas plūsma | Mērķis | lm | 2 800 | 2 800 |
| Pielaide | ± 450 | ± 150 |
| Krāsu koordinātas baltās gaismas gadījumā | Mērķis | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Pielaides laukums (5) | Robežas | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Krustpunkti | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Karstās loka atkalaizdedzes izslēgšanās laik | s | 10 | 10 |

Izmēri

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

Elektrodu izvietojums

DxR/5 lapa

Loka forma un izvietojums

DxR/6 lapa

Melno joslu izvietojums

DxR/7 lapa7

α1 (3)

45° ± 5°

α2 (4)

45° min.

D1R: cokols PK32d-3

D2R: cokols P32d-3

D3R: cokols PK32d-6

D4R: cokols P32d-6

saskaņā ar Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas publikāciju Nr. 60061 (7004-111-3. lapa)

ELEKTRISKIE UN FOTOMETRISKIE RAKSTURLIELUMI

D1R/D2R

D3R/D4R

D1R/D2R

D3R/D4R

Balasta nominālais spriegums

V

12 (4)

12

Nominālā jauda

W

35

35

Testa spriegums

V

13,5

13,5

Luktura spriegums

Mērķis

V

85

42

85

42

Pielaide

± 17

± 9

± 8

± 4

Luktura jauda

Mērķis

W

35

35

Pielaide

± 3

± 0,5

Gaismas plūsma

Mērķis

lm

2 800

2 800

Pielaide

± 450

± 150

Krāsu koordinātas baltās gaismas gadījumā

Mērķis

x = 0,375

y = 0,375

Pielaides laukums (5)

Robežas

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Krustpunkti

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Karstās loka atkalaizdedzes izslēgšanās laik

s

10

10

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/5 lapa

Elektrodu izvietojums

Šo testu izmanto, lai noteiktu, vai elektrodi ir pareizi izvietoti attiecībā pret atskaites asi un atskaites plakni.

Image

Mērīšanas virziens: gaismas avota sānskats un virsskats

| Izmēri (mm) | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| a1 | D + 0,5 | D + 0,2 |
| a2 | D + 0,7 | D + 0,35 |
| b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektroda diametrs
  d < 0,3 D1R un D2R
  d < 0,4 D3R un D4R |

Izmēri (mm)

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

a1

D + 0,5

D + 0,2

a2

D + 0,7

D + 0,35

b1

0,4

0,15

b2

0,8

0,3

c

4,2

4,2

d = elektroda diametrs

d < 0,3 D1R un D2R

d < 0,4 D3R un D4R

Elektroda virspusi, kas atrodas vistuvāk atskaites plaknei, uz laukuma novieto tā, kā norādīts a1 un b1 pozīcijā. Elektroda virspusi, kas atrodas vistālāk no atskaites plaknes, uz laukuma novieto tā, kā norādīts a2 un b2 pozīcijā.

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/6 lapa

Loka forma un izvietojums

Šo testu izmanto, lai noteiktu loka formu un asumu un tā izvietojumu attiecībā pret atskaites asi un atskaites plakni, mērot tā ieliekumu un izkliedējumu D centrālajā šķērsgriezumā un mērot izkliedētās gaismas intensitātes A zonā un B un C līnijās.

Image

Mērot relatīvo spilgtuma sadalījumu D centrālajā šķērsgriezumā, kā norādīts rasējumā iepriekš, Lmax maksimālās vērtības attālums no atskaites ass ir r. 20 % Lmax punktu attālums ir s, kā norādīts rasējumā turpmāk.

| Izmērs (mm) | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| D1R/D2R | D3R/D4R |
| r | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,25 | 1,10 + 0,25/– 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Izmērs (mm)

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

D1R/D2R

D3R/D4R

r

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,25

1,10 + 0,25/– 0,40

1,10 ± 0,25

Image

Mērot spilgtumu ar 5. pielikumā norādītajiem uzstādījumiem no B mērīšanas virziena, kā noteikts DxR/7 lapā, bet ar apļa lauku, kura diametrs ir 0,2 M mm, relatīvajam spilgtumam, kas norādīts procentos no Lmax (D šķērsgriezumā), jābūt:

| A zona | ≤ 4,5 % | B līnija | ≤ 15 % | C līnija | ≤ 5,0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

A zona

≤ 4,5 %

B līnija

≤ 15 %

C līnija

≤ 5,0 %

A zonas laukumu nosaka melnais pārklājums, ārējā spuldze un plakne, kas atrodas 24,5 mm no atskaites plaknes.

D1R, D2R, D3R un D4R kategorija DxR/7 lapa

Melno joslu izvietojums

Šo testu izmanto, lai noteiktu, vai melnās joslas ir pareizi izvietotas attiecībā pret atskaites asi un atskaites plakni.

Image

Mērot loka spilgtuma sadalījumu centrālajā šķērsgriezumā, kā noteikts DxR/6 lapā, pēc tam, kad gaismas avots pagriezts tā, lai melnā josla aptvertu loku, izmērītajam spilgtumam jābūt ≤ 0,5 % no Lmax.

α1 un α3 noteiktajā laukā melno pārklājumu var aizvietot ar jebkuru citu līdzekli, kas traucē gaismas caurlaidību cauri norādītajam laukumam.

| Izmēri | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| α1 | 45° ± 5° |
| α3 | 70° min. |
| α4 | 65° min. |
| β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 | 25° ± 5° |
| f1/24, f2/24 (6) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,20 |
| f1/30 | f1/24 mv ± 0,15 (7) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30 | f2/24 mv ± 0,15 (7) | f2/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv – f2/24 mv | ± 0,3 maks. | ± 0,2 maks. |
| d | 9 ± 1 |

Izmēri

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

α1

45° ± 5°

α3

70° min.

α4

65° min.

β1/24, β1/30, β2/24, β2/30

25° ± 5°

f1/24, f2/24 (6)

0,15 ± 0,25

0,15 ± 0,20

f1/30

f1/24 mv ± 0,15 (7)

f1/24 mv ± 0,1

f2/30

f2/24 mv ± 0,15 (7)

f2/24 mv ± 0,1

f1/24 mv – f2/24 mv

± 0,3 maks.

± 0,2 maks.

d

9 ± 1

D1S, D2S, D3S un D4S kategorija DxS/1 lapa

Rasējumi paredzēti tikai gāzizlādes gaismas avotu svarīgāko izmēru (mm) attēlošanai.

1.   attēls

D1S kategorija – Tips ar vadiem – Cokols PK32d-2

Image

2.   attēls

D2S kategorija – Tips ar savienotāju – Cokols P32d-2

Image

| (1) | Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi. |
| --- | --- |

(1)

Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi.

| (2) | Skatīt DxS/3 lapu. |
| --- | --- |

(2)

Skatīt DxS/3 lapu.

| (3) | Mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes un ņemot vērā iekšējās spuldzes viduspunktu, ārējās spuldzes asu nesakritība nedrīkst būt lielāka par 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes un ņemot vērā iekšējās spuldzes viduspunktu, ārējās spuldzes asu nesakritība nedrīkst būt lielāka par 1 mm.

D1S, D2S, D3S un D4S kategorija DxS/2 lapa

Rasējumi paredzēti tikai gāzizlādes gaismas avotu svarīgāko izmēru (mm) attēlošanai.

3.   attēls

D3S kategorija – Tips ar starteri – Cokols PK32d-5

Image

4.   attēls

D4S kategorija – Tips ar savienotāju – Cokols P32d-5

Image

| (1) | Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi. |
| --- | --- |

(1)

Atskaites plakni nosaka izvietojums uz turētāja virsmas, kur atrodas cokola gredzena trīs atbalsta izciļņi.

| (2) | Skatīt DxS/3 lapu. |
| --- | --- |

(2)

Skatīt DxS/3 lapu.

| (3) | Mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes un ņemot vērā iekšējās spuldzes viduspunktu, ārējās spuldzes asu nesakritība nedrīkst būt lielāka par 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mērot 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes un ņemot vērā iekšējās spuldzes viduspunktu, ārējās spuldzes asu nesakritība nedrīkst būt lielāka par 1 mm.

D1S, D2S, D3S un D4S kategorija DxS/3 lapa

5.   attēls

Atskaites ass noteikšana
   (8)

Cokolu bīda šajā virzienā

Image

6.   attēls

Luktura maksimālā kontūra
   (9)

Image

D1S, D2S, D3S un D4S kategorija DxS/4 lapa

| Izmēri | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| Elektrodu izvietojums | DxS/5 lapa |
| Loka formas izvietojums | DxS/6 lapa |
| α1, α2 (10) | 55° min. | 55° min. |
| D1S: cokols PK32d-2
  D2S: cokols P32d-2
  D3S: cokols PK32d-5
  D4S: cokols P32d-5 | Saskaņā ar Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas publikāciju Nr. 60061 (7004-111-3. lapa) |
| ELEKTRISKIE UN FOTOMETRISKIE RAKSTURLIELUMI |
| | D1S/D2S | D3S/D4S | D1S/D2S | D3S/D4S |
| Balasta nominālais spriegums | V | 12 (11) | 12 |
| Nominālā jauda | W | 35 | 35 |
| Testa spriegums | V | 13,5 | 13,5 |
| Luktura spriegums | Mērķis | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Pielaide | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Luktura jauda | Mērķis | W | 35 | 35 |
| Pielaide | ± 3 | ± 0,5 |
| Gaismas plūsma | Mērķis | lm | 3 200 | 3 200 |
| Pielaide | ± 450 | ± 150 |
| Krāsu koordinātas baltās gaismas gadījumā | Mērķis | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Pielaides laukums (12) | Robežas | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Krustpunkti | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Karstās atkalaizdedzes izslēgšanās laiks | s | 10 | 10 |

Izmēri

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

Elektrodu izvietojums

DxS/5 lapa

Loka formas izvietojums

DxS/6 lapa

α1, α2 (10)

55° min.

55° min.

D1S: cokols PK32d-2

D2S: cokols P32d-2

D3S: cokols PK32d-5

D4S: cokols P32d-5

Saskaņā ar Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas publikāciju Nr. 60061 (7004-111-3. lapa)

ELEKTRISKIE UN FOTOMETRISKIE RAKSTURLIELUMI

D1S/D2S

D3S/D4S

D1S/D2S

D3S/D4S

Balasta nominālais spriegums

V

12 (11)

12

Nominālā jauda

W

35

35

Testa spriegums

V

13,5

13,5

Luktura spriegums

Mērķis

V

85

42

85

42

Pielaide

± 17

± 9

± 8

± 4

Luktura jauda

Mērķis

W

35

35

Pielaide

± 3

± 0,5

Gaismas plūsma

Mērķis

lm

3 200

3 200

Pielaide

± 450

± 150

Krāsu koordinātas baltās gaismas gadījumā

Mērķis

x = 0,375

y = 0,375

Pielaides laukums (12)

Robežas

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Krustpunkti

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Karstās atkalaizdedzes izslēgšanās laiks

s

10

10

D1S, D2S, D3S un D4S kategorija DxS/5 lapa

Elektrodu izvietojums

Šo testu izmanto, lai noteiktu, vai elektrodi ir pareizi izvietoti attiecībā pret atskaites asi un atskaites plakni.

Image

Mērīšanas virziens: gaismas avota sānskats un virsskats

| Izmēri (mm) | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektroda diametrs
  d < 0,3 D1S un D2S
  d < 0,4 D3S un D4S |

Izmēri (mm)

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

a1

d + 0,2

d + 0,1

a2

d + 0,5

d + 0,25

b1

0,3

0,15

b2

0,6

0,3

c

4,2

4,2

d = elektroda diametrs

d < 0,3 D1S un D2S

d < 0,4 D3S un D4S

Elektroda virspusi, kas atrodas vistuvāk atskaites plaknei, uz laukuma novieto tā, kā norādīts a1 un b1 pozīcijā. Elektroda virspusi, kas atrodas vistālāk no atskaites plaknes, uz laukuma novieto tā, kā norādīts a2 un b2 pozīcijā.

D1S, D2S, D3S un D4S kategorija DxS/6 lapa

Loka forma un izvietojums

Šo testu izmanto, lai noteiktu loka formu un tā izvietojumu attiecībā pret atskaites asi un atskaites plakni, mērot tā izliekumu un izkliedējumu šķērsgriezumā 27,1 mm attālumā no atskaites plaknes.

Loka forma ir tikai attēlošanas nolūkiem.

Mērīšanas virziens: gaismas avota sānskats

Image

Mērot relatīvo spilgtuma sadalījumu centrālajā šķērsgriezumā, kā norādīts rasējumā iepriekš, maksimālajai vērtībai no atskaites ass jāatrodas attālumā r. 20 % punkta maksimālai vērtībai jābūt s robežās.

| Izmērs mm | Ražošanas gaismas avoti | Standarta gaismas avoti |
| --- | --- | --- |
| r | 0,50 ± 0,40 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Izmērs mm

Ražošanas gaismas avoti

Standarta gaismas avoti

r

0,50 ± 0,40

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,40

1,10 ± 0,25

Image

---

(1)  Atskaites ass ir perpendikulāra atskaites plaknei un šķērso divu paralēlu līniju krustpunktu, kā norādīts 5. attēlā.

(2)  Stikla spuldze un stiprinājumi nedrīkst sniegties aiz apvalka, kā norādīts 6. attēlā. Apvalks ir koncentrisks ap atskaites asi.

(3)  Spuldzes daļai, kas atrodas ± 1 un ± 2 leņķī, jābūt gaismu izstarojošai daļai. Šai daļai formas ziņā jābūt pēc iespējas viendabīgākai, kā arī bez optiskām deformācijām. Tas attiecas uz spuldzes pilnu apkārtmēru ± 1 un ± 2 leņķī, izņemot melnās joslas.

(4)  Balasta pielietojuma spriegumi var nebūt 12 V.

(5)  Skatīt 4. pielikumu.

(6)  “f1/..” apzīmē f1 izmēru, ko pēc trieciena mēra milimetros norādītajā attālumā no atskaites plaknes.

(7)  “../24 mv” apzīmē vērtību, ko mēra 24 mm attālumā no atskaites plaknes.

(8)  Atskaites ass ir perpendikulāra atskaites plaknei un šķērso divu paralēlu līniju krustpunktu, kā norādīts 5. attēlā.

(9)  Stikla spuldze un stiprinājumi nedrīkst sniegties aiz apvalka, kā norādīts 6. attēlā. Apvalks ir koncentrisks ap atskaites asi.

(10)  Spuldzes daļai, kas atrodas ± 1 un ± 2 leņķī, jābūt gaismu izstarojošai daļai. Šai daļai formas ziņā jābūt pēc iespējas viendabīgākai, kā arī bez optiskām deformācijām. Tas attiecas uz visu spuldzes apkārtmēru ± 1 un ± 2 leņķī.

(11)  Balasta pielietojuma spriegumi var nebūt 12 V.

(12)  Skatīt 4. pielikumu.

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PARAUGS

(skatīt 2.4.3 punktu)

Image

---

4. PIELIKUMS

ELEKTRISKO UN FOTOMETRISKO RAKSTURLIELUMU MĒRĪJUMU METODE

1.   Vispārīgi noteikumi

Palaides, iedarbināšanas un karstās loka atkalaizdedzes testiem un elektrisko un fotometrisko raksturlielumu mērīšanai gāzizlādes gaismas avotu darbina atmosfēras gaisā pie apkārtējās vides temperatūras 25 ° ± 5 °C.

2.   Balasts

Visus balasta testus un mērījumus veic, kā norādīts šo noteikumu 2.2.2.4. punktā. Energoapgādei, kas nepieciešama palaides un iedarbināšanas testiem, ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu ātru augstsprieguma impulsa kāpinājumu.

3.   Sadedzināšanas stāvoklis

Sadedzināšanas stāvoklim jābūt horizontālam ± 10 ° robežās attiecībā pret apakšējo pievadu. Vecināšanas un testēšanas stāvokļiem jābūt identiskiem. Ja lukturis tiek nejauši darbināts nepareizā virzienā, tam veic atkārtotu vecināšanu pirms mērījumu uzsākšanas. Vecināšanas un mērījumu laikā cilindrā, kura diametrs ir 32 mm un garums 60 mm un kas ir koncentrisks ap atskaites asi un simetrisks lokam, nedrīkst atrasties elektrību vadoši priekšmeti. Turklāt jāizvairās arī no nejaušiem magnētiskajiem laukiem.

4.   Vecināšana

Visus testus veic gaismas avotiem, kas tikuši vecināti vismaz 15 ciklus ar šādu pārslēgšanās ciklu: 45 minūtes ieslēgts, 15 sekundes izslēgts, 5 minūtes ieslēgts, 10 minūtes izslēgts.

5.   Barošanas spriegums

Visus testus veic testa spriegumā, kas norādīts attiecīgajā datu lapā.

6.   Palaides tests

Palaides testu piemēro gaismas avotiem, kas nav vecināti un nav lietoti vismaz 24 stundas pirms testa.

7.   Iedarbināšanas tests

Iedarbināšanas testu veic gaismas avotiem, kas nav lietoti vismaz 1 stundu pirms testa.

8.   Karstās loka atkalaizdedzes tests

Gaismas avotu ieslēdz un darbina ar balastu testa spriegumā 15 minūtes. Pēc tam barošanas spriegumu balastam izslēdz uz periodu, kas norādīts attiecīgajā datu lapā, un tad atkal ieslēdz.

9.   Elektriskais un fotometriskais tests

Pirms jebkuriem mērījumiem gaismas avotu stabilizē 15 minūtes.

10.   Krāsa

Gaismas avota krāsu mēra integrētā sfērā, izmantojot mērīšanas sistēmu, kas uzrāda Starptautiskās Apgaismojuma komisijas (CIE) krāsu koordinātas saņemtajai gaismai ar izšķirtspēju ± 0,002. Turpmāk dotie cipari parāda krāsas pielaides laukumu baltai krāsai un ierobežotu pielaides laukumu gāzizlādes gaismas avotiem D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R un D4S.

Image

---

5. PIELIKUMS

Optiskie uzstādījumi loka izvietojuma un formas un elektrodu izvietojuma mērījumiem (1)

Gāzizlādes gaismas avotu novieto, kā norādīts:

| | 1.vai 2. attēlā DxR/1 vai DxS/1 lapā; |
| --- | --- |

1.vai 2. attēlā DxR/1 vai DxS/1 lapā;

| | 3.vai 4. attēlā DxR/2 vai DxS/2 lapā. |
| --- | --- |

3.vai 4. attēlā DxR/2 vai DxS/2 lapā.

Image

Optiskai sistēmai uz ekrāna jāattēlo faktiskais A loka A′ attēls ar vēlamo palielinājumu M = s′/s = 20. Optiskai sistēmai jābūt aplanātiskai un ahromātiskai. Optiskās sistēmas fokusa attālumā (f) membrānai (d) jāprojicē loks ar gandrīz paralēliem novērošanas virzieniem. Lai iegūtu daļējas nobīdes leņķi, kas nav lielāks par μ = 0,5°, fokusa membrānas diametrs, ņemot vērā optiskās sistēmas fokusa attālumu, nedrīkst būt lielāks par d = 2f tan (μ). Optiskās sistēmas aktīvais diametrs nedrīkst būt lielāks par:

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2 (c, b1 un b2 ir norādīti lapā DxS/5, attiecīgi lapā DxR/5).

Skalai uz ekrāna jānodrošina elektrodu izvietojuma mērījumi. Ierīces iepriekšēju kalibrēšanu var veikt, izmantojot atsevišķu projektoru ar paralēlo staru kopā ar mērierīci, kuras ēna tiek projicēta uz ekrāna. Mērierīcei jāattēlo atskaites ass un plakne, kas atrodas paralēli atskaites plaknei, “e” mm attālumā no tās (e = 27,1 D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R un D4S).

Ekrāna plaknē jāuzstāda uztvērējs, kuru var virzīt vertikāli pa līniju, kas atbilst plaknei “e” attālumā no gāzizlādes gaismas avota atskaites plaknes.

Saņēmēja relatīvajai spektrālajai jutībai jābūt līdzvērtīgai cilvēka acs jutībai. Saņēmēja izmērs nedrīkst būt lielāks par 0,2 M mm horizontālā virzienā un lielāks par 0,025 M mm vertikālā virzienā (M = palielinājums). Izmērāmās kustības diapazonam jābūt tādam, lai varētu veikt nepieciešamos loka izliekuma r un loka izkliedējuma s mērījumus.

---

(1)  Šī metode ir mērīšanas metodes piemērs; var izmantot jebkuru metodi ar līdzvērtīgu mērīšanas precizitāti.

---

6. PIELIKUMS

Prasību minimums ražotājam attiecībā uz kvalitātes kontroles procedūrām

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Atbilstības prasības uzskatāmas par izpildītām fotometriskā (tostarp UV starojuma), ģeometriskā, vizuālā un elektriskā aspektā, ja ir ievērotas gāzizlādes gaismas avotu ražošanas pielaides, kas norādītas 1. pielikuma attiecīgajā datu lapā un attiecīgajā cokolu datu lapā.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Katram gāzizlādes gaismas avota tipam ražotājs vai apstiprinājuma marķējuma turētājs atbilstošos intervālos veic testus saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

2.1.   Testu raksturojums

Šo specifikāciju atbilstības testiem jāietver fotometriskie, ģeometriskie un optiskie raksturlielumi.

2.2.   Izmantotās testu metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Lai īstenotu 2.2.1. punkta noteikumus, regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.2.

Lai īstenotu 2.2.1. punkta noteikumus, regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

2.3.   Paraugu ņemšanas raksturojums

Gāzizlādes gaismas avotu paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Ar vienādu ražojumu partiju saprot viena tipa gāzizlādes gaismas avotu kopu, kas noteikta atbilstīgi ražotāja izmantotajām ražošanas metodēm.

2.4.   Pārbaudītie un reģistrētie raksturlielumi

Gāzizlādes gaismas avotus pārbauda un testa rezultātus reģistrē saskaņā ar 7. pielikuma 1. tabulā norādītajām raksturlielumu grupām.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs vai apstiprinājuma turētājs ir atbildīgs par testa rezultātu statistisko izpēti, lai atbilstu specifikācijām, kas noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei šo noteikumu 4.1. punktā.

Atbilstību apstiprina, ja nav pārsniegts pieļaujamais neatbilstības līmenis 7. pielikuma 1. tabulā norādītajā raksturlielumu grupā. Tas nozīmē, ka vairāki gāzizlādes gaismas avoti, kas neatbilst nevienas gāzizlādes gaismas avota tipa raksturlielumu grupas nosacījumiem, nepārsniedz kvalifikācijas robežas 7. pielikuma attiecīgajā 2., 3. vai 4. tabulā.

Piezīme: katra atsevišķa gāzizlādes gaismas avota prasība uzskatāma par raksturlielumu.

---

7. PIELIKUMS

Paraugu ņemšana un atbilstības līmeņi ražotāja testu ierakstiem

1.   tabula

Raksturlielumi

| Raksturlielumu grupa | Testa ierakstu grupa (1) saistībā ar gāzizlādes gaismas avota tipu | Vismaz 12 paraugi mēnesī katrai grupai (1) | Pieļaujamais neatbilstības līmenis katrai raksturlielumu grupai (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Marķēšana, salasāmība un izturība | Visi tipi ar vienādiem ārējiem izmēriem | 315 | 1 |
| Spuldzes kvalitāte | Visi tipi ar vienādu spuldzi | 315 | 1 |
| Ārējie izmēri (izņemot cokolu) | Visi tipi ar vienādu kategoriju | 315 | 1 |
| Loka un joslu izvietojums un izmēri | Visi tipi ar vienādu kategoriju | 200 | 6,5 |
| Palaide, iedarbināšana un karstā loka atkalaizdedze | Visi tipi ar vienādu kategoriju | 200 | 1 |
| Luktura spriegums un jauda | Visi tipi ar vienādu kategoriju | 200 | 1 |
| Gaismas plūsma, krāsa un
  UV starojums | Visi tipi ar vienādu kategoriju | 200 | 1 |

Raksturlielumu grupa

Testa ierakstu grupa (1) saistībā ar gāzizlādes gaismas avota tipu

Vismaz 12 paraugi mēnesī katrai grupai (1)

Pieļaujamais neatbilstības līmenis katrai raksturlielumu grupai (%)

Marķēšana, salasāmība un izturība

Visi tipi ar vienādiem ārējiem izmēriem

315

1

Spuldzes kvalitāte

Visi tipi ar vienādu spuldzi

315

1

Ārējie izmēri (izņemot cokolu)

Visi tipi ar vienādu kategoriju

315

1

Loka un joslu izvietojums un izmēri

Visi tipi ar vienādu kategoriju

200

6,5

Palaide, iedarbināšana un karstā loka atkalaizdedze

Visi tipi ar vienādu kategoriju

200

1

Luktura spriegums un jauda

Visi tipi ar vienādu kategoriju

200

1

Gaismas plūsma, krāsa un

UV starojums

Visi tipi ar vienādu kategoriju

200

1

Pieņemamības kvalifikācijas robežas, kas pamatotas uz dažādu testa rezultātu skaitu katrai raksturlielumu grupai, ir norādītas 2. tabulā kā maksimālais neatbilstību skaits. Robežas noteiktas, ievērojot pieļaujamo līmeni ar 1 procentu neatbilstību, ar pieņemamības varbūtību vismaz 0,95.

2.   tabula

| Katra raksturlieluma testa rezultātu skaits | Pieņemamības kvalifikācijas robežas |
| --- | --- |
| –200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991–1 060 | 18 |
| 1 061–1 125 | 19 |
| 1 126–1 190 | 20 |
| 1 191–1 249 | 21 |

Katra raksturlieluma testa rezultātu skaits

Pieņemamības kvalifikācijas robežas

–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991–1 060

18

1 061–1 125

19

1 126–1 190

20

1 191–1 249

21

Pieņemamības kvalifikācijas robežas, kas pamatotas uz dažādu testa rezultātu skaitu katrai raksturlielumu grupai, ir norādītas 3. tabulā kā maksimālais neatbilstību skaits. Robežas noteiktas, ievērojot pieļaujamo līmeni ar 6,5 procentiem neatbilstību, ar pieņemamības varbūtību vismaz 0,95.

3.   tabula

| Reģistrēto lukturu skaits | Kvalifikācijas robeža |
| --- | --- |
| –200 | 21 |
| 201–213 | 22 |
| 214–227 | 23 |
| 228–240 | 24 |
| 241–254 | 25 |
| 255–268 | 26 |
| 269–281 | 27 |
| 282–295 | 28 |
| 296–308 | 29 |
| 309–322 | 30 |
| 323–336 | 31 |
| 337–349 | 32 |
| 350–363 | 33 |
| 364–376 | 34 |
| 377–390 | 35 |
| 391–404 | 36 |
| 405–417 | 37 |
| 418–431 | 38 |
| 432–444 | 39 |
| 445–458 | 40 |
| 459–472 | 41 |
| 473–485 | 42 |
| 486–499 | 43 |
| 500–512 | 44 |
| 513–526 | 45 |
| 527–540 | 46 |
| 541–553 | 47 |
| 554–567 | 48 |
| 568–580 | 49 |
| 581–594 | 50 |
| 595–608 | 51 |
| 609–621 | 52 |
| 622–635 | 53 |
| 636–648 | 54 |
| 649–662 | 55 |
| 663–676 | 56 |
| 677–689 | 57 |
| 690–703 | 58 |
| 704–716 | 59 |
| 717–730 | 60 |
| 731–744 | 61 |
| 745–757 | 62 |
| 758–771 | 63 |
| 772–784 | 64 |
| 785–798 | 65 |
| 799–812 | 66 |
| 813–825 | 67 |
| 826–839 | 68 |
| 840–852 | 69 |
| 853–866 | 70 |
| 867–880 | 71 |
| 881–893 | 72 |
| 894–907 | 73 |
| 908–920 | 74 |
| 921–934 | 75 |
| 935–948 | 76 |
| 949–961 | 77 |
| 962–975 | 78 |
| 976–988 | 79 |
| 989–1 002 | 80 |
| 1 003–1 016 | 81 |
| 1 017–1 029 | 82 |
| 1 030–1 043 | 83 |
| 1 044–1 056 | 84 |
| 1 057–1 070 | 85 |
| 1 071–1 084 | 86 |
| 1 085–1 097 | 87 |
| 1 098–1 111 | 88 |
| 1 112–1 124 | 89 |
| 1 125–1 138 | 90 |
| 1 139–1 152 | 91 |
| 1 153–1 165 | 92 |
| 1 166–1 179 | 93 |
| 1 180–1 192 | 94 |
| 1 193–1 206 | 95 |
| 1 207–1 220 | 96 |
| 1 221–1 233 | 97 |
| 1 234–1 249 | 98 |

Reģistrēto lukturu skaits

Kvalifikācijas robeža

–200

21

201–213

22

214–227

23

228–240

24

241–254

25

255–268

26

269–281

27

282–295

28

296–308

29

309–322

30

323–336

31

337–349

32

350–363

33

364–376

34

377–390

35

391–404

36

405–417

37

418–431

38

432–444

39

445–458

40

459–472

41

473–485

42

486–499

43

500–512

44

513–526

45

527–540

46

541–553

47

554–567

48

568–580

49

581–594

50

595–608

51

609–621

52

622–635

53

636–648

54

649–662

55

663–676

56

677–689

57

690–703

58

704–716

59

717–730

60

731–744

61

745–757

62

758–771

63

772–784

64

785–798

65

799–812

66

813–825

67

826–839

68

840–852

69

853–866

70

867–880

71

881–893

72

894–907

73

908–920

74

921–934

75

935–948

76

949–961

77

962–975

78

976–988

79

989–1 002

80

1 003–1 016

81

1 017–1 029

82

1 030–1 043

83

1 044–1 056

84

1 057–1 070

85

1 071–1 084

86

1 085–1 097

87

1 098–1 111

88

1 112–1 124

89

1 125–1 138

90

1 139–1 152

91

1 153–1 165

92

1 166–1 179

93

1 180–1 192

94

1 193–1 206

95

1 207–1 220

96

1 221–1 233

97

1 234–1 249

98

Pieņemamības kvalifikācijas robežas, kas pamatotas uz dažādu testa rezultātu skaitu katrai raksturlielumu grupai, ir norādītas 4. tabulā kā rezultātu procentuālā attiecība, ar pieņemamības varbūtību vismaz 0,95.

4.   tabula

| Katra raksturlieluma testa rezultātu skaits | Kvalifikācijas robežas, kas norādītas kā rezultātu procentuālā attiecība.
  Pieļaujamais līmenis ar 1 % neatbilstību | Kvalifikācijas robežas, kas norādītas kā rezultātu procentuālā attiecība.
  Pieļaujamais līmenis ar 6,5 % neatbilstību |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Katra raksturlieluma testa rezultātu skaits

Kvalifikācijas robežas, kas norādītas kā rezultātu procentuālā attiecība.

Pieļaujamais līmenis ar 1 % neatbilstību

Kvalifikācijas robežas, kas norādītas kā rezultātu procentuālā attiecība.

Pieļaujamais līmenis ar 6,5 % neatbilstību

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida gāzizlādes gaismas avotu ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

---

8. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGUS

| 1. | Atbilstības prasības uzskatāmas par izpildītām fotometriskā, ģeometriskā, vizuālā un elektriskā aspektā, ja ir ievērotas gāzizlādes gaismas avotu ražošanas pielaides, kas norādītas 1. pielikuma attiecīgajā datu lapā un attiecīgajā cokolu datu lapā. |
| --- | --- |

1.

Atbilstības prasības uzskatāmas par izpildītām fotometriskā, ģeometriskā, vizuālā un elektriskā aspektā, ja ir ievērotas gāzizlādes gaismas avotu ražošanas pielaides, kas norādītas 1. pielikuma attiecīgajā datu lapā un attiecīgajā cokolu datu lapā.

| 2. | Sērijveida gāzizlādes gaismas avotu atbilstība nav apstrīdama, ja rezultāti atbilst šā pielikuma 5. punktam. |
| --- | --- |

2.

Sērijveida gāzizlādes gaismas avotu atbilstība nav apstrīdama, ja rezultāti atbilst šā pielikuma 5. punktam.

| 3. | Atbilstība ir apstrīdama un ražotājam ir jāveic darbības, lai ražošana atbilstu prasībām, ja rezultāti neatbilst šā pielikuma 5. punktam. |
| --- | --- |

3.

Atbilstība ir apstrīdama un ražotājam ir jāveic darbības, lai ražošana atbilstu prasībām, ja rezultāti neatbilst šā pielikuma 5. punktam.

| 4. | Piemērojot šā pielikuma 3. punktu, divu mēnešu laikā ņem 250 gāzizlādes gaismas avotu turpmākos paraugus, ko atlasa pēc nejaušības principa no nesenas ražošanas partijas. |
| --- | --- |

4.

Piemērojot šā pielikuma 3. punktu, divu mēnešu laikā ņem 250 gāzizlādes gaismas avotu turpmākos paraugus, ko atlasa pēc nejaušības principa no nesenas ražošanas partijas.

| 5. | Par atbilstības apstiprināšanu vai neapstiprināšanu lemj saskaņā ar 1. tabulā dotajām vērtībām. Katrā raksturlielumu grupā gāzizlādes gaismas avotus vai nu apstiprina, vai noraida saskaņā ar 1. tabulā dotajām vērtībām (1).

  1.   tabula










  Paraugs | 1 procents (2) | 6,5 procenti (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apstiprināt | Noraidīt | Apstiprināt | Noraidīt |
| Pirmā parauga izmērs: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Ja neatbilstošo vienību skaitlis ir lielāks par 2 (11) un mazāks par 5 (16), izvēlas otru parauga izmēru (125) un novērtē 250 | 6 | 7 | 26 | 27 |

5.

Par atbilstības apstiprināšanu vai neapstiprināšanu lemj saskaņā ar 1. tabulā dotajām vērtībām. Katrā raksturlielumu grupā gāzizlādes gaismas avotus vai nu apstiprina, vai noraida saskaņā ar 1. tabulā dotajām vērtībām (1).

1.   tabula

Paraugs

1 procents (2)

6,5 procenti (2)

Apstiprināt

Noraidīt

Apstiprināt

Noraidīt

Pirmā parauga izmērs: 125

2

5

11

16

Ja neatbilstošo vienību skaitlis ir lielāks par 2 (11) un mazāks par 5 (16), izvēlas otru parauga izmēru (125) un novērtē 250

6

7

26

27

---

(1)  Piedāvātā shēma ir izstrādāta, lai novērtētu gāzizlādes gaismas avotu atbilstību pieļaujamajam līmenim attiecīgi ar 1 procentu un 6,5 procentu neatbilstību, un ir balstīta uz Divkāršo paraugu ņemšanas plānu normālai pārbaudei Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60410 “Paraugu ņemšanas plāni un pārbaudes procedūras pēc pazīmēm”.

(2)  Gāzizlādes gaismas avotus pārbauda un testa rezultātus reģistrē, ievērojot 7. pielikuma 1. tabulā norādītās raksturlielumu grupas.

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/181

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 116 — Vienotas tehniskās prasības par mehānisko transportlīdzekļu aizsardzību pret neatļautu izmantošanu

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 2. papildinājumam, kas stājas spēkā 2008. gada 15. oktobrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas. Vispārīgi jēdzieni |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | I DAĻA. M1 UN N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ PRETAIZDZĪŠANAS IERĪCĒM |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Elektromehāniskās un elektroniskās pretaizdzīšanas ierīces |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | II DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA SIGNALIZĀCIJAS SISTĒMU APSTIPRINĀŠANA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Darbības parametri un testa apstākļi |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Instrukcijas |
| --- | --- |

6.5.

| 7. | III DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ SIGNALIZĀCIJAS SISTĒMU |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Testa apstākļi |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Instrukcijas |
| --- | --- |

7.5.

| 8. | IV DAĻA. IMOBILAIZERU APSTIPRINĀŠANA UN TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ IMOBILAIZERU |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Darbības parametri un testa apstākļi |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Instrukcijas |
| --- | --- |

8.5.

| 9. | Tipa grozījums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

14.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Informācijas dokuments |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 1. daļa – | saskaņā ar Noteikumu Nr. 116 attiecīgi 5., 7. un 8. punktu par transportlīdzekļa tipa EEK sistēmas tipa apstiprinājumu attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm |
| --- | --- |

1. daļa –

| 2. daļa – | saskaņā ar Noteikumu Nr. 116 6. punktu par signalizācijas sistēmas elementu EEK tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

2. daļa –

| 3. daļa – | saskaņā ar Noteikumu Nr. 116 8. punktu par imobilaizera sistēmas elementu EEK tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

3. daļa –

| 2. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, apstiprinājuma paplašināšanu, apstiprinājuma atteikšanu vai apstiprinājuma atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 1. daļa – | transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā pretaizdzīšanas ierīcēm saskaņā ar Noteikumiem Nr. 116 |
| --- | --- |

1. daļa –

| 2. daļa – | tādam elementu tipam kā signalizācijas sistēma saskaņā ar Noteikumiem Nr. 116 |
| --- | --- |

2. daļa –

| 3. daļa – | tādam elementu tipam kā imobilaizers saskaņā ar Noteikumiem Nr. 116 |
| --- | --- |

3. daļa –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | 1. daļa. | : | Nodilumizturības testa procedūra pretaizdzīšanas ierīcēm, kas iedarbojas uz stūres mehānismu |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. daļa. | : | Testa procedūra pretaizdzīšanas ierīcēm, kas iedarbojas uz stūres mehānismu, izmantojot griezes momentu ierobežojošu ierīci |

4. pielikums –

1. daļa.

:

Nodilumizturības testa procedūra pretaizdzīšanas ierīcēm, kas iedarbojas uz stūres mehānismu

2. daļa.

:

Testa procedūra pretaizdzīšanas ierīcēm, kas iedarbojas uz stūres mehānismu, izmantojot griezes momentu ierobežojošu ierīci

| 5. pielikums – | (Rezervēts) |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Atbilstības sertifikāta paraugs |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Uzstādīšanas sertifikāta paraugs |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Pasažieru salona aizsardzības sistēmu tests |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Elektromagnētiskā savietojamība |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Mehāniskās atslēgas slēdžu specifikācija |
| --- | --- |

10. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz šādiem jautājumiem.

| 1.1. | I DAĻA. M1 un N1 kategorijas (1) transportlīdzekļa apstiprināšana attiecībā uz tā pretaizdzīšanas ierīcēm. |
| --- | --- |

1.1.

I DAĻA. M1 un N1 kategorijas (1) transportlīdzekļa apstiprināšana attiecībā uz tā pretaizdzīšanas ierīcēm.

| 1.2. | II DAĻA. Tādas transportlīdzekļu signalizācijas sistēmas (VAS) apstiprināšana, kas paredzēta pastāvīgai uzstādīšanai M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa nepārsniedz divas tonnas (1). |
| --- | --- |

1.2.

II DAĻA. Tādas transportlīdzekļu signalizācijas sistēmas (VAS) apstiprināšana, kas paredzēta pastāvīgai uzstādīšanai M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa nepārsniedz divas tonnas (1).

| 1.3. | III DAĻA. Tādu M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšana attiecībā uz to signalizācijas sistēmu(-ām), kuru maksimālā masa nepārsniedz divas tonnas (2). |
| --- | --- |

1.3.

III DAĻA. Tādu M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšana attiecībā uz to signalizācijas sistēmu(-ām), kuru maksimālā masa nepārsniedz divas tonnas (2).

| 1.4. | IV DAĻA. Imobilaizeru apstiprināšana un tādu M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšana attiecībā uz to imobilaizeriem, kuru maksimālā masa nepārsniedz divas tonnas (1)
   (2). |
| --- | --- |

1.4.

IV DAĻA. Imobilaizeru apstiprināšana un tādu M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšana attiecībā uz to imobilaizeriem, kuru maksimālā masa nepārsniedz divas tonnas (1)
   (2).

| 1.5. | I daļā noteikto ierīču uzstādīšana citu kategoriju transportlīdzekļos nav obligāta, bet jebkurai uzstādītajai ierīcei ir attiecīgi jāatbilst visām šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

1.5.

I daļā noteikto ierīču uzstādīšana citu kategoriju transportlīdzekļos nav obligāta, bet jebkurai uzstādītajai ierīcei ir attiecīgi jāatbilst visām šo noteikumu prasībām.

| 1.6. | III un IV daļā noteikto ierīču uzstādīšana citu kategoriju transportlīdzekļos vai N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa pārsniedz divas tonnas, nav obligāta, bet jebkurai uzstādītajai ierīcei ir attiecīgi jāatbilst visām šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

1.6.

III un IV daļā noteikto ierīču uzstādīšana citu kategoriju transportlīdzekļos vai N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa pārsniedz divas tonnas, nav obligāta, bet jebkurai uzstādītajai ierīcei ir attiecīgi jāatbilst visām šo noteikumu prasībām.

| 1.7. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma Līgumslēdzējas puses saskaņā ar I–IV daļu var piešķirt apstiprinājumu citu kategoriju transportlīdzekļiem un ierīcēm, kas paredzētas uzstādīšanai šādos transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

1.7.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma Līgumslēdzējas puses saskaņā ar I–IV daļu var piešķirt apstiprinājumu citu kategoriju transportlīdzekļiem un ierīcēm, kas paredzētas uzstādīšanai šādos transportlīdzekļos.

| 1.8. | Šo noteikumu piemērošanas laikā Līgumslēdzējas puses paziņo, kuras noteikumu daļas tās paredz īstenot savā teritorijā attiecībā uz katru transportlīdzekļu kategoriju (3). |
| --- | --- |

1.8.

Šo noteikumu piemērošanas laikā Līgumslēdzējas puses paziņo, kuras noteikumu daļas tās paredz īstenot savā teritorijā attiecībā uz katru transportlīdzekļu kategoriju (3).

2.   DEFINĪCIJAS. VISPĀRĪGI JĒDZIENI

| 2.1. | “Izgatavotājs” ir persona vai iestāde, kas apstiprinātājiestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī persona vai iestāde ir tieši iesaistīta apstiprināšanas procesā iekļautā transportlīdzekļa, sistēmas, elementa vai atsevišķa tehniska bloka visos izgatavošanas posmos. |
| --- | --- |

2.1.

“Izgatavotājs” ir persona vai iestāde, kas apstiprinātājiestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī persona vai iestāde ir tieši iesaistīta apstiprināšanas procesā iekļautā transportlīdzekļa, sistēmas, elementa vai atsevišķa tehniska bloka visos izgatavošanas posmos.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Transportlīdzekļa vai tā elementa tipa apstiprinājuma pieteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem iesniedz izgatavotājs. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa vai tā elementa tipa apstiprinājuma pieteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem iesniedz izgatavotājs.

| 3.2. | Tam pievieno informācijas dokumentu saskaņā ar 1. pielikuma attiecīgi 1., 2. vai 3. daļā norādīto paraugu. |
| --- | --- |

3.2.

Tam pievieno informācijas dokumentu saskaņā ar 1. pielikuma attiecīgi 1., 2. vai 3. daļā norādīto paraugu.

| 3.3. | Apstiprināmā(-o) transportlīdzekļa(-u)/elementa(-u) tipa(-u) paraugu(-us) iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprināmā(-o) transportlīdzekļa(-u)/elementa(-u) tipa(-u) paraugu(-us) iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais tips atbilst šo noteikumu attiecīgajai(-ām) daļai(-ām), tad šis tips tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

4.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais tips atbilst šo noteikumu attiecīgajai(-ām) daļai(-ām), tad šis tips tiek apstiprināts.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00, kas atbilst šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos (būtiskos) tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai tā elementa tipam, kā noteikts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00, kas atbilst šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos (būtiskos) tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai tā elementa tipam, kā noteikts šajos noteikumos.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai tipa apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikuma attiecīgi 1., 2. vai 3. daļā sniegtajam paraugam. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai tipa apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikuma attiecīgi 1., 2. vai 3. daļā sniegtajam paraugam.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim vai elementam, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); un |
| --- | --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim vai elementam, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); un

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs; un |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs; un

| 4.4.3. | papildu simbols:






  4.4.3.1. | “A” signalizācijas sistēmas gadījumā (II daļa); |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

papildu simbols:

4.4.3.1.

“A” signalizācijas sistēmas gadījumā (II daļa);

| 4.4.3.2. | “I” imobilaizera gadījumā (IV daļa); |
| --- | --- |

4.4.3.2.

“I” imobilaizera gadījumā (IV daļa);

| 4.4.3.3. | “AI” signalizācijas sistēmas un imobilaizera kombinācijas gadījumā; |
| --- | --- |

4.4.3.3.

“AI” signalizācijas sistēmas un imobilaizera kombinācijas gadījumā;

| 4.4.3.4. | “L” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa); |
| --- | --- |

4.4.3.4.

“L” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa);

| 4.4.3.5. | “LA” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa) kombinācijā ar signalizācijas sistēmu; |
| --- | --- |

4.4.3.5.

“LA” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa) kombinācijā ar signalizācijas sistēmu;

| 4.4.3.6. | “LI” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa) kombinācijā ar imobilaizeru; |
| --- | --- |

4.4.3.6.

“LI” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa) kombinācijā ar imobilaizeru;

| 4.4.3.7. | “LAI” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa) kombinācijā ar signalizācijas sistēmu un imobilaizeru. |
| --- | --- |

4.4.3.7.

“LAI” transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīcēm (I daļa) kombinācijā ar signalizācijas sistēmu un imobilaizeru.

| 4.5. | Ja tips atbilst apstiprinātajam tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja tips atbilst apstiprinātajam tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.7. | Transportlīdzeklim apstiprinājuma marķējumu piestiprina izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Transportlīdzeklim apstiprinājuma marķējumu piestiprina izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

| 4.8. | Atsevišķa elementa, piemēram, signalizācijas sistēmas vai imobilaizera, vai abu minēto elementu apstiprinājuma gadījumā izgatavotājs piestiprina apstiprinājuma m pie ierīces galvenā(-iem) elementa(-iem). |
| --- | --- |

4.8.

Atsevišķa elementa, piemēram, signalizācijas sistēmas vai imobilaizera, vai abu minēto elementu apstiprinājuma gadījumā izgatavotājs piestiprina apstiprinājuma m pie ierīces galvenā(-iem) elementa(-iem).

| 4.9. | Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.9.

Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

| 4.10. | Kā 4.4. punktā minētās apstiprinājuma marķējuma alternatīvu izsniedz atbilstības sertifikātu katrai tirdzniecībā piedāvātajai transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai (VAS) un imobilaizeram.
  Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas un/vai imobilaizera izgatavotājs piegādā transportlīdzekļa izgatavotājam apstiprinātu nemarķētu transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu un/vai imobilaizeru kā pamatiekārtu, ko šim izgatavotājam uzstādīt transportlīdzekļa modelī vai vairākos transportlīdzekļa modeļos, transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas un/vai imobilaizera izgatavotājs piegādā transportlīdzekļa izgatavotājs pietiekamu skaitu atbilstības sertifikāta eksemplāru, lai transportlīdzekļa izgatavotājs varētu saņemt transportlīdzekļa apstiprinājumu saskaņā ar šo noteikumu attiecīgi II, III un IV daļu.
  Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas vai imobilaizers ir izgatavots no atsevišķiem elementiem, uz tā galvenā(-ajiem) elementa(-iem) norāda montāžas marķējumu un atbilstības sertifikātā norāda šo montāžas marķējumu sarakstu.
  Atbilstības sertifikāta paraugs ir dots šo noteikumu 6. pielikumā. |
| --- | --- |

4.10.

Kā 4.4. punktā minētās apstiprinājuma marķējuma alternatīvu izsniedz atbilstības sertifikātu katrai tirdzniecībā piedāvātajai transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai (VAS) un imobilaizeram.

Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas un/vai imobilaizera izgatavotājs piegādā transportlīdzekļa izgatavotājam apstiprinātu nemarķētu transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu un/vai imobilaizeru kā pamatiekārtu, ko šim izgatavotājam uzstādīt transportlīdzekļa modelī vai vairākos transportlīdzekļa modeļos, transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas un/vai imobilaizera izgatavotājs piegādā transportlīdzekļa izgatavotājs pietiekamu skaitu atbilstības sertifikāta eksemplāru, lai transportlīdzekļa izgatavotājs varētu saņemt transportlīdzekļa apstiprinājumu saskaņā ar šo noteikumu attiecīgi II, III un IV daļu.

Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas vai imobilaizers ir izgatavots no atsevišķiem elementiem, uz tā galvenā(-ajiem) elementa(-iem) norāda montāžas marķējumu un atbilstības sertifikātā norāda šo montāžas marķējumu sarakstu.

Atbilstības sertifikāta paraugs ir dots šo noteikumu 6. pielikumā.

5.   I DAĻA. M1 UN N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ PRETAIZDZĪŠANAS IERĪCĒM

5.1.   DEFINĪCIJAS

Šo noteikumu I daļā lieto šādas definīcijas:

| 5.1.1. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:






  5.1.1.1. | izgatavotāja norādītais tipa apzīmējums; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

“Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:

5.1.1.1.

izgatavotāja norādītais tipa apzīmējums;

| 5.1.1.2. | tā (to) transportlīdzekļa elementa vai elementu izvietojums un konstrukcija, uz kura(-iem) iedarbojas pretaizdzīšanas ierīce; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

tā (to) transportlīdzekļa elementa vai elementu izvietojums un konstrukcija, uz kura(-iem) iedarbojas pretaizdzīšanas ierīce;

| 5.1.1.3. | pretaizdzīšanas ierīces tips. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

pretaizdzīšanas ierīces tips.

| 5.1.2. | “Pretaizdzīšanas ierīce” ir sistēma, kas paredzēta, lai novērstu transportlīdzekļa motora vai cita galvenā jaudas avota neatļautu ieslēgšanu normālos apstākļos kombinācijā ar vismaz vienu sistēmu, kura bloķē:






  a) | stūres mehānismu; vai |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

“Pretaizdzīšanas ierīce” ir sistēma, kas paredzēta, lai novērstu transportlīdzekļa motora vai cita galvenā jaudas avota neatļautu ieslēgšanu normālos apstākļos kombinācijā ar vismaz vienu sistēmu, kura bloķē:

a)

stūres mehānismu; vai

| b) | transmisiju; vai |
| --- | --- |

b)

transmisiju; vai

| c) | ātrumpārslēga vadības ierīci; vai |
| --- | --- |

c)

ātrumpārslēga vadības ierīci; vai

| d) | bremzes. |
| --- | --- |

d)

bremzes.

Ja sistēma bloķē bremzes, tad, atslēdzot ierīci, bremzes – pretēji vadītāja nolūkam – netiek automātiski atbrīvotas.

| 5.1.3. | “Stūres mehānisms” ir stūre, stūres statnis un tā papildierīces, stūres vārpsta, stūres pārnesumkārba un visi citi elementi, kas tieši ietekmē pretaizdzīšanas ierīces efektivitāti. |
| --- | --- |

5.1.3.

“Stūres mehānisms” ir stūre, stūres statnis un tā papildierīces, stūres vārpsta, stūres pārnesumkārba un visi citi elementi, kas tieši ietekmē pretaizdzīšanas ierīces efektivitāti.

| 5.1.4. | “Kombinācija” ir viens no bloķēšanas sistēmas īpaši izstrādātiem un izgatavotiem variantiem, kurš, pareizi ieslēgts, nodrošina bloķēšanas sistēmas darbību. |
| --- | --- |

5.1.4.

“Kombinācija” ir viens no bloķēšanas sistēmas īpaši izstrādātiem un izgatavotiem variantiem, kurš, pareizi ieslēgts, nodrošina bloķēšanas sistēmas darbību.

| 5.1.5. | “Atslēga” ir jebkura ierīce, kas projektēta un izgatavota tā, lai nodrošinātu tādas bloķēšanas sistēmas darbināšanu, kas paredzēta un konstruēta, lai to darbinātu tikai ar šo ierīci. |
| --- | --- |

5.1.5.

“Atslēga” ir jebkura ierīce, kas projektēta un izgatavota tā, lai nodrošinātu tādas bloķēšanas sistēmas darbināšanu, kas paredzēta un konstruēta, lai to darbinātu tikai ar šo ierīci.

| 5.1.6. | “Mainīgs kods” ir elektronisks kods, ko veido vairāki elementi, kuru kombinācija brīvi mainās pēc transmisijas bloka katras darbības. |
| --- | --- |

5.1.6.

“Mainīgs kods” ir elektronisks kods, ko veido vairāki elementi, kuru kombinācija brīvi mainās pēc transmisijas bloka katras darbības.

5.2.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 5.2.1. | Pretaizdzīšanas ierīce ir konstruēta tā, ka tā ir jāizslēdz, lai varētu:






  5.2.1.1. | iedarbināt motoru ar parastajiem vadības līdzekļiem; un |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Pretaizdzīšanas ierīce ir konstruēta tā, ka tā ir jāizslēdz, lai varētu:

5.2.1.1.

iedarbināt motoru ar parastajiem vadības līdzekļiem; un

| 5.2.1.2. | stūrēt, vadīt vai virzīt uz priekšu transportlīdzekli, izmantojot tā radīto vilci. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

stūrēt, vadīt vai virzīt uz priekšu transportlīdzekli, izmantojot tā radīto vilci.

| 5.2.1.3. | Prasību, kas noteikta 5.2.1. punktā, var izpildīt vienlaikus ar 5.2.1.1. un 5.2.1.2. punktā minētajām darbībām vai pirms tām. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Prasību, kas noteikta 5.2.1. punktā, var izpildīt vienlaikus ar 5.2.1.1. un 5.2.1.2. punktā minētajām darbībām vai pirms tām.

| 5.2.2. | Prasības, kas noteiktas 5.2.1. punktā, izpilda, izmantojot vienu atslēgu. |
| --- | --- |

5.2.2.

Prasības, kas noteiktas 5.2.1. punktā, izpilda, izmantojot vienu atslēgu.

| 5.2.3. | Izņemot 5.3.1.5. punktā paredzēto gadījumu, sistēma, kas darbināma, ievietojot atslēgu slēdzenē, neļauj izņemt atslēgu, pirms 5.2.1. punktā minētā ierīce ir sākusi darboties vai ir iestatīta darbībai. |
| --- | --- |

5.2.3.

Izņemot 5.3.1.5. punktā paredzēto gadījumu, sistēma, kas darbināma, ievietojot atslēgu slēdzenē, neļauj izņemt atslēgu, pirms 5.2.1. punktā minētā ierīce ir sākusi darboties vai ir iestatīta darbībai.

| 5.2.4. | Iepriekš 5.2.1. punktā minētā pretaizdzīšanas ierīce un transportlīdzekļa elementi, uz kuriem tā darbojas, ir konstruēti tā, lai ierīci nevarētu ātri un nemanāmi uzlauzt, neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kas ir viegli pieejami plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

5.2.4.

Iepriekš 5.2.1. punktā minētā pretaizdzīšanas ierīce un transportlīdzekļa elementi, uz kuriem tā darbojas, ir konstruēti tā, lai ierīci nevarētu ātri un nemanāmi uzlauzt, neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kas ir viegli pieejami plašai sabiedrībai.

| 5.2.5. | Pretaizdzīšanas ierīci uzstāda transportlīdzeklī kā daļu no pamatiekārtas (t. i., iekārtas, ko uzstāda izgatavotājs, pirms transportlīdzeklis pirmoreiz nonāk mazumtirdzniecībā). Pretaizdzīšanas ierīci uzstāda tā, lai pat pēc tās korpusa noņemšanas to bloķētā stāvoklī nevarētu nomontēt bez speciāliem darbarīkiem. Ja pretaizdzīšanas ierīci ir iespējams neitralizēt, noņemot skrūves, šīs skrūves, ja vien tās nav nenoņemamas, ir pārsegtas ar bloķētās pretaizdzīšanas ierīces sastāvdaļām. |
| --- | --- |

5.2.5.

Pretaizdzīšanas ierīci uzstāda transportlīdzeklī kā daļu no pamatiekārtas (t. i., iekārtas, ko uzstāda izgatavotājs, pirms transportlīdzeklis pirmoreiz nonāk mazumtirdzniecībā). Pretaizdzīšanas ierīci uzstāda tā, lai pat pēc tās korpusa noņemšanas to bloķētā stāvoklī nevarētu nomontēt bez speciāliem darbarīkiem. Ja pretaizdzīšanas ierīci ir iespējams neitralizēt, noņemot skrūves, šīs skrūves, ja vien tās nav nenoņemamas, ir pārsegtas ar bloķētās pretaizdzīšanas ierīces sastāvdaļām.

| 5.2.6. | Mehāniskās bloķēšanas sistēmas nodrošina vismaz 1 000 dažādas atslēgu kombinācijas vai tādu atslēgu kombināciju skaitu, kas vienāds ar gadā saražoto transportlīdzekļu kopējo skaitu, ja tas ir mazāks par 1 000. Viena tipa transportlīdzekļos katras kombinācijas sastopamības biežums ir aptuveni 1 pret 1 000. |
| --- | --- |

5.2.6.

Mehāniskās bloķēšanas sistēmas nodrošina vismaz 1 000 dažādas atslēgu kombinācijas vai tādu atslēgu kombināciju skaitu, kas vienāds ar gadā saražoto transportlīdzekļu kopējo skaitu, ja tas ir mazāks par 1 000. Viena tipa transportlīdzekļos katras kombinācijas sastopamības biežums ir aptuveni 1 pret 1 000.

| 5.2.7. | Elektriskām/elektroniskām bloķēšanas sistēmām, piemēram, tālvadībai, ir vismaz 50 000 variantu, un tām ir mainīgi kodi, un/vai to minimālais skenēšanas laiks ir desmit dienas, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000. |
| --- | --- |

5.2.7.

Elektriskām/elektroniskām bloķēšanas sistēmām, piemēram, tālvadībai, ir vismaz 50 000 variantu, un tām ir mainīgi kodi, un/vai to minimālais skenēšanas laiks ir desmit dienas, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000.

| 5.2.8. | Atkarībā no pretaizdzīšanas ierīces piemēro 5.2.6. vai 5.2.7. punktu. |
| --- | --- |

5.2.8.

Atkarībā no pretaizdzīšanas ierīces piemēro 5.2.6. vai 5.2.7. punktu.

| 5.2.9. | Atslēgas un slēdzenes kods nav redzams. |
| --- | --- |

5.2.9.

Atslēgas un slēdzenes kods nav redzams.

| 5.2.10. | Slēdzene ir projektēta, izgatavota un uzstādīta tā, lai slēdzenes cilindra pagriešana bloķētā stāvoklī ar griezes momentu mazāku par 2,45 Nm būtu iespējama tikai ar atbilstošu atslēgu, un






  5.2.10.1. | slēdzeņu cilindros ar tapas reversmehānismiem ne vairāk kā diviem identiskiem reversmehānismiem, kas darbojas vienā virzienā, ir jābūt novietotiem blakus, un slēdzenē nevar būt vairāk kā 60 % identisku reversmehānismu; |
| --- | --- | --- |

5.2.10.

Slēdzene ir projektēta, izgatavota un uzstādīta tā, lai slēdzenes cilindra pagriešana bloķētā stāvoklī ar griezes momentu mazāku par 2,45 Nm būtu iespējama tikai ar atbilstošu atslēgu, un

5.2.10.1.

slēdzeņu cilindros ar tapas reversmehānismiem ne vairāk kā diviem identiskiem reversmehānismiem, kas darbojas vienā virzienā, ir jābūt novietotiem blakus, un slēdzenē nevar būt vairāk kā 60 % identisku reversmehānismu;

| 5.2.10.2. | slēdzeņu cilindros ar diska reversmehānismiem ne vairāk kā diviem identiskiem reversmehānismiem, kas darbojas vienā virzienā, ir jābūt novietotiem blakus, un slēdzenē nevar būt vairāk kā 50 % identisku reversmehānismu. |
| --- | --- |

5.2.10.2.

slēdzeņu cilindros ar diska reversmehānismiem ne vairāk kā diviem identiskiem reversmehānismiem, kas darbojas vienā virzienā, ir jābūt novietotiem blakus, un slēdzenē nevar būt vairāk kā 50 % identisku reversmehānismu.

| 5.2.11. | Pretaizdzīšanas ierīcēs netiek pieļauti nekādi nejauši darbības defekti motora darbības laikā, īpaši tad, ja bloķēšana varētu mazināt drošību.






  5.2.11.1. | Pretaizdzīšanas ierīces nav iespējams ieslēgt, ja vispirms netiek apturētas motora vadības ierīces un pēc tam netiek veiktas darbības, kas nav nepārtraukta motora apturēšana, vai arī ja vispirms netiek apturētas motora vadības ierīces, kad transportlīdzeklis ir nekustīgā stāvoklī ar paceltu stāvbremzi vai transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 4 km/h. |
| --- | --- | --- |

5.2.11.

Pretaizdzīšanas ierīcēs netiek pieļauti nekādi nejauši darbības defekti motora darbības laikā, īpaši tad, ja bloķēšana varētu mazināt drošību.

5.2.11.1.

Pretaizdzīšanas ierīces nav iespējams ieslēgt, ja vispirms netiek apturētas motora vadības ierīces un pēc tam netiek veiktas darbības, kas nav nepārtraukta motora apturēšana, vai arī ja vispirms netiek apturētas motora vadības ierīces, kad transportlīdzeklis ir nekustīgā stāvoklī ar paceltu stāvbremzi vai transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 4 km/h.

| 5.2.11.2. | Ja pretaizdzīšanas ierīce ieslēdzas pēc atslēgas izņemšanas, tad tā drīkst ieslēgties tikai pēc tam, kad atslēga ir pārvietota vismaz par 2 mm, vai arī tajā jābūt bloķēšanas ierīcei, lai novērstu atslēgas netīšu vai daļēju izņemšanu. |
| --- | --- |

5.2.11.2.

Ja pretaizdzīšanas ierīce ieslēdzas pēc atslēgas izņemšanas, tad tā drīkst ieslēgties tikai pēc tam, kad atslēga ir pārvietota vismaz par 2 mm, vai arī tajā jābūt bloķēšanas ierīcei, lai novērstu atslēgas netīšu vai daļēju izņemšanu.

| 5.2.11.3. | Noteikumu 5.2.10., 5.2.10.1. vai 5.2.10.2. punkts un 5.2.11.2. punkts attiecas tikai uz ierīcēm, kurām ir mehāniskas atslēgas. |
| --- | --- |

5.2.11.3.

Noteikumu 5.2.10., 5.2.10.1. vai 5.2.10.2. punkts un 5.2.11.2. punkts attiecas tikai uz ierīcēm, kurām ir mehāniskas atslēgas.

| 5.2.12. | Enerģijas pievadus drīkst izmantot tikai pretaizdzīšanas ierīces bloķēšanas un/vai atbloķēšanas aktivizēšanai. Ierīces darbību nodrošina ar jebkuriem piemērotiem līdzekļiem, kam nav vajadzīgs enerģijas avots. |
| --- | --- |

5.2.12.

Enerģijas pievadus drīkst izmantot tikai pretaizdzīšanas ierīces bloķēšanas un/vai atbloķēšanas aktivizēšanai. Ierīces darbību nodrošina ar jebkuriem piemērotiem līdzekļiem, kam nav vajadzīgs enerģijas avots.

| 5.2.13. | Nav iespējams aktivizēt transportlīdzekļa dzinējspēku ar parastiem līdzekļiem, kamēr pretaizdzīšanas ierīce nav atslēgta. |
| --- | --- |

5.2.13.

Nav iespējams aktivizēt transportlīdzekļa dzinējspēku ar parastiem līdzekļiem, kamēr pretaizdzīšanas ierīce nav atslēgta.

| 5.2.14. | Tādas pretaizdzīšanas ierīces, kas neļauj atbrīvot transportlīdzekļa bremzes, ir atļautas tikai tad, ja bremžu aktīvo daļu bloķējošā ierīce ir pilnībā mehāniska. Šajā gadījumā 5.2.13. punkta noteikumus nepiemēro. |
| --- | --- |

5.2.14.

Tādas pretaizdzīšanas ierīces, kas neļauj atbrīvot transportlīdzekļa bremzes, ir atļautas tikai tad, ja bremžu aktīvo daļu bloķējošā ierīce ir pilnībā mehāniska. Šajā gadījumā 5.2.13. punkta noteikumus nepiemēro.

| 5.2.15. | Ja pretaizdzīšanas ierīce ir aprīkota ar vadītāja brīdināšanas funkciju, tā ieslēdzas tad, kad lietotājs atver durvis vadītāja pusē, ja vien lietotājs ir ieslēdzis ierīci un izņēmis atslēgu. |
| --- | --- |

5.2.15.

Ja pretaizdzīšanas ierīce ir aprīkota ar vadītāja brīdināšanas funkciju, tā ieslēdzas tad, kad lietotājs atver durvis vadītāja pusē, ja vien lietotājs ir ieslēdzis ierīci un izņēmis atslēgu.

5.3.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

Papildus 5.2. punktā norādītajām vispārīgajām specifikācijām pretaizdzīšanas ierīce atbilst turpmāk paredzētiem īpašiem nosacījumiem.

5.3.1.   Pretaizdzīšanas ierīces, kas iedarbojas uz stūres mehānismu

| 5.3.1.1. | Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz stūres mehānismu, bloķē stūres mehānismu. Pirms motora iedarbināšanas jāatjauno normāla stūres mehānisma darbība. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz stūres mehānismu, bloķē stūres mehānismu. Pirms motora iedarbināšanas jāatjauno normāla stūres mehānisma darbība.

| 5.3.1.2. | Ja pretaizdzīšanas ierīce ir ieslēgta, nav iespējams novērst ierīces darbību. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Ja pretaizdzīšanas ierīce ir ieslēgta, nav iespējams novērst ierīces darbību.

| 5.3.1.3. | Pretaizdzīšanas ierīcei jāatbilst 5.2.11., 5.3.1.1., 5.3.1.2. un 5.3.1.4. punktā minētajām prasībām arī pēc tam, kad tā ir izturējusi šo noteikumu 4. pielikuma 1. daļā noteiktā nodilumizturības testa 2 500 bloķēšanas ciklus katrā virzienā. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Pretaizdzīšanas ierīcei jāatbilst 5.2.11., 5.3.1.1., 5.3.1.2. un 5.3.1.4. punktā minētajām prasībām arī pēc tam, kad tā ir izturējusi šo noteikumu 4. pielikuma 1. daļā noteiktā nodilumizturības testa 2 500 bloķēšanas ciklus katrā virzienā.

| 5.3.1.4. | Pretaizdzīšanas ierīce ieslēgtā stāvoklī atbilst vienam no šādiem kritērijiem:






  5.3.1.4.1. | tā ir pietiekami stipra, lai bez stūres mehānisma bojāšanas, kas varētu mazināt drošību, izturētu 300 Nm griezes momenta piemērošanu stūres vārpstai abos ass virzienos statiskos apstākļos; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.4.

Pretaizdzīšanas ierīce ieslēgtā stāvoklī atbilst vienam no šādiem kritērijiem:

5.3.1.4.1.

tā ir pietiekami stipra, lai bez stūres mehānisma bojāšanas, kas varētu mazināt drošību, izturētu 300 Nm griezes momenta piemērošanu stūres vārpstai abos ass virzienos statiskos apstākļos;

| 5.3.1.4.2. | tajā ir mehānisms, kas ļauj tai griezties vai slīdēt tā, lai sistēma spētu izturēt vismaz 100 Nm nepārtrauktu vai pārtrauktu griezes momentu. Bloķēšanas sistēmai jāiztur minētais griezes moments pēc šo noteikumu 4. pielikuma 2. daļā noteiktā testa; |
| --- | --- |

5.3.1.4.2.

tajā ir mehānisms, kas ļauj tai griezties vai slīdēt tā, lai sistēma spētu izturēt vismaz 100 Nm nepārtrauktu vai pārtrauktu griezes momentu. Bloķēšanas sistēmai jāiztur minētais griezes moments pēc šo noteikumu 4. pielikuma 2. daļā noteiktā testa;

| 5.3.1.4.3. | tajā ir mehānisms, kas paredzēts, lai stūres rats varētu brīvi rotēt uz bloķētās stūres vārpstas. Bloķēšanas mehānisms ir pietiekami stiprs, lai tas spētu izturēt 200 Nm griezes momentu, ko statiskos apstākļos piemēro stūres vārpstai abos ass virzienos. |
| --- | --- |

5.3.1.4.3.

tajā ir mehānisms, kas paredzēts, lai stūres rats varētu brīvi rotēt uz bloķētās stūres vārpstas. Bloķēšanas mehānisms ir pietiekami stiprs, lai tas spētu izturēt 200 Nm griezes momentu, ko statiskos apstākļos piemēro stūres vārpstai abos ass virzienos.

| 5.3.1.5. | Ja no attiecīgās pretaizdzīšanas ierīces atslēgu var izņemt ne vien tad, kad stūres mehānisms nedarbojas, bet arī citā stāvoklī, tad ierīces konstrukcijai jābūt tādai, kas neļauj sasniegt minēto stāvokli un izņemt atslēgu, veicot netīšu darbību. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Ja no attiecīgās pretaizdzīšanas ierīces atslēgu var izņemt ne vien tad, kad stūres mehānisms nedarbojas, bet arī citā stāvoklī, tad ierīces konstrukcijai jābūt tādai, kas neļauj sasniegt minēto stāvokli un izņemt atslēgu, veicot netīšu darbību.

| 5.3.1.6. | Ja kāds no elementiem nedarbojas, apgrūtinot 5.3.1.4.1., 5.3.1.4.2. un 5.3.1.4.3. punktā noteikto prasību piemērošanu attiecībā uz griezes momentu, bet stūrēšanas sistēma vēl aizvien ir bloķēta, tad iekārta atbilst prasībām. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

Ja kāds no elementiem nedarbojas, apgrūtinot 5.3.1.4.1., 5.3.1.4.2. un 5.3.1.4.3. punktā noteikto prasību piemērošanu attiecībā uz griezes momentu, bet stūrēšanas sistēma vēl aizvien ir bloķēta, tad iekārta atbilst prasībām.

5.3.2.   Pretaizdzīšanas ierīces, kas iedarbojas uz transmisiju vai bremzēm

| 5.3.2.1. | Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz transmisiju, novērš transportlīdzekļa dzenošo riteņu rotāciju. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz transmisiju, novērš transportlīdzekļa dzenošo riteņu rotāciju.

| 5.3.2.2. | Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz bremzēm, bremzē ne mazāk kā vienu riteni vismaz vienas ass katrā pusē. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz bremzēm, bremzē ne mazāk kā vienu riteni vismaz vienas ass katrā pusē.

| 5.3.2.3. | Ja pretaizdzīšanas ierīce ir ieslēgta, novērst ierīces darbību nav iespējams. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Ja pretaizdzīšanas ierīce ir ieslēgta, novērst ierīces darbību nav iespējams.

| 5.3.2.4. | Nav iespējams netīši bloķēt transmisiju vai bremzes, ja atslēga ir pretaizdzīšanas ierīces slēdzenē, pat tad, ja ir ieslēgusies vai iestatīta darbībai ierīce, kas neļauj iedarbināt motoru. Šī prasība neattiecas uz tiem gadījumiem, kad ierīces, ko izmanto citam papildu nolūkam, atbilst šo noteikumu 5.3.2. punkta prasībām un šīs papildu funkcijas izpildei ir vajadzīga slēdzene, kas atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem (piemēram, elektriskā stāvbremze). |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Nav iespējams netīši bloķēt transmisiju vai bremzes, ja atslēga ir pretaizdzīšanas ierīces slēdzenē, pat tad, ja ir ieslēgusies vai iestatīta darbībai ierīce, kas neļauj iedarbināt motoru. Šī prasība neattiecas uz tiem gadījumiem, kad ierīces, ko izmanto citam papildu nolūkam, atbilst šo noteikumu 5.3.2. punkta prasībām un šīs papildu funkcijas izpildei ir vajadzīga slēdzene, kas atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem (piemēram, elektriskā stāvbremze).

| 5.3.2.5. | Pretaizdzīšanas ierīce ir projektēta un izgatavota tā, ka tā pilnībā darbojas pat pēc nelielas nodiluma pakāpes, kas radusies pēc 2 500 bloķēšanas cikliem katrā virzienā. Ja pretaizdzīšanas ierīce iedarbojas uz bremzēm, tas attiecas uz katru ierīces mehānisko vai elektrisko detaļu. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Pretaizdzīšanas ierīce ir projektēta un izgatavota tā, ka tā pilnībā darbojas pat pēc nelielas nodiluma pakāpes, kas radusies pēc 2 500 bloķēšanas cikliem katrā virzienā. Ja pretaizdzīšanas ierīce iedarbojas uz bremzēm, tas attiecas uz katru ierīces mehānisko vai elektrisko detaļu.

| 5.3.2.6. | Ja no attiecīgās pretaizdzīšanas ierīces atslēgu var izņemt ne vien tad, kad transmisija vai bremzes ir bloķētas, bet arī citā stāvoklī, tad ierīces konstrukcijai jābūt tādai, kas neļauj sasniegt minēto stāvokli un izņemt atslēgu, veicot netīšu darbību. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Ja no attiecīgās pretaizdzīšanas ierīces atslēgu var izņemt ne vien tad, kad transmisija vai bremzes ir bloķētas, bet arī citā stāvoklī, tad ierīces konstrukcijai jābūt tādai, kas neļauj sasniegt minēto stāvokli un izņemt atslēgu, veicot netīšu darbību.

| 5.3.2.7. | Ja tiek izmantota pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz transmisiju, ierīcei ir jābūt pietiekami stiprai, lai tā bez bojājuma, kas varētu mazināt drošību, spētu izturēt tādu griezes momentu abos virzienos un statiskos apstākļos, kurš ir par 50 % lielāks nekā maksimālais griezes moments, ko parasti var piemērot transmisijai. Nosakot šī testēšanas griezes momenta līmeni, ņem vērā nevis motora maksimālo griezes momentu, bet gan maksimālo griezes momentu, kuru var pārnest sajūgs vai automātiskā pārnesumkārba. |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Ja tiek izmantota pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz transmisiju, ierīcei ir jābūt pietiekami stiprai, lai tā bez bojājuma, kas varētu mazināt drošību, spētu izturēt tādu griezes momentu abos virzienos un statiskos apstākļos, kurš ir par 50 % lielāks nekā maksimālais griezes moments, ko parasti var piemērot transmisijai. Nosakot šī testēšanas griezes momenta līmeni, ņem vērā nevis motora maksimālo griezes momentu, bet gan maksimālo griezes momentu, kuru var pārnest sajūgs vai automātiskā pārnesumkārba.

| 5.3.2.8. | Ja transportlīdzeklim ir pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz bremzēm, ierīcei jāspēj nekustīgi noturēt piekrauts transportlīdzeklis 20 % augšup vai lejup vērstā slīpumā. |
| --- | --- |

5.3.2.8.

Ja transportlīdzeklim ir pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz bremzēm, ierīcei jāspēj nekustīgi noturēt piekrauts transportlīdzeklis 20 % augšup vai lejup vērstā slīpumā.

| 5.3.2.9. | Ja transportlīdzeklim ir pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz bremzēm, šo noteikumu prasības nedrīkst saprast kā atkāpi no Noteikumu Nr. 13 vai Noteikumu Nr. 13-H prasībām pat tad, ja ierīce neveic paredzēto darbību. |
| --- | --- |

5.3.2.9.

Ja transportlīdzeklim ir pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz bremzēm, šo noteikumu prasības nedrīkst saprast kā atkāpi no Noteikumu Nr. 13 vai Noteikumu Nr. 13-H prasībām pat tad, ja ierīce neveic paredzēto darbību.

5.3.3.   Pretaizdzīšanas ierīces, kas iedarbojas uz pārnesumu pārslēgšanas vadības ierīci

| 5.3.3.1. | Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz pārnesumu pārslēgšanas vadības ierīci, spēj novērst jebkuru pārnesuma maiņu. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Pretaizdzīšanas ierīce, kas iedarbojas uz pārnesumu pārslēgšanas vadības ierīci, spēj novērst jebkuru pārnesuma maiņu.

| 5.3.3.2. | Rokas pārnesumkārbu gadījumā jānodrošina iespēja bloķēt pārnesumu pārslēgšanas sviru tikai atpakaļgaitā; ir pieļaujama arī papildu bloķēšana neitrālā režīmā. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Rokas pārnesumkārbu gadījumā jānodrošina iespēja bloķēt pārnesumu pārslēgšanas sviru tikai atpakaļgaitā; ir pieļaujama arī papildu bloķēšana neitrālā režīmā.

| 5.3.3.3. | Tādu automātisko pārnesumkārbu gadījumā, kuras var pārslēgt režīmā “novietošanai stāvvietā”, jānodrošina iespēja bloķēt mehānismu tikai šajā režīmā; ir pieļaujama arī papildu bloķēšana neitrālā un/vai atpakaļgaitas režīmā. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Tādu automātisko pārnesumkārbu gadījumā, kuras var pārslēgt režīmā “novietošanai stāvvietā”, jānodrošina iespēja bloķēt mehānismu tikai šajā režīmā; ir pieļaujama arī papildu bloķēšana neitrālā un/vai atpakaļgaitas režīmā.

| 5.3.3.4. | Tādu automātisko pārnesumkārbu gadījumā, kuras nevar pārslēgt režīmā “novietošanai stāvvietā”, jānodrošina iespēja bloķēt mehānismu tikai neitrālajā un/vai atpakaļgaitas režīmā. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Tādu automātisko pārnesumkārbu gadījumā, kuras nevar pārslēgt režīmā “novietošanai stāvvietā”, jānodrošina iespēja bloķēt mehānismu tikai neitrālajā un/vai atpakaļgaitas režīmā.

| 5.3.3.5. | Pretaizdzīšanas ierīce ir projektēta un izgatavota tā, ka tā pilnībā darbojas pat pēc nelielas nodiluma pakāpes, kas radusies pēc 2 500 bloķēšanas cikliem katrā virzienā. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

Pretaizdzīšanas ierīce ir projektēta un izgatavota tā, ka tā pilnībā darbojas pat pēc nelielas nodiluma pakāpes, kas radusies pēc 2 500 bloķēšanas cikliem katrā virzienā.

5.4.   ELEKTROMEHĀNISKĀS UN ELEKTRONISKĀS PRETAIZDZĪŠANAS IERĪCES

Elektromehāniskas un elektroniskas pretaizdzīšanas ierīces, ja tās ir uzstādītas, atbilst iepriekš minētā 5.2. un 5.3. punkta prasībām, kā arī 8.4. punkta prasībām, mutatis mutandi.

Ja ierīces izmantošanas tehnoloģija ir tāda, ka 5., 6., un 8.4. punktu piemērot nevar, pārliecinās, ka ir darīts viss iespējamais, lai nodrošinātu transportlīdzekļa drošību. Šādu ierīču darbība paredz drošus līdzekļus, kuri novērš bloķēšanas vai nejaušas disfunkcijas risku, kas varētu apdraudēt transportlīdzekļa drošību.

6.   II DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA SIGNALIZĀCIJAS SISTĒMU APSTIPRINĀŠANA

6.1.   DEFINĪCIJAS

Šo noteikumu II daļā izmanto šādas definīcijas:

| 6.1.2. | “Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma” (VAS) ir sistēma, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa(-u) tipam(-iem), lai signalizētu par transportlīdzekļa uzlaušanu vai aiztikšanu; šīs sistēmas var nodrošināt papildu aizsardzību pret transportlīdzekļa neatļautu izmantošanu. |
| --- | --- |

6.1.2.

“Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma” (VAS) ir sistēma, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa(-u) tipam(-iem), lai signalizētu par transportlīdzekļa uzlaušanu vai aiztikšanu; šīs sistēmas var nodrošināt papildu aizsardzību pret transportlīdzekļa neatļautu izmantošanu.

| 6.1.3. | “Devējs” ir ierīce, kas uztver izmaiņas, kuras varētu būt radušās transportlīdzekļa uzlaušanas dēļ vai tāpēc, ka tas ir aiztikts. |
| --- | --- |

6.1.3.

“Devējs” ir ierīce, kas uztver izmaiņas, kuras varētu būt radušās transportlīdzekļa uzlaušanas dēļ vai tāpēc, ka tas ir aiztikts.

| 6.1.4. | “Brīdinājuma ierīce” ir ierīce, kas norāda, ka ir notikusi uzlaušana vai ka transportlīdzeklis ir aiztikts. |
| --- | --- |

6.1.4.

“Brīdinājuma ierīce” ir ierīce, kas norāda, ka ir notikusi uzlaušana vai ka transportlīdzeklis ir aiztikts.

| 6.1.5. | “Vadības iekārta” ir iekārta, kas vajadzīga transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanai, atiestatīšanai un testēšanai, kā arī trauksmes signāla nosūtīšanai brīdinājuma ierīcēm. |
| --- | --- |

6.1.5.

“Vadības iekārta” ir iekārta, kas vajadzīga transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanai, atiestatīšanai un testēšanai, kā arī trauksmes signāla nosūtīšanai brīdinājuma ierīcēm.

| 6.1.6. | “Iestatīts” ir transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvoklis, kad brīdinājuma ierīcēm var nosūtīt trauksmes signālu. |
| --- | --- |

6.1.6.

“Iestatīts” ir transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvoklis, kad brīdinājuma ierīcēm var nosūtīt trauksmes signālu.

| 6.1.7. | “Atiestatīts” ir transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvoklis, kad brīdinājuma ierīcēm trauksmes signālu nevar nosūtīt. |
| --- | --- |

6.1.7.

“Atiestatīts” ir transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvoklis, kad brīdinājuma ierīcēm trauksmes signālu nevar nosūtīt.

| 6.1.8. | “Atslēga” ir jebkura ierīce, kas projektēta un izgatavota tā, lai nodrošinātu tādas bloķēšanas sistēmas darbību, kas projektēta un izgatavota darbināšanai tikai ar šo ierīci. |
| --- | --- |

6.1.8.

“Atslēga” ir jebkura ierīce, kas projektēta un izgatavota tā, lai nodrošinātu tādas bloķēšanas sistēmas darbību, kas projektēta un izgatavota darbināšanai tikai ar šo ierīci.

| 6.1.9. | “Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas tips” ir sistēmas, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.

“Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas tips” ir sistēmas, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

a)

izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | devēja veids; |
| --- | --- |

b)

devēja veids;

| c) | brīdinājuma ierīces veids; |
| --- | --- |

c)

brīdinājuma ierīces veids;

| d) | vadības iekārtas veids. |
| --- | --- |

d)

vadības iekārtas veids.

| 6.1.10. | “Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas apstiprinājums” ir transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas tipa apstiprinājums, ņemot vērā 6.2., 6.3. un 6.4. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

6.1.10.

“Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas apstiprinājums” ir transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas tipa apstiprinājums, ņemot vērā 6.2., 6.3. un 6.4. punktā noteiktās prasības.

| 6.1.11. | “Imobilaizers” ir ierīce, kas paredzēta, lai novērstu transportlīdzekļa aizdzīšanu, izmantojot tā motora radīto vilci. |
| --- | --- |

6.1.11.

“Imobilaizers” ir ierīce, kas paredzēta, lai novērstu transportlīdzekļa aizdzīšanu, izmantojot tā motora radīto vilci.

| 6.1.12. | “Trauksmes signalizācija briesmu gadījumā” ir ierīce, kas ļauj personai izmantot transportlīdzeklī uzstādīto signalizāciju, lai izsauktu palīdzību ārkārtējā situācijā. |
| --- | --- |

6.1.12.

“Trauksmes signalizācija briesmu gadījumā” ir ierīce, kas ļauj personai izmantot transportlīdzeklī uzstādīto signalizāciju, lai izsauktu palīdzību ārkārtējā situācijā.

6.2.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 6.2.1. | Ja transportlīdzeklis tiek uzlauzts vai aiztikts, transportlīdzekļa signalizācijas sistēma raida brīdinājuma signālu. Brīdinājuma signāls ir skaņas signāls, kuru var papildināt optiskas brīdinājuma ierīces signāls, vai arī tas ir radio signāls vai jebkuru iepriekš minēto signālu kombinācija. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ja transportlīdzeklis tiek uzlauzts vai aiztikts, transportlīdzekļa signalizācijas sistēma raida brīdinājuma signālu. Brīdinājuma signāls ir skaņas signāls, kuru var papildināt optiskas brīdinājuma ierīces signāls, vai arī tas ir radio signāls vai jebkuru iepriekš minēto signālu kombinācija.

| 6.2.2. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma ir projektēta, izgatavota un uzstādīta tā, lai ar to aprīkotais transportlīdzeklis joprojām atbilstu attiecīgajām tehniskajām prasībām, īpaši attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (EMC). |
| --- | --- |

6.2.2.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma ir projektēta, izgatavota un uzstādīta tā, lai ar to aprīkotais transportlīdzeklis joprojām atbilstu attiecīgajām tehniskajām prasībām, īpaši attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (EMC).

| 6.2.3. | Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēma nodrošina radiosignāla pārraides iespēju, piemēram, signalizācijas sistēmas iestatīšanai vai atiestatīšanai vai trauksmes signāla raidīšanai, tā atbilst attiecīgajiem ETSI standartiem (5), piemēram, EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) un EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (ieskaitot visas konsultatīvās prasības). Radiosignāla pārraides frekvencei un maksimālajai izstarotajai jaudai, kas vajadzīga signalizācijas sistēmas iestatīšanai un atiestatīšanai, jāatbilst CEPT/ERC
   (6) Ieteikumam 70-03 (2000. gada 17. februāris) par tuvas darbības ierīču lietošanu (7). |
| --- | --- |

6.2.3.

Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēma nodrošina radiosignāla pārraides iespēju, piemēram, signalizācijas sistēmas iestatīšanai vai atiestatīšanai vai trauksmes signāla raidīšanai, tā atbilst attiecīgajiem ETSI standartiem (5), piemēram, EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) un EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (ieskaitot visas konsultatīvās prasības). Radiosignāla pārraides frekvencei un maksimālajai izstarotajai jaudai, kas vajadzīga signalizācijas sistēmas iestatīšanai un atiestatīšanai, jāatbilst CEPT/ERC
   (6) Ieteikumam 70-03 (2000. gada 17. februāris) par tuvas darbības ierīču lietošanu (7).

| 6.2.4. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas uzstādīšana transportlīdzeklī neietekmē transportlīdzekļa darbību (atiestatītā stāvoklī) vai tā drošu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

6.2.4.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas uzstādīšana transportlīdzeklī neietekmē transportlīdzekļa darbību (atiestatītā stāvoklī) vai tā drošu ekspluatāciju.

| 6.2.5. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma un tās elementi nedrīkst ieslēgties nejauši, jo īpaši motora darbības laikā. |
| --- | --- |

6.2.5.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma un tās elementi nedrīkst ieslēgties nejauši, jo īpaši motora darbības laikā.

| 6.2.6. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas bojājums vai tās elektroapgādes bojājums neietekmē transportlīdzekļa drošu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

6.2.6.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas bojājums vai tās elektroapgādes bojājums neietekmē transportlīdzekļa drošu ekspluatāciju.

| 6.2.7. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma, tās elementi un to kontrolētās detaļas ir projektētas, izgatavotas un uzstādītas tā, lai pēc iespējas samazinātu risku, ka kāds tās varētu ātri un nemanāmi neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kas viegli pieejami plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

6.2.7.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma, tās elementi un to kontrolētās detaļas ir projektētas, izgatavotas un uzstādītas tā, lai pēc iespējas samazinātu risku, ka kāds tās varētu ātri un nemanāmi neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kas viegli pieejami plašai sabiedrībai.

| 6.2.8. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanas un atiestatīšanas līdzekļi ir projektēti tā, lai tiktu nodrošinātas I daļā noteiktās prasības. Elektriskie savienojumi ar šo noteikumu I daļā minētajiem elementiem ir atļauti. |
| --- | --- |

6.2.8.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanas un atiestatīšanas līdzekļi ir projektēti tā, lai tiktu nodrošinātas I daļā noteiktās prasības. Elektriskie savienojumi ar šo noteikumu I daļā minētajiem elementiem ir atļauti.

| 6.2.9. | Sistēmu ierīko tā, lai jebkuras brīdinājuma signāla shēmas bojājuma gadījumā nedarbotos tikai bojātā shēma, nevis citas signalizācijas sistēmas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

6.2.9.

Sistēmu ierīko tā, lai jebkuras brīdinājuma signāla shēmas bojājuma gadījumā nedarbotos tikai bojātā shēma, nevis citas signalizācijas sistēmas sastāvdaļas.

| 6.2.10. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmā var būt uzstādīts imobilaizers, kas atbilst šo noteikumu IV daļas prasībām. |
| --- | --- |

6.2.10.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmā var būt uzstādīts imobilaizers, kas atbilst šo noteikumu IV daļas prasībām.

6.3.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

6.3.1.   Aizsardzības apjoms

6.3.1.1.   Īpašas prasības

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma obligāti reaģē jebkuru transportlīdzekļa durvju, motora pārsega un bagāžas nodalījuma atvēršanu un signalizē par to. Gaismas avotu bojājums vai izslēgšana, piemēram, pasažieru salonā, nepasliktina kontrolierīces darbību.

Ir atļauts uzstādīt efektīvus papildu devējus informācijas/displeja vajadzībām, kas reaģē, piemēram, uz:

| i) | transportlīdzekļa uzlaušanu (piemēram, pasažieru salona kontrolierīce, logu stiklu kontrolierīce, ierīce, kas konstatē stikla sasišanu); vai |
| --- | --- |

i)

transportlīdzekļa uzlaušanu (piemēram, pasažieru salona kontrolierīce, logu stiklu kontrolierīce, ierīce, kas konstatē stikla sasišanu); vai

| ii) | transportlīdzekļa zādzības mēģinājumu (piemēram, slīpuma noteicējs), |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļa zādzības mēģinājumu (piemēram, slīpuma noteicējs),

ja tiek veikti pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu nevajadzīgus skaņu signālus (t. i., viltus trauksmi, sk. turpmāk 6.3.1.2. punktu).

Tā kā šie papildu devēji rada trauksmes signālu arī pēc uzlaušanas (piemēram, ja tiek sasists stikls) vai ārēju faktoru (piemēram, vēja) ietekmē, trauksmes signāls, ko iedarbina viens no iepriekš minētajiem devējiem, drīkst ieslēgties ne vairāk kā 10 reizes vienā un tajā pašā transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas ieslēgšanās periodā.

Šajā gadījumā ieslēgšanās perioda ilgumu ierobežo transportlīdzekļa lietotājs, kas drīkst atiestatīt sistēmu.

Dažus papildu devēju veidus, piemēram, pasažieru salona kontrolierīci (ultraskaņas, infrasarkano) vai slīpuma noteicēju u. c., var apzināti atslēgt. Šajā gadījumā katru reizi pirms transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanas jāveic atsevišķa apzināta darbība. Nav pieļaujams, ka devējus var atslēgt laikā, kad signalizācijas sistēma ir iestatītā stāvoklī.

6.3.1.2.   Drošība pret viltus trauksmi

| 6.3.1.2.1. | Ar atbilstošiem pasākumiem, piemēram:






  i) | izmantojot mehānisku konstrukciju un elektriskās ķēdes shēmu, kas atbilst mehānisko transportlīdzekļu īpatnībām; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2.1.

Ar atbilstošiem pasākumiem, piemēram:

i)

izmantojot mehānisku konstrukciju un elektriskās ķēdes shēmu, kas atbilst mehānisko transportlīdzekļu īpatnībām;

| ii) | izvēloties un piemērojot signalizācijas sistēmas un tās elementu darbības un vadības principus, |
| --- | --- |

ii)

izvēloties un piemērojot signalizācijas sistēmas un tās elementu darbības un vadības principus,

nodrošina, lai transportlīdzekļa signalizācijas sistēma nedz iestatītā, nedz atiestatītā stāvoklī nevarētu izraisīt nevajadzīgu skaņas signālu šādos gadījumos:

| a) | trieciens pa transportlīdzekli – 6.4.2.13. punktā noteiktais tests; |
| --- | --- |

a)

trieciens pa transportlīdzekli – 6.4.2.13. punktā noteiktais tests;

| b) | elektromagnētiskā savietojamība – 6.4.2.12. punktā noteiktie testi; |
| --- | --- |

b)

elektromagnētiskā savietojamība – 6.4.2.12. punktā noteiktie testi;

| c) | akumulatora sprieguma samazināšanās tā pastāvīgas izlādes dēļ – 6.4.2.14. punktā noteiktais tests; |
| --- | --- |

c)

akumulatora sprieguma samazināšanās tā pastāvīgas izlādes dēļ – 6.4.2.14. punktā noteiktais tests;

| d) | pasažieru salona kontrolierīces radīta viltus trauksme – 6.4.2.15. punktā noteiktais tests. |
| --- | --- |

d)

pasažieru salona kontrolierīces radīta viltus trauksme – 6.4.2.15. punktā noteiktais tests.

| 6.3.1.2.2. | Ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, piemēram, ar tehniskiem datiem, ka drošība pret viltus trauksmi ir pietiekama, par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var nepieprasīt veikt dažus no iepriekš minētajiem testiem. |
| --- | --- |

6.3.1.2.2.

Ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, piemēram, ar tehniskiem datiem, ka drošība pret viltus trauksmi ir pietiekama, par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var nepieprasīt veikt dažus no iepriekš minētajiem testiem.

6.3.2.   Skaņas signalizācija

6.3.2.1.   Vispārīgi noteikumi

Brīdinājuma signāls ir skaidri dzirdams, atpazīstams un būtiski atšķiras no citiem ceļu satiksmē izmantotajiem skaņas signāliem.

Papildus skaņas signālierīcei, kas uzstādīta kā pamatiekārta, var uzstādīt atsevišķu skaņas signālierīci transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas kontrolētajā zonā, kur tā ir aizsargāta pret nepiederošu personu vieglu un ātru piekļuvi.

Ja izmanto atsevišķu skaņas signālierīci atbilstoši turpmākajam 6.3.2.3.1. punktam, transportlīdzekļa signalizācijas sistēma var papildus darbināt pamatiekārtas standarta skaņas signālierīci, ja vien standarta skaņas signālierīces (kas parasti ir vieglāk pieejama) aizskaršana neietekmē papildu skaņas signālierīces darbību.

6.3.2.2.   Skaņas signāla ilgums

| Minimālais ilgums | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| Maksimālais ilgums | : | 30 s |

Minimālais ilgums

:

25 s

Maksimālais ilgums

:

30 s

Skaņas signāls var skanēt atkārtoti tikai pēc tam, kad transportlīdzeklis vēlreiz aiztikts, t. i., pēc iepriekš minētā laika perioda (ierobežojumus sk. iepriekš minētajā 6.3.1.1. un 6.3.1.2. punktā).

Signalizācijas sistēmas atiestatīšana tūlīt pārtrauc signālu.

6.3.2.3.   Specifikācijas attiecībā uz skaņas signālu

| 6.3.2.3.1. | Nemainīga toņa signālierīce (nemainīgs frekvenču spektrs), piemēram, signāltaures – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu.
  Pārtraukts signāls (ieslēgts/izslēgts)
  Palaides frekvence ... (2 ± 1) Hz
  Ieslēgšanas laiks = izslēgšanas laiks ± 10 % |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.

Nemainīga toņa signālierīce (nemainīgs frekvenču spektrs), piemēram, signāltaures – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu.

Pārtraukts signāls (ieslēgts/izslēgts)

Palaides frekvence ... (2 ± 1) Hz

Ieslēgšanas laiks = izslēgšanas laiks ± 10 %

| 6.3.2.3.2. | Skaņas signālierīce ar frekvences modulāciju – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu, bet ar plaša frekvenču diapazona vienādu caurlaidību iepriekš minētajā diapazonā (1 800–3 550 Hz) abos virzienos.
  Caurlaidības frekvence ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

6.3.2.3.2.

Skaņas signālierīce ar frekvences modulāciju – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu, bet ar plaša frekvenču diapazona vienādu caurlaidību iepriekš minētajā diapazonā (1 800–3 550 Hz) abos virzienos.

Caurlaidības frekvence ... (2 ± 1) Hz

| 6.3.2.3.3. | Skaņas līmenis
  Skaņas avots ir:






  i) | vai nu saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu apstiprināta skaņas signālierīce; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.3.3.

Skaņas līmenis

Skaņas avots ir:

i)

vai nu saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu apstiprināta skaņas signālierīce;

| ii) | vai ierīce, kas atbilst EEK Noteikumu Nr. 28 I daļas 6.1. un 6.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

ii)

vai ierīce, kas atbilst EEK Noteikumu Nr. 28 I daļas 6.1. un 6.2. punkta prasībām.

Tomēr, ja skaņas avots nav pamatiekārtas skaņas signālierīce, minimālo skaņas līmeni var samazināt līdz 100 dB (A), veicot mērījumus saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļas nosacījumiem.

6.3.3.   Optiskā signalizācija – ja tāda ir uzstādīta

6.3.3.1.   Vispārīgi noteikumi

Ja notiek transportlīdzekļa uzlaušana vai tas tiek aiztikts, ierīce ieslēdz optisko signālu, kā noteikts turpmāk 6.3.3.2. un 6.3.3.3. punktā.

6.3.3.2.   Optiskā signāla ilgums

Optiskā signāla ilgums ir no 25 s līdz 5 min pēc signalizācijas ieslēgšanas. Signalizācijas sistēmas atiestatīšana tūlīt pārtrauc signālu.

6.3.3.3.   Optiskā signāla tips

Transportlīdzekļa visu virzienrādītāju un/vai pasažieru salona gaismas, ieskaitot visus lukturus vienā un tajā pašā elektriskajā ķēdē, ieslēgšanās un izslēgšanās.

Palaides frekvence ... (2 ± 1) Hz

Signāli var būt arī asinhroni skaņas signālam.

Ieslēgšanas laiks = izslēgšanas laiks ± 10 %

6.3.4.   Radiosignalizācija (peidžers) – ja tāda ir uzstādīta

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmā var būt ierīce, kas ieslēdz trauksmes signālu ar radioraidītāja palīdzību.

6.3.5.   Signalizācijas sistēmas iestatīšanas bloķēšana

| 6.3.5.1. | Jāizslēdz iespēja apzināti vai netīši iestatīt signalizācijas sistēmu motora darbības laikā. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

Jāizslēdz iespēja apzināti vai netīši iestatīt signalizācijas sistēmu motora darbības laikā.

6.3.6.   Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšana un atiestatīšana

6.3.6.1.   Iestatīšana

Ir atļauti jebkuri piemēroti transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanas līdzekļi, ja vien šie līdzekļi netīši nerada viltus trauksmi.

6.3.6.2.   Atiestatīšana

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas atiestatīšanu veic ar vienu no turpmāk minētajām ierīcēm vai to kombināciju. Ir atļautas citas ierīces ar līdzvērtīgu darbību.

| 6.3.6.2.1. | Mehāniska atslēga (kas atbilst šo noteikumu 10. pielikuma prasībām), ko var izmantot kopā ar centralizētu transportlīdzekļa bloķēšanas sistēmu, kurai ir vismaz 1 000 variantu un kuru darbina no ārpuses. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

Mehāniska atslēga (kas atbilst šo noteikumu 10. pielikuma prasībām), ko var izmantot kopā ar centralizētu transportlīdzekļa bloķēšanas sistēmu, kurai ir vismaz 1 000 variantu un kuru darbina no ārpuses.

| 6.3.6.2.2. | Elektriska/elektroniska ierīce, piemēram, tālvadības ierīce, kurai ir vismaz 50 000 variantu un mainīgi kodi, un/vai desmit dienu ilgs minimālais skenēšanas laiks, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Elektriska/elektroniska ierīce, piemēram, tālvadības ierīce, kurai ir vismaz 50 000 variantu un mainīgi kodi, un/vai desmit dienu ilgs minimālais skenēšanas laiks, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000.

| 6.3.6.2.3. | Mehāniska atslēga vai elektriska/elektroniska ierīce aizsargātā pasažieru salonā ar regulējamu darbības aizturi izkāpšanas/iekāpšanas laikā. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

Mehāniska atslēga vai elektriska/elektroniska ierīce aizsargātā pasažieru salonā ar regulējamu darbības aizturi izkāpšanas/iekāpšanas laikā.

6.3.7.   Darbības aizture izkāpšanas laikā

Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas iestatīšanas ierīce ir uzstādīta aizsargātajā zonā, tiek nodrošināta tās darbības aizture izkāpšanas laikā. Izkāpšanai paredzēto darbības aizturi var iestatīt uz laiku no 15 sekundēm līdz 45 sekundēm pēc slēdža iedarbināšanas. Aiztures ilgumu var pielāgot tā, lai tas atbilstu atsevišķa lietotāja vajadzībām.

6.3.8.   Darbības aizture iekāpšanas laikā

Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas atiestatīšanas ierīce ir uzstādīta aizsargātajā zonā, tiek nodrošināta ne mazāk kā 5 sekunžu un ne vairāk kā 15 sekunžu aizture pirms skaņas un optisko signālu ieslēgšanās. Aiztures ilgumu var pielāgot tā, lai tas atbilstu atsevišķa lietotāja vajadzībām.

6.3.9.   Stāvokļa displejs

| 6.3.9.1. | Lai sniegtu informāciju par transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvokli (iestatīts stāvoklis, atiestatīts stāvoklis, iestatītā signāla ilgums, signalizācija ir ieslēgusies), pasažieru salona iekšpusē un ārpusē ir atļauts izvietot optiskus displejus. Ārpus pasažieru salona uzstādīto optisko signālu gaismas intensitāte nepārsniedz 0,5 cd. |
| --- | --- |

6.3.9.1.

Lai sniegtu informāciju par transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvokli (iestatīts stāvoklis, atiestatīts stāvoklis, iestatītā signāla ilgums, signalizācija ir ieslēgusies), pasažieru salona iekšpusē un ārpusē ir atļauts izvietot optiskus displejus. Ārpus pasažieru salona uzstādīto optisko signālu gaismas intensitāte nepārsniedz 0,5 cd.

| 6.3.9.2. | Ja tiek nodrošināta indikācija par tādiem īslaicīgiem, “dinamiskiem” procesiem kā režīma “iestatīts” nomaiņa uz režīmu “atiestatīts” un otrādi, šī norāde ir optiska saskaņā ar 6.3.9.1. punktu. Šāda optiska indikācija var būt arī vienlaicīga virzienrādītāju un/vai pasažieru salona lampas(-u) darbība, ja virzienrādītāju optiskās indikācijas ilgums nepārsniedz trīs sekundes. |
| --- | --- |

6.3.9.2.

Ja tiek nodrošināta indikācija par tādiem īslaicīgiem, “dinamiskiem” procesiem kā režīma “iestatīts” nomaiņa uz režīmu “atiestatīts” un otrādi, šī norāde ir optiska saskaņā ar 6.3.9.1. punktu. Šāda optiska indikācija var būt arī vienlaicīga virzienrādītāju un/vai pasažieru salona lampas(-u) darbība, ja virzienrādītāju optiskās indikācijas ilgums nepārsniedz trīs sekundes.

6.3.10.   Enerģijas avots

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas enerģijas avots var būt transportlīdzekļa akumulators vai uzlādējams akumulators. Attiecīgos gadījumos var izmantot papildu uzlādējamu vai vienreizējas uzlādēšanas akumulatoru. Šie akumulatori nekādā gadījumā nepiegādā enerģiju citām transportlīdzekļa elektrosistēmas daļām.

6.3.11.   Fakultatīvo funkciju specifikācijas

6.3.11.1.   Iekšējā kontrole, automātiska bojājuma indikācija

Iestatot transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu, iekšējās kontroles funkcija (ticamības kontrole) ļauj konstatēt novirzes, piemēram, atvērtas durvis utt., un indikators uzrāda attiecīgo stāvokli.

6.3.11.2.   Trauksmes signalizācija briesmu gadījumā

Var uzstādīt optisku un/vai skaņas, un/vai radio signalizāciju, kas darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (iestatītā vai atiestatītā) stāvokļa un/vai darbības. Šī signalizācija tiek ieslēgta no transportlīdzekļa iekšpuses un neietekmē transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (iestatīto vai atiestatīto) stāvokli. Tāpat arī jāparedz iespēja transportlīdzekļa lietotājam izslēgt signalizāciju, ko izmanto briesmu gadījumā. Ja signalizācija raida skaņas signālu, tā skanēšanas ilgums vienā ieslēgšanas reizē nav ierobežots. Signalizācija, ko izmanto briesmu gadījumā, nebloķē motoru un neaptur to, ja tas darbojas.

6.4.   DARBĪBAS PARAMETRI UN TESTA APSTĀKĻI (8)

6.4.1.   Darbības parametri

Visi transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas elementi darbojas bez traucējumiem turpmāk minētajos apstākļos.

6.4.1.1.   Klimatiskie apstākļi

Nosaka šādas divas vides temperatūras grupas:

| a) | no – 40 °C līdz + 85 °C – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā vai bagāžas nodalījumā; |
| --- | --- |

a)

no – 40 °C līdz + 85 °C – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā vai bagāžas nodalījumā;

| b) | no – 40 °C līdz + 125 °C – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai motora nodalījumā, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

b)

no – 40 °C līdz + 125 °C – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai motora nodalījumā, ja vien nav norādīts citādi.

6.4.1.2.   Iekārtas aizsardzības pakāpe

Nodrošina šādas aizsardzības pakāpes saskaņā ar IEC publikāciju 529-1989:

| i) | IP 40 – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā; |
| --- | --- |

i)

IP 40 – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā;

| ii) | IP 42 – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā roudsteros/kabrioletos un automašīnās ar nolaižamu jumtu, ja, ņemot vērā uzstādīšanas vietu, ir vajadzīga augstāka aizsardzības pakāpe nekā IP 40; |
| --- | --- |

ii)

IP 42 – detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā roudsteros/kabrioletos un automašīnās ar nolaižamu jumtu, ja, ņemot vērā uzstādīšanas vietu, ir vajadzīga augstāka aizsardzības pakāpe nekā IP 40;

| iii) | IP 54 – visām citām detaļām. |
| --- | --- |

iii)

IP 54 – visām citām detaļām.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas izgatavotājs uzstādīšanas instrukcijās nosaka ierobežojumus jebkuras iekārtas daļas novietojumam attiecībā uz putekļiem, ūdens piekļuvi un temperatūru.

6.4.1.3.   Izturība pret atmosfēras iedarbību

Septiņas dienas atbilstoši IEC 68-2-30-1980.

6.4.1.4.   Elektroapgādes nosacījumi

Nominālais spriegums: 12 V.

Pievadāmā sprieguma diapazons: no 9 V līdz 15 V temperatūras diapazonā atbilstoši 6.4.1.1. punktam.

Laiks, kurā pieļaujams pārspriegums 23 °C temperatūrā:

U = 18 V ne ilgāk kā 1 stundu

U = 24 V ne ilgāk kā 1 minūti

6.4.2.   Testa apstākļi

6.4.2.1.   Darbības testi

| 6.4.2.1.1. | Pārbauda transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas atbilstību šādām specifikācijām: | trauksmes signāla ilgums atbilstoši 6.3.2.2. un 6.3.3.2. punktam; |
| --- | --- | --- |

6.4.2.1.1.

Pārbauda transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas atbilstību šādām specifikācijām:

trauksmes signāla ilgums atbilstoši 6.3.2.2. un 6.3.3.2. punktam;

| | frekvence un attiecība starp laika periodiem, kuros sistēma ir ieslēgta/izslēgta, atbilstoši attiecīgi 6.3.3.3. un 6.3.2.3.1. vai 6.3.2.3.2. punktam; |
| --- | --- |

frekvence un attiecība starp laika periodiem, kuros sistēma ir ieslēgta/izslēgta, atbilstoši attiecīgi 6.3.3.3. un 6.3.2.3.1. vai 6.3.2.3.2. punktam;

| | attiecīgos gadījumos signalizācijas darbības ciklu skaits atbilstoši 6.3.1.1. punktam; |
| --- | --- |

attiecīgos gadījumos signalizācijas darbības ciklu skaits atbilstoši 6.3.1.1. punktam;

| | signalizācijas sistēmas iestatīšanas bloķēšanas pārbaude atbilstoši 6.3.5. punktam. |
| --- | --- |

signalizācijas sistēmas iestatīšanas bloķēšanas pārbaude atbilstoši 6.3.5. punktam.

| 6.4.2.1.2. | Parastie testa apstākļi
  Spriegums U = (12 ± 0,2) V
  Temperatūra ... T = (23 ± 5) °C |
| --- | --- |

6.4.2.1.2.

Parastie testa apstākļi

Spriegums U = (12 ± 0,2) V

Temperatūra ... T = (23 ± 5) °C

6.4.2.2.   Izturība pret temperatūras un sprieguma maiņu

Atbilstību specifikācijām, kas noteiktas saskaņā ar 6.4.2.1.1. punktu, pārbauda arī šādos apstākļos:

| 6.4.2.2.1. | Testa temperatūra ... T = (– 40 ± 2) °C
  Testa spriegums ... U = (9 ± 0,2) V
  Turēšanas ilgums ... 4 stundas |
| --- | --- |

6.4.2.2.1.

Testa temperatūra ... T = (– 40 ± 2) °C

Testa spriegums ... U = (9 ± 0,2) V

Turēšanas ilgums ... 4 stundas

| 6.4.2.2.2. | Detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā vai bagāžas nodalījumā: | Testa temperatūra ... T = (+ 85 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.2.

Detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai pasažieru salonā vai bagāžas nodalījumā:

Testa temperatūra ... T = (+ 85 ± 2) °C

| | Testa spriegums ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Testa spriegums ... U = (15 ± 0,2) V

| | Turēšanas ilgums ... 4 stundas |
| --- | --- |

Turēšanas ilgums ... 4 stundas

| 6.4.2.2.3. | Detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai motora nodalījumā, ja vien nav noteikts citādi: | Testa temperatūra ... T = (+ 125 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.3.

Detaļām, kas paredzētas uzstādīšanai motora nodalījumā, ja vien nav noteikts citādi:

Testa temperatūra ... T = (+ 125 ± 2) °C

| | Testa spriegums ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Testa spriegums ... U = (15 ± 0,2) V

| | Turēšanas ilgums ... 4 stundas |
| --- | --- |

Turēšanas ilgums ... 4 stundas

| 6.4.2.2.4. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu gan iestatītā, gan atiestatītā stāvoklī 1 stundu pakļauj pārspriegumam, kas vienāds ar (18 ± 0,2) V. |
| --- | --- |

6.4.2.2.4.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu gan iestatītā, gan atiestatītā stāvoklī 1 stundu pakļauj pārspriegumam, kas vienāds ar (18 ± 0,2) V.

| 6.4.2.2.5. | Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu gan iestatītā, gan atiestatītā stāvoklī 1 minūti pakļauj pārspriegumam, kas vienāds ar (24 ± 0,2) V. |
| --- | --- |

6.4.2.2.5.

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu gan iestatītā, gan atiestatītā stāvoklī 1 minūti pakļauj pārspriegumam, kas vienāds ar (24 ± 0,2) V.

6.4.2.3.   Droša darbība pēc svešķermeņu un ūdens necaurlaidības testa

Pēc svešķermeņu un ūdens necaurlaidības testa, kuru veic atbilstoši IEC 529-1989 un kurā jānodrošina 6.4.1.2. punktā noteiktās aizsardzības pakāpes, atkārto darbības testus atbilstoši 6.4.2.1. punktam.

6.4.2.4.   Droša darbība pēc ūdens kondensāta testa

Pēc mitrumizturības testa, ko veic atbilstoši IEC 68-2-30 (1980), atkārto darbības testus atbilstoši 6.4.2.1. punktam.

6.4.2.5.   Tests attiecībā uz drošību pretējas polaritātes gadījumā

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēma un tās elementi turpina darboties, ja polaritāte 2 minūtes ir pretēja pie sprieguma līdz 13 V. Pēc šī testa atkārto darbības testus atbilstoši 6.4.2.1. punktam, vajadzības gadījumā nomainot drošinātājus.

6.4.2.6.   Tests attiecībā uz drošību īsslēguma gadījumā

Visiem transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas elektriskajiem savienojumiem jābūt izturīgiem pret īsslēgumiem ar zemējumu, kas nepārsniedz 13 V, un/vai aprīkotiem ar drošinātājiem. Pēc šī testa atkārto darbības testus atbilstoši 6.4.2.1. punktam, vajadzības gadījumā nomainot drošinātājus.

6.4.2.7.   Enerģijas patēriņš iestatītā stāvoklī

Enerģijas patēriņš iestatītā stāvoklī 6.4.2.1.2. punktā noteiktajos apstākļos visai signalizācijas sistēmai, ieskaitot stāvokļa displeju, nepārsniedz vidēji 20 mA.

6.4.2.8.   Droša darbība pēc vibrācijas testa

| 6.4.2.8.1. | Lai veiktu šo testu, elementus iedala divos tipus:







  1. tips | – | elementi, kurus parasti uzstāda transportlīdzeklī; |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. tips | – | elementi, kurus paredzēts piestiprināt motoram. |

6.4.2.8.1.

Lai veiktu šo testu, elementus iedala divos tipus:

1. tips

–

elementi, kurus parasti uzstāda transportlīdzeklī;

2. tips

–

elementi, kurus paredzēts piestiprināt motoram.

| 6.4.2.8.2. | Elementus/transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu pakļauj sinusoidālas vibrācijas režīmam, kura rādītāji ir šādi:






  6.4.2.8.2.1. | 1.tipam
  Frekvence mainās no 10 Hz līdz 500 Hz ar maksimālo amplitūdu ± 5 mm un maksimālo paātrinājumu 3 g (0-līknes virsotne). |
| --- | --- | --- |

6.4.2.8.2.

Elementus/transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu pakļauj sinusoidālas vibrācijas režīmam, kura rādītāji ir šādi:

6.4.2.8.2.1.

1.tipam

Frekvence mainās no 10 Hz līdz 500 Hz ar maksimālo amplitūdu ± 5 mm un maksimālo paātrinājumu 3 g (0-līknes virsotne).

| 6.4.2.8.2.2. | 2. tipam
  Frekvence mainās no 20 Hz līdz 300 Hz ar maksimālo amplitūdu ± 2 mm un maksimālo paātrinājumu 15 g (0-līknes virsotne). |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.2.

2. tipam

Frekvence mainās no 20 Hz līdz 300 Hz ar maksimālo amplitūdu ± 2 mm un maksimālo paātrinājumu 15 g (0-līknes virsotne).

| 6.4.2.8.2.3. | 1. tipam un 2. tipam
  Frekvences mainīgums ir 1 oktāva/min;
  ciklu skaits ir 10, un testu veic pa katru no 3 asīm;
  vibrācijas piemēro maksimālā nemainīgā amplitūdā zemās frekvencēs un ar maksimālu nemainīgu paātrinājumu augstās frekvencēs. |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.3.

1. tipam un 2. tipam

Frekvences mainīgums ir 1 oktāva/min;

ciklu skaits ir 10, un testu veic pa katru no 3 asīm;

vibrācijas piemēro maksimālā nemainīgā amplitūdā zemās frekvencēs un ar maksimālu nemainīgu paātrinājumu augstās frekvencēs.

| 6.4.2.8.3. | Veicot testu, transportlīdzekļa signalizācijas sistēma ir pievienota elektrotīklam, un kabelis nostiprināts ik pa 200 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.8.3.

Veicot testu, transportlīdzekļa signalizācijas sistēma ir pievienota elektrotīklam, un kabelis nostiprināts ik pa 200 mm.

| 6.4.2.8.4. | Pēc vibrācijas testa atkārto darbības testu atbilstoši 6.4.2.1. punktam. |
| --- | --- |

6.4.2.8.4.

Pēc vibrācijas testa atkārto darbības testu atbilstoši 6.4.2.1. punktam.

6.4.2.9.   Izturības tests

Testa apstākļos, kas noteikti 6.4.2.1.2. punktā, iedarbina 300 pilnus signalizācijas ciklus (skaņas un/vai optiskos), kuru laikā skaņas ierīce atrodas izslēgtā stāvoklī 5 minūtes.

6.4.2.10.   Ārējā atslēgas slēdža (uzstādīts transportlīdzekļa ārpusē) testi

Turpmāk minētos testus veic tikai tad, ja neizmanto pamatiekārtas durvju slēdzenes cilindru.

| 6.4.2.10.1. | Atslēgas slēdzis ir projektēts un izgatavots tā, ka tas pilnībā darbojas arī pēc 2 500 iestatīšanas/atiestatīšanas cikliem katrā virzienā, pēc kuriem tiek veikts vismaz 96 stundu ilgs sāls korozijizturības tests atbilstoši IEC 68-2-11-1981. |
| --- | --- |

6.4.2.10.1.

Atslēgas slēdzis ir projektēts un izgatavots tā, ka tas pilnībā darbojas arī pēc 2 500 iestatīšanas/atiestatīšanas cikliem katrā virzienā, pēc kuriem tiek veikts vismaz 96 stundu ilgs sāls korozijizturības tests atbilstoši IEC 68-2-11-1981.

6.4.2.11.   Pasažieru salona aizsardzības sistēmu tests

Signalizācija ieslēdzas, kad pasažieru salonā caur atvērtu priekšējo durvju logu ar ātrumu 0,4 m/s, veidojot ar transportlīdzekļa garenisko vidus plakni 45° lielu leņķi, 0,3 m dziļumā (mērot no vertikālā paneļa centra) virzienā uz priekšu un paralēli ceļam ievieto vertikālu 0,2 × 0,15 m lielu paneli. (Sk. rasējumus šo noteikumu 8. pielikumā.)

6.4.2.12.   Elektromagnētiskā savietojamība

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai piemēro 9. pielikumā izklāstītos testus.

6.4.2.13.   Viltus trauksmes novēršana trieciena gadījumā

Pārbauda, vai viltus trauksmi neizraisa līdz 4,5 džouliem stiprs trieciens, ko jebkurā transportlīdzekļa virsbūves vai stiklojuma vietā rada tādas puslodes izliektā virsma, kuras diametrs ir 165 mm un cietība pēc Šora (A) ir 70 ± 10.

6.4.2.14.   Drošība pret viltus trauksmi sprieguma samazināšanās gadījumā

Pārbauda, vai galvenā akumulatora sprieguma lēna samazināšanās līdz 3 V ar pastāvīgu izlādi 0,5 V/h nerada viltus trauksmi.

Testa apstākļi – sk. 6.4.2.1.2. punktu.

6.4.2.15.   Drošības tests pret pasažieru salona kontrolierīces radītu viltus trauksmi

Sistēmas, kas paredzētas pasažieru salona aizsardzībai atbilstoši 6.3.1.1. punktam, testē kopā ar transportlīdzekli parastos apstākļos (6.4.2.1.2. punkts).

Sistēma, kas uzstādīta atbilstoši izgatavotāja instrukcijām, nesāk darboties, ja tai 5 reizes ik pēc 0,5 s veic 6.4.2.13. punktā minēto testu.

Tādas personas klātbūtne, kas pieskaras vai pārvietojas transportlīdzekļa ārpusē (ja logi ir aizvērti), neizraisa viltus trauksmi.

6.5.   INSTRUKCIJAS

Katrai transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai tiek pievienotas:

| 6.5.1. | Uzstādīšanas instrukcijas.






  6.5.1.1. | To transportlīdzekļu un transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem ierīce ir paredzēta. Šis saraksts var būt konkrēts vai vispārīgs, piemēram, “visi vieglie automobiļi ar benzīna dzinēju un 12 V negatīva zemējuma akumulatoriem”. |
| --- | --- | --- |

6.5.1.

Uzstādīšanas instrukcijas.

6.5.1.1.

To transportlīdzekļu un transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem ierīce ir paredzēta. Šis saraksts var būt konkrēts vai vispārīgs, piemēram, “visi vieglie automobiļi ar benzīna dzinēju un 12 V negatīva zemējuma akumulatoriem”.

| 6.5.1.2. | Uzstādīšanas metode, kas ilustrēta ar fotoattēliem un/vai ļoti skaidriem rasējumiem. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

Uzstādīšanas metode, kas ilustrēta ar fotoattēliem un/vai ļoti skaidriem rasējumiem.

| 6.5.1.3. | Papildu norādījumi attiecībā uz šo noteikumu IV daļas prasību izpildi, ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai ir imobilaizers. |
| --- | --- |

6.5.1.3.

Papildu norādījumi attiecībā uz šo noteikumu IV daļas prasību izpildi, ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai ir imobilaizers.

| 6.5.2. | Neaizpildīts uzstādīšanas sertifikāts, kura paraugs ir norādīts 7. pielikumā |
| --- | --- |

6.5.2.

Neaizpildīts uzstādīšanas sertifikāts, kura paraugs ir norādīts 7. pielikumā

| 6.5.3. | Vispārīgs paziņojums transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas pircējam, kurā viņa uzmanība tiek pievērsta šādiem punktiem: | transportlīdzekļa signalizācijas sistēma jāuzstāda saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Vispārīgs paziņojums transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas pircējam, kurā viņa uzmanība tiek pievērsta šādiem punktiem:

transportlīdzekļa signalizācijas sistēma jāuzstāda saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem;

| | ieteicams izvēlēties labu uzstādītāju (var sazināties ar transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas izgatavotāju, kurš norādīs piemērotus uzstādītājus); |
| --- | --- |

ieteicams izvēlēties labu uzstādītāju (var sazināties ar transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas izgatavotāju, kurš norādīs piemērotus uzstādītājus);

| | uzstādītājam jāaizpilda uzstādīšanas sertifikāts, kas piegādāts kopā ar transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu. |
| --- | --- |

uzstādītājam jāaizpilda uzstādīšanas sertifikāts, kas piegādāts kopā ar transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu.

| 6.5.4. | Lietošanas instrukcija. |
| --- | --- |

6.5.4.

Lietošanas instrukcija.

| 6.5.5. | Tehniskās apkopes instrukcija. |
| --- | --- |

6.5.5.

Tehniskās apkopes instrukcija.

| 6.5.6. | Vispārīgs brīdinājums par bīstamību, ko rada sistēmas pārveidošana vai papildināšana; šādas izmaiņas vai papildinājumi automātiski dara iepriekš 6.5.2. punktā minēto uzstādīšanas sertifikātu par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

6.5.6.

Vispārīgs brīdinājums par bīstamību, ko rada sistēmas pārveidošana vai papildināšana; šādas izmaiņas vai papildinājumi automātiski dara iepriekš 6.5.2. punktā minēto uzstādīšanas sertifikātu par spēkā neesošu.

| 6.5.7. | Norāde par šo noteikumu 4.4. punktā minētā starptautiskā apstiprinājuma marķējuma un/vai šo noteikumu 4.10. punktā minētā starptautiskā atbilstības sertifikāta atrašanās vietu(-ām). |
| --- | --- |

6.5.7.

Norāde par šo noteikumu 4.4. punktā minētā starptautiskā apstiprinājuma marķējuma un/vai šo noteikumu 4.10. punktā minētā starptautiskā atbilstības sertifikāta atrašanās vietu(-ām).

7.   III DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ SIGNALIZĀCIJAS SISTĒMU

Ja atbilstoši šo noteikumu III daļai apstiprinātu transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu izmanto transportlīdzeklī, kurš nodots apstiprināšanai atbilstoši šo noteikumu IV daļai, testi, kas noteikti attiecībā uz transportlīdzekļa signalizācijas sistēmu, lai iegūtu apstiprinājumu atbilstoši šo noteikumu III daļai, nav jāveic atkārtoti.

7.1.   DEFINĪCIJAS

Šo noteikumu III daļā izmanto šādas definīcijas:

| 7.1.1. | “Signalizācijas sistēma(-as)” (AS) ir elementu kopums, kas uzstādīts kā transportlīdzekļa tipa pamatiekārta, kura paredzēta, lai signalizētu par transportlīdzekļa uzlaušanu vai aiztikšanu; šīs sistēmas var nodrošināt papildu aizsardzību pret transportlīdzekļa neatļautu izmantošanu. |
| --- | --- |

7.1.1.

“Signalizācijas sistēma(-as)” (AS) ir elementu kopums, kas uzstādīts kā transportlīdzekļa tipa pamatiekārta, kura paredzēta, lai signalizētu par transportlīdzekļa uzlaušanu vai aiztikšanu; šīs sistēmas var nodrošināt papildu aizsardzību pret transportlīdzekļa neatļautu izmantošanu.

| 7.1.2. | “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā signalizācijas sistēmu” ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā signalizācijas sistēmu” ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

a)

izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | transportlīdzekļa aprīkojums, kas būtiski ietekmē signalizācijas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa aprīkojums, kas būtiski ietekmē signalizācijas sistēmas darbību;

| c) | signalizācijas sistēmas (AS) vai transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS) tips un konstrukcija. |
| --- | --- |

c)

signalizācijas sistēmas (AS) vai transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS) tips un konstrukcija.

| 7.1.3. | “Transportlīdzekļa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz turpmāk 7.2., 7.3. un 7.4. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

7.1.3.

“Transportlīdzekļa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz turpmāk 7.2., 7.3. un 7.4. punktā noteiktajām prasībām.

| 7.1.4. | Pārējās definīcijas, kas attiecas uz III daļu, ir minētas šo noteikumu 6.1. punktā. |
| --- | --- |

7.1.4.

Pārējās definīcijas, kas attiecas uz III daļu, ir minētas šo noteikumu 6.1. punktā.

7.2.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 7.2.1. | Signalizācijas sistēmas ir projektētas un izgatavotas tā, lai tās radītu brīdinājuma signālu, ja transportlīdzeklis tiek uzlauzts vai aiztikts, un tajās var būt iekļauts imobilaizers.
  Brīdinājuma signāls ir skaņas signāls, kuru var papildināt optiskas brīdinājuma ierīces signāls, vai radio signāls, vai jebkuru iepriekš minēto signālu kombinācija. |
| --- | --- |

7.2.1.

Signalizācijas sistēmas ir projektētas un izgatavotas tā, lai tās radītu brīdinājuma signālu, ja transportlīdzeklis tiek uzlauzts vai aiztikts, un tajās var būt iekļauts imobilaizers.

Brīdinājuma signāls ir skaņas signāls, kuru var papildināt optiskas brīdinājuma ierīces signāls, vai radio signāls, vai jebkuru iepriekš minēto signālu kombinācija.

| 7.2.2. | Transportlīdzeklis, kas aprīkots ar signalizācijas sistēmām, atbilst attiecīgajām tehniskajām prasībām, īpaši attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (EMC). |
| --- | --- |

7.2.2.

Transportlīdzeklis, kas aprīkots ar signalizācijas sistēmām, atbilst attiecīgajām tehniskajām prasībām, īpaši attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (EMC).

| 7.2.3. | Ja signalizācijas sistēma nodrošina radiosignāla pārraides iespēju, piemēram, signalizācijas iestatīšanai vai atiestatīšanai vai trauksmes signāla raidīšanai, tā atbilst attiecīgajiem ETSI standartiem (sk. 5. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā), piemēram, EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) un EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (ieskaitot visas konsultatīvās prasības). Radiosignāla pārraides frekvencei un maksimālajai izstarotajai jaudai, kas vajadzīga signalizācijas sistēmas iestatīšanai un atiestatīšanai, jāatbilst CEPT/ERC (sk. 6. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā) sniegtajam Ieteikumam 70-03 (2000. gada 17. februāris) par tuvas darbības ierīču lietošanu (sk. 7. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā). |
| --- | --- |

7.2.3.

Ja signalizācijas sistēma nodrošina radiosignāla pārraides iespēju, piemēram, signalizācijas iestatīšanai vai atiestatīšanai vai trauksmes signāla raidīšanai, tā atbilst attiecīgajiem ETSI standartiem (sk. 5. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā), piemēram, EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) un EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (ieskaitot visas konsultatīvās prasības). Radiosignāla pārraides frekvencei un maksimālajai izstarotajai jaudai, kas vajadzīga signalizācijas sistēmas iestatīšanai un atiestatīšanai, jāatbilst CEPT/ERC (sk. 6. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā) sniegtajam Ieteikumam 70-03 (2000. gada 17. februāris) par tuvas darbības ierīču lietošanu (sk. 7. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā).

| 7.2.4. | Signalizācijas sistēma un tās elementi nedrīkst ieslēgties nejauši, jo īpaši tad, kad motors ir darbības režīmā. |
| --- | --- |

7.2.4.

Signalizācijas sistēma un tās elementi nedrīkst ieslēgties nejauši, jo īpaši tad, kad motors ir darbības režīmā.

| 7.2.5. | Signalizācijas sistēmas bojājums vai tās elektroapgādes bojājums neietekmē transportlīdzekļa drošu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

7.2.5.

Signalizācijas sistēmas bojājums vai tās elektroapgādes bojājums neietekmē transportlīdzekļa drošu ekspluatāciju.

| 7.2.6. | Signalizācijas sistēma, tās elementi un to kontrolētās detaļas ir projektētas, izgatavotas un uzstādītas tā, lai pēc iespējas samazinātu risku, ka kāds tās varētu ātri un nemanāmi neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kas viegli pieejami plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

7.2.6.

Signalizācijas sistēma, tās elementi un to kontrolētās detaļas ir projektētas, izgatavotas un uzstādītas tā, lai pēc iespējas samazinātu risku, ka kāds tās varētu ātri un nemanāmi neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kas viegli pieejami plašai sabiedrībai.

| 7.2.7. | Sistēmu ierīko tā, lai jebkuras brīdinājuma signāla shēmas bojājuma gadījumā nedarbotos tikai bojātā shēma, nevis citas signalizācijas sistēmas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

7.2.7.

Sistēmu ierīko tā, lai jebkuras brīdinājuma signāla shēmas bojājuma gadījumā nedarbotos tikai bojātā shēma, nevis citas signalizācijas sistēmas sastāvdaļas.

7.3.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

7.3.1.   Aizsardzības apjoms

7.3.1.1.   Īpašas prasības

Signalizācijas sistēma obligāti reaģē uz jebkuru transportlīdzekļa durvju, motora pārsega un bagāžas nodalījuma atvēršanu un signalizē par to. Gaismas avotu bojājums vai izslēgšana, piemēram, pasažieru salonā, nepasliktina kontrolierīces darbību.

Ir atļauts uzstādīt efektīvus papildu devējus informācijas/displeja vajadzībām, kas reaģē, piemēram, uz:

| i) | iekļūšanu transportlīdzeklī (piemēram, pasažieru salona kontrolierīce, logu stiklu kontrolierīce, ierīce, kas konstatē stikla sasišanu); vai |
| --- | --- |

i)

iekļūšanu transportlīdzeklī (piemēram, pasažieru salona kontrolierīce, logu stiklu kontrolierīce, ierīce, kas konstatē stikla sasišanu); vai

| ii) | transportlīdzekļa zādzības mēģinājumu (piemēram, slīpuma noteicējs), |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļa zādzības mēģinājumu (piemēram, slīpuma noteicējs),

ja tiek veikti pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu nevajadzīgus skaņu signālus (t. i., viltus trauksmi, sk. turpmāk 7.3.1.2. punktu).

Tā kā šie papildu devēji rada trauksmes signālu arī pēc uzlaušanas (piemēram, ja tiek sasists stikls) vai ārēju faktoru (piemēram, vēja) ietekmē, trauksmes signāls, ko iedarbina viens no iepriekš minētajiem devējiem, drīkst ieslēgties ne vairāk kā 10 reizes vienā un tajā pašā signalizācijas sistēmas ieslēgšanās periodā.

Šajā gadījumā ieslēgšanās perioda ilgumu ierobežo transportlīdzekļa lietotājs, kas drīkst atiestatīt sistēmu.

Dažus papildu devēju veidus, piemēram, pasažieru salona kontrolierīci (ultraskaņas, infrasarkano) vai slīpuma noteicēju u. c., var apzināti atslēgt. Šajā gadījumā katru reizi pirms signalizācijas sistēmas iestatīšanas jāveic atsevišķa apzināta darbība. Nav pieļaujams, ka devējus var atslēgt laikā, kad signalizācijas sistēma ir iestatītā stāvoklī.

7.3.1.2.   Drošība pret viltus trauksmi

| 7.3.1.2.1. | Nodrošina, lai signalizācijas sistēma nedz iestatītā, nedz atiestatītā stāvoklī nevarētu izraisīt nevajadzīgu skaņas signālu šādos gadījumos:






  a) | trieciens pa transportlīdzekli – 6.4.2.13. punktā noteiktais tests; |
| --- | --- | --- |

7.3.1.2.1.

Nodrošina, lai signalizācijas sistēma nedz iestatītā, nedz atiestatītā stāvoklī nevarētu izraisīt nevajadzīgu skaņas signālu šādos gadījumos:

a)

trieciens pa transportlīdzekli – 6.4.2.13. punktā noteiktais tests;

| b) | elektromagnētiskā savietojamība – 6.4.2.12. punktā noteiktie testi; |
| --- | --- |

b)

elektromagnētiskā savietojamība – 6.4.2.12. punktā noteiktie testi;

| c) | akumulatora sprieguma samazināšanās tā pastāvīgas izlādes dēļ – 6.4.2.14. punktā noteiktais tests; |
| --- | --- |

c)

akumulatora sprieguma samazināšanās tā pastāvīgas izlādes dēļ – 6.4.2.14. punktā noteiktais tests;

| d) | pasažieru salona kontrolierīces radīta viltus trauksme – 6.4.2.15. punktā noteiktais tests. |
| --- | --- |

d)

pasažieru salona kontrolierīces radīta viltus trauksme – 6.4.2.15. punktā noteiktais tests.

| 7.3.1.2.2. | Ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, piemēram, ar tehniskiem datiem, ka drošība pret viltus trauksmi ir pietiekama, par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var nepieprasīt veikt dažus no iepriekš minētajiem testiem. |
| --- | --- |

7.3.1.2.2.

Ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, piemēram, ar tehniskiem datiem, ka drošība pret viltus trauksmi ir pietiekama, par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var nepieprasīt veikt dažus no iepriekš minētajiem testiem.

7.3.2.   Skaņas signalizācija

7.3.2.1.   Vispārīgi noteikumi

Brīdinājuma signāls ir skaidri dzirdams, atpazīstams un būtiski atšķiras no citiem ceļu satiksmē izmantotajiem skaņas signāliem.

Papildus skaņas signālierīcei, kas uzstādīta kā pamatiekārta, var uzstādīt atsevišķu skaņas signālierīci signalizācijas sistēmas kontrolētajā zonā, kur tā ir aizsargāta pret nepiederošu personu vieglu un ātru piekļuvi.

Ja izmanto atsevišķu skaņas signālierīci atbilstoši turpmākajam 7.3.2.2. punktam, signalizācijas sistēma var papildus darbināt pamatiekārtas standarta skaņas signālierīci, ja vien standarta skaņas signālierīces (kas parasti ir vieglāk pieejama) aizskaršana neietekmē papildu skaņas signālierīces darbību.

7.3.2.2.   Skaņas signāla ilgums

| Minimālais ilgums | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| Maksimālais ilgums | : | 30 s |

Minimālais ilgums

:

25 s

Maksimālais ilgums

:

30 s

Skaņas signāls var skanēt atkārtoti tikai pēc tam, kad transportlīdzeklis vēlreiz aiztikts, t. i., pēc iepriekš minētā laika perioda (ierobežojumus sk. iepriekš minētajā 7.3.1.1. un 7.3.1.2. punktā).

Signalizācijas sistēmas atiestatīšana tūlīt pārtrauc signālu.

7.3.2.3.   Specifikācijas attiecībā uz skaņas signālu

| 7.3.2.3.1. | Nemainīga toņa signālierīce (nemainīgs frekvenču spektrs), piemēram, signāltaures – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu.
  Pārtraukts signāls (ieslēgts/izslēgts)
  Palaišanas frekvence ... (2 ± 1) Hz
  Ieslēgšanas laiks = izslēgšanas laiks ± 10 % |
| --- | --- |

7.3.2.3.1.

Nemainīga toņa signālierīce (nemainīgs frekvenču spektrs), piemēram, signāltaures – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu.

Pārtraukts signāls (ieslēgts/izslēgts)

Palaišanas frekvence ... (2 ± 1) Hz

Ieslēgšanas laiks = izslēgšanas laiks ± 10 %

| 7.3.2.3.2. | Skaņas signālierīce ar frekvences modulāciju – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu, bet ar plaša frekvenču diapazona vienādu caurlaidību iepriekš minētajā diapazonā (1 800–3 550 Hz) abos virzienos.
  Caurlaidības frekvence ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

7.3.2.3.2.

Skaņas signālierīce ar frekvences modulāciju – akustiskie u. c. dati saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu, bet ar plaša frekvenču diapazona vienādu caurlaidību iepriekš minētajā diapazonā (1 800–3 550 Hz) abos virzienos.

Caurlaidības frekvence ... (2 ± 1) Hz

| 7.3.2.3.3. | Skaņas līmenis
  Skaņas līmenis atbilst:






  i) | vai nu saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu apstiprinātai skaņas signālierīcei; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3.3.

Skaņas līmenis

Skaņas līmenis atbilst:

i)

vai nu saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļu apstiprinātai skaņas signālierīcei;

| ii) | vai ierīcei, kas atbilst EEK Noteikumu Nr. 28 I daļas 6.1. un 6.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

ii)

vai ierīcei, kas atbilst EEK Noteikumu Nr. 28 I daļas 6.1. un 6.2. punkta prasībām.

Tomēr, ja skaņas avots nav pamatiekārtas skaņas signālierīce, minimālo skaņas līmeni var samazināt līdz 100 dB (A), veicot mērījumus saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 28 I daļas nosacījumiem.

7.3.3.   Optiskā signalizācija – ja tāda ir uzstādīta

7.3.3.1.   Vispārīgi noteikumi

Ja notiek transportlīdzekļa uzlaušana vai tas tiek aiztikts, ierīce ieslēdz optisko signālu, kā noteikts turpmāk 7.3.3.2. un 7.3.3.3. punktā.

7.3.3.2.   Optiskā signāla ilgums

Optiskā signāla ilgums ir no 25 s līdz 5 min pēc signalizācijas ieslēgšanas. Signalizācijas sistēmas atiestatīšana tūlīt pārtrauc signālu.

7.3.3.3.   Optiskā signāla tips

Transportlīdzekļa visu virzienrādītāju un/vai pasažieru salona gaismas, ieskaitot visus lukturus vienā un tajā pašā elektriskajā ķēdē, ieslēgšanās un izslēgšanās.

Palaides frekvence ... (2 ± 1) Hz

Signāli var būt arī asinhroni skaņas signālam.

Ieslēgšanas laiks = izslēgšanas laiks ± 10 %

7.3.4.   Radiosignalizācija (peidžers) – ja tāda ir uzstādīta

Signalizācijas sistēmā var būt ierīce, kas ieslēdz trauksmes signālu ar radioraidītāja palīdzību.

7.3.5.   Signalizācijas sistēmas iestatīšanas bloķēšana

| 7.3.5.1. | Jāizslēdz iespēja apzināti vai netīši iestatīt signalizācijas sistēmu motora darbības laikā. |
| --- | --- |

7.3.5.1.

Jāizslēdz iespēja apzināti vai netīši iestatīt signalizācijas sistēmu motora darbības laikā.

7.3.6.   Signalizācijas sistēmas iestatīšana un atiestatīšana

7.3.6.1.   Iestatīšana

Ir atļauti jebkuri piemēroti signalizācijas sistēmas iestatīšanas līdzekļi, ja vien šie līdzekļi netīši nerada viltus trauksmi.

7.3.6.2.   Atiestatīšana

Signalizācijas sistēmas atiestatīšanu veic ar vienu no turpmāk minētajām ierīcēm vai to kombināciju. Ir atļautas citas ierīces ar līdzvērtīgu darbību.

| 7.3.6.2.1. | Mehāniska atslēga (kas atbilst šo noteikumu 10. pielikuma prasībām), ko var izmantot kopā ar centralizētu transportlīdzekļa bloķēšanas sistēmu, kurai ir vismaz 1 000 variantu un kuru darbina no ārpuses. |
| --- | --- |

7.3.6.2.1.

Mehāniska atslēga (kas atbilst šo noteikumu 10. pielikuma prasībām), ko var izmantot kopā ar centralizētu transportlīdzekļa bloķēšanas sistēmu, kurai ir vismaz 1 000 variantu un kuru darbina no ārpuses.

| 7.3.6.2.2. | Elektriska/elektroniska ierīce, piemēram, tālvadības ierīce, kurai ir vismaz 50 000 variantu un mainīgi kodi, un/vai desmit dienu ilgs minimālais skenēšanas laiks, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000. |
| --- | --- |

7.3.6.2.2.

Elektriska/elektroniska ierīce, piemēram, tālvadības ierīce, kurai ir vismaz 50 000 variantu un mainīgi kodi, un/vai desmit dienu ilgs minimālais skenēšanas laiks, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000.

| 7.3.6.2.3. | Mehāniska atslēga vai elektriska/elektroniska ierīce aizsargātā pasažieru salonā ar regulējamu darbības aizturi izkāpšanas/iekāpšanas laikā. |
| --- | --- |

7.3.6.2.3.

Mehāniska atslēga vai elektriska/elektroniska ierīce aizsargātā pasažieru salonā ar regulējamu darbības aizturi izkāpšanas/iekāpšanas laikā.

7.3.7.   Darbības aizture izkāpšanas laikā

Ja signalizācijas sistēmas iestatīšanas ierīce ir uzstādīta aizsargātajā zonā, tiek nodrošināta tās darbības aizture izkāpšanas laikā. Izkāpšanai paredzēto darbības aizturi var iestatīt uz laiku no 15 sekundēm līdz 45 sekundēm pēc slēdža iedarbināšanas. Aiztures ilgumu var pielāgot tā, lai tas atbilstu atsevišķa lietotāja vajadzībām.

7.3.8.   Darbības aizture iekāpšanas laikā

Ja transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas atiestatīšanas ierīce ir uzstādīta aizsargātajā zonā, tiek nodrošināta ne mazāk kā 5 sekunžu un ne vairāk kā 15 sekunžu aizture pirms skaņas un optisko signālu ieslēgšanās. Aiztures ilgumu var pielāgot tā, lai tas atbilstu atsevišķa lietotāja vajadzībām.

7.3.9.   Stāvokļa displejs

| 7.3.9.1. | Lai nodrošinātu informāciju par transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvokli (iestatīts stāvoklis, atiestatīts stāvoklis, iestatītā signāla ilgums, signalizācija ir ieslēgusies), pasažieru salona iekšpusē un ārpusē ir atļauts izvietot optiskus displejus. Ārpus pasažieru salona uzstādīto optisko signālu gaismas intensitāte nepārsniedz 0,5 cd. |
| --- | --- |

7.3.9.1.

Lai nodrošinātu informāciju par transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas stāvokli (iestatīts stāvoklis, atiestatīts stāvoklis, iestatītā signāla ilgums, signalizācija ir ieslēgusies), pasažieru salona iekšpusē un ārpusē ir atļauts izvietot optiskus displejus. Ārpus pasažieru salona uzstādīto optisko signālu gaismas intensitāte nepārsniedz 0,5 cd.

| 7.3.9.2. | Ja tiek nodrošināta indikācija par tādiem īslaicīgiem, “dinamiskiem” procesiem kā režīma “iestatīts” nomaiņa uz režīmu “atiestatīts” un otrādi, šī norāde ir optiska saskaņā ar 7.3.10.1. punktu. Šāda optiska indikācija var būt arī vienlaicīga virzienrādītāju un/vai pasažieru salona lampas(-u) darbība, ja virzienrādītāju optiskās indikācijas ilgums nepārsniedz 3 sekundes. |
| --- | --- |

7.3.9.2.

Ja tiek nodrošināta indikācija par tādiem īslaicīgiem, “dinamiskiem” procesiem kā režīma “iestatīts” nomaiņa uz režīmu “atiestatīts” un otrādi, šī norāde ir optiska saskaņā ar 7.3.10.1. punktu. Šāda optiska indikācija var būt arī vienlaicīga virzienrādītāju un/vai pasažieru salona lampas(-u) darbība, ja virzienrādītāju optiskās indikācijas ilgums nepārsniedz 3 sekundes.

7.3.10.   Enerģijas avots

Signalizācijas sistēmas enerģijas avots var būt transportlīdzekļa akumulators vai uzlādējams akumulators. Attiecīgos gadījumos var izmantot papildu uzlādējamu vai vienreizējas uzlādēšanas akumulatoru. Šie akumulatori nekādā gadījumā nepiegādā enerģiju citām transportlīdzekļa elektrosistēmas daļām.

7.3.11.   Fakultatīvo funkciju specifikācijas

7.3.11.1.   Iekšējā kontrole, automātiska bojājuma indikācija

Iestatot signalizācijas sistēmu, iekšējās kontroles funkcija (ticamības kontrole) ļauj konstatēt novirzes, piemēram, atvērtas durvis utt., un indikators uzrāda attiecīgo stāvokli.

7.3.11.2.   Trauksmes signalizācija briesmu gadījumā

Var uzstādīt optisku un/vai skaņas, un/vai radio signalizāciju, kas darbojas neatkarīgi no signalizācijas sistēmas (iestatīta vai atiestatīta) stāvokļa un/vai darbības. Šī signalizācija tiek ieslēgta no transportlīdzekļa iekšpuses un neietekmē signalizācijas sistēmas (iestatīto vai atiestatīto) stāvokli. Tāpat arī jāparedz iespēja transportlīdzekļa lietotājam izslēgt signalizāciju, ko izmanto briesmu gadījumā. Ja signalizācija raida skaņas signālu, tā skanēšanas ilgums vienā ieslēgšanas reizē nav ierobežots. Signalizācija, ko izmanto briesmu gadījumā, nebloķē motoru un neaptur to, ja tas darbojas.

7.4.   TESTA APSTĀKĻI

Visus transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS) vai signalizācijas sistēmas (AS) elementus testē atbilstoši 6.4. punktā aprakstītajām procedūrām.

Šī prasība neattiecas uz:

| 7.4.1. | tiem elementiem, kurus uzstāda un testē kā transportlīdzekļa daļu, neatkarīgi no tā, vai transportlīdzekļa signalizācijas sistēma/signalizācijas sistēma ir uzstādīta vai nav uzstādīta (piemēram, lukturi); vai |
| --- | --- |

7.4.1.

tiem elementiem, kurus uzstāda un testē kā transportlīdzekļa daļu, neatkarīgi no tā, vai transportlīdzekļa signalizācijas sistēma/signalizācijas sistēma ir uzstādīta vai nav uzstādīta (piemēram, lukturi); vai

| 7.4.2. | tiem elementiem, kuri ir iepriekš testēti kā transportlīdzekļa daļa, ja par to ir sniegti dokumentāri pierādījumi. |
| --- | --- |

7.4.2.

tiem elementiem, kuri ir iepriekš testēti kā transportlīdzekļa daļa, ja par to ir sniegti dokumentāri pierādījumi.

7.5.   INSTRUKCIJAS

Katram transportlīdzeklim pievieno:

| 7.5.1. | lietošanas instrukciju; |
| --- | --- |

7.5.1.

lietošanas instrukciju;

| 7.5.2. | tehniskās apkopes instrukciju; |
| --- | --- |

7.5.2.

tehniskās apkopes instrukciju;

| 7.5.3. | vispārīgu brīdinājumu par bīstamību, ko rada sistēmas pārveidošana vai papildināšana. |
| --- | --- |

7.5.3.

vispārīgu brīdinājumu par bīstamību, ko rada sistēmas pārveidošana vai papildināšana.

8.   IV DAĻA. IMOBILAIZERU APSTIPRINĀŠANA UN TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ IMOBILAIZERU

8.1.   DEFINĪCIJAS

Šo noteikumu IV daļā izmanto šādas definīcijas:

| 8.1.1. | “Imobilaizers” ir ierīce, kas paredzēta, lai novērstu transportlīdzekļa aizdzīšanu, iedarbinot tā motoru (lai novērstu neatļautu izmantošanu). |
| --- | --- |

8.1.1.

“Imobilaizers” ir ierīce, kas paredzēta, lai novērstu transportlīdzekļa aizdzīšanu, iedarbinot tā motoru (lai novērstu neatļautu izmantošanu).

| 8.1.2. | “Vadības iekārta” ir iekārta, kas vajadzīga imobilaizera iestatīšanai un/vai atiestatīšanai. |
| --- | --- |

8.1.2.

“Vadības iekārta” ir iekārta, kas vajadzīga imobilaizera iestatīšanai un/vai atiestatīšanai.

| 8.1.3. | “Stāvokļa displejs” ir jebkura ierīce imobilaizera stāvokļa norādīšanai (iestatīts/atiestatīts stāvoklis, iestatīta stāvokļa nomaiņa uz atiestatītu stāvokli un otrādi). |
| --- | --- |

8.1.3.

“Stāvokļa displejs” ir jebkura ierīce imobilaizera stāvokļa norādīšanai (iestatīts/atiestatīts stāvoklis, iestatīta stāvokļa nomaiņa uz atiestatītu stāvokli un otrādi).

| 8.1.4. | “Iestatīts stāvoklis” ir stāvoklis, kurā transportlīdzekli nevar darbināt parastā režīmā ar tā motora radīto vilci. |
| --- | --- |

8.1.4.

“Iestatīts stāvoklis” ir stāvoklis, kurā transportlīdzekli nevar darbināt parastā režīmā ar tā motora radīto vilci.

| 8.1.5. | “Atiestatīts stāvoklis” ir stāvoklis, kurā transportlīdzekli var darbināt parastā režīmā. |
| --- | --- |

8.1.5.

“Atiestatīts stāvoklis” ir stāvoklis, kurā transportlīdzekli var darbināt parastā režīmā.

| 8.1.6. | “Atslēga” ir jebkura ierīce, kas projektēta un izgatavota tā, lai nodrošinātu tādas bloķēšanas sistēmas darbību, kas projektēta un izgatavota darbināšanai tikai ar šo ierīci. |
| --- | --- |

8.1.6.

“Atslēga” ir jebkura ierīce, kas projektēta un izgatavota tā, lai nodrošinātu tādas bloķēšanas sistēmas darbību, kas projektēta un izgatavota darbināšanai tikai ar šo ierīci.

| 8.1.7. | “Ieslēgšanas bloķēšana” ir konstrukcijā paredzēta iespēja bloķēt imobilaizeru atiestatītā stāvoklī. |
| --- | --- |

8.1.7.

“Ieslēgšanas bloķēšana” ir konstrukcijā paredzēta iespēja bloķēt imobilaizeru atiestatītā stāvoklī.

| 8.1.8. | “Mainīgs kods” ir elektronisks kods, ko veido vairāki elementi, kuru kombinācija brīvi mainās pēc transmisijas bloka katras darbības. |
| --- | --- |

8.1.8.

“Mainīgs kods” ir elektronisks kods, ko veido vairāki elementi, kuru kombinācija brīvi mainās pēc transmisijas bloka katras darbības.

| 8.1.9. | “Imobilaizera tips” ir sistēmas, kas būtiski neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

8.1.9.

“Imobilaizera tips” ir sistēmas, kas būtiski neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

a)

izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | vadības iekārtas veids; |
| --- | --- |

b)

vadības iekārtas veids;

| c) | veids, kā minētās sistēmas darbojas uz attiecīgo(-ajām) transportlīdzekļa sistēmu(-ām) (kā norādīts turpmāk 8.3.1. punktā). |
| --- | --- |

c)

veids, kā minētās sistēmas darbojas uz attiecīgo(-ajām) transportlīdzekļa sistēmu(-ām) (kā norādīts turpmāk 8.3.1. punktā).

| 8.1.10. | “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā imobilaizeru” ir transportlīdzekļi, starp kuriem nav lielu atšķirību tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

8.1.10.

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā imobilaizeru” ir transportlīdzekļi, starp kuriem nav lielu atšķirību tādos būtiskos aspektos kā:

a)

izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | transportlīdzekļa aprīkojums, kas būtiski ietekmē imobilaizera darbību; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa aprīkojums, kas būtiski ietekmē imobilaizera darbību;

| c) | imobilaizera tips un konstrukcija. |
| --- | --- |

c)

imobilaizera tips un konstrukcija.

8.2.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 8.2.1. | Jābūt iespējai iestatīt un atiestatīt imobilaizeru saskaņā ar turpmāk minētajām prasībām. |
| --- | --- |

8.2.1.

Jābūt iespējai iestatīt un atiestatīt imobilaizeru saskaņā ar turpmāk minētajām prasībām.

| 8.2.2. | Ja imobilaizers nodrošina radiosignāla pārraides iespēju, piemēram, iestatīšanai vai atiestatīšanai, tas atbilst attiecīgajiem ETSI standartiem (sk. 5. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā), piemēram, EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) un EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (ieskaitot visas konsultatīvās prasības). Radiosignāla pārraides frekvencei un maksimālajai izstarotajai jaudai, kas vajadzīga imobilaizera iestatīšanai un atiestatīšanai, jāatbilst CEPT/ERC (sk. 6. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā) sniegtajam Ieteikumam 70-03 (2000. gada 17. februāris) par tuvas darbības ierīču lietošanu (sk. 7. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā). |
| --- | --- |

8.2.2.

Ja imobilaizers nodrošina radiosignāla pārraides iespēju, piemēram, iestatīšanai vai atiestatīšanai, tas atbilst attiecīgajiem ETSI standartiem (sk. 5. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā), piemēram, EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) un EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (ieskaitot visas konsultatīvās prasības). Radiosignāla pārraides frekvencei un maksimālajai izstarotajai jaudai, kas vajadzīga imobilaizera iestatīšanai un atiestatīšanai, jāatbilst CEPT/ERC (sk. 6. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā) sniegtajam Ieteikumam 70-03 (2000. gada 17. februāris) par tuvas darbības ierīču lietošanu (sk. 7. zemsvītras piezīmi 6.2.3. punktā).

| 8.2.3. | Imobilaizers ir projektēts un uzstādīts tā, lai jebkurš ar to aprīkotais transportlīdzeklis atbilstu tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

8.2.3.

Imobilaizers ir projektēts un uzstādīts tā, lai jebkurš ar to aprīkotais transportlīdzeklis atbilstu tehniskajām prasībām.

| 8.2.4. | Nav pieļaujams, ka imobilaizers tiek iestatīts tad, kad aizdedzes atslēga ir motora darbības režīmā, izņemot šādos gadījumos:






  a) | transportlīdzeklis ir aprīkots vai paredzēts aprīkošanai neatliekamās medicīniskās palīdzības, ugunsdzēsēju brigādes vai policijas vajadzībām; vai |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

Nav pieļaujams, ka imobilaizers tiek iestatīts tad, kad aizdedzes atslēga ir motora darbības režīmā, izņemot šādos gadījumos:

a)

transportlīdzeklis ir aprīkots vai paredzēts aprīkošanai neatliekamās medicīniskās palīdzības, ugunsdzēsēju brigādes vai policijas vajadzībām; vai

| b) | motors ir paredzēts:






  i) | tādu mehānismu darbināšanai, kas ir daļa no transportlīdzekļa vai kas uzstādīti transportlīdzeklī nevis transportlīdzekļa vadīšanai, bet gan citiem mērķiem; vai |
| --- | --- | --- |

b)

motors ir paredzēts:

i)

tādu mehānismu darbināšanai, kas ir daļa no transportlīdzekļa vai kas uzstādīti transportlīdzeklī nevis transportlīdzekļa vadīšanai, bet gan citiem mērķiem; vai

| ii) | transportlīdzekļa akumulatora elektriskās jaudas uzturēšanai tādā līmenī, kas vajadzīgs šo mehānismu vai aparātu darbināšanai; |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļa akumulatora elektriskās jaudas uzturēšanai tādā līmenī, kas vajadzīgs šo mehānismu vai aparātu darbināšanai;

un transportlīdzeklis ir nekustīgā stāvoklī ar paceltu stāvbremzi. Ja tiek piemērots šis izņēmums, tas jānorāda paziņojuma papildinājuma 2. punktā (šo noteikumu 2. pielikums).

| 8.2.5. | Jāizslēdz iespēja pastāvīgi bloķēt imobilaizera ieslēgšanos. |
| --- | --- |

8.2.5.

Jāizslēdz iespēja pastāvīgi bloķēt imobilaizera ieslēgšanos.

| 8.2.6. | Imobilaizers ir projektēts un izgatavots tā, lai tā uzstādīšana negatīvi neietekmētu transportlīdzekļa galveno funkciju un drošu ekspluatāciju pat tad, ja imobilaizers ir bojāts. |
| --- | --- |

8.2.6.

Imobilaizers ir projektēts un izgatavots tā, lai tā uzstādīšana negatīvi neietekmētu transportlīdzekļa galveno funkciju un drošu ekspluatāciju pat tad, ja imobilaizers ir bojāts.

| 8.2.7. | Imobilaizers ir projektēts un izgatavots tā, lai pēc tā uzstādīšanas transportlīdzeklī, ievērojot izgatavotāja norādījumus, to nevarētu ātri un nemanāmi neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kuri ir viegli pieejami plašai sabiedrībai. Galvenā elementa vai elementu komplekta nomaiņa, lai apietu imobilaizeru, ir grūta un darbietilpīga. |
| --- | --- |

8.2.7.

Imobilaizers ir projektēts un izgatavots tā, lai pēc tā uzstādīšanas transportlīdzeklī, ievērojot izgatavotāja norādījumus, to nevarētu ātri un nemanāmi neitralizēt vai sabojāt, piemēram, izmantojot lētus, viegli noslēpjamus darbarīkus, ierīces vai ražojumus, kuri ir viegli pieejami plašai sabiedrībai. Galvenā elementa vai elementu komplekta nomaiņa, lai apietu imobilaizeru, ir grūta un darbietilpīga.

| 8.2.8. | Imobilaizers ir projektēts un izgatavots tā, lai pēc tā uzstādīšanas, ievērojot izgatavotāja norādījumus, tas pietiekami ilgi spētu izturēt transportlīdzeklī esošo vidi (par testēšanu sk. 8.4. punktu). Jo īpaši imobilaizera uzstādīšana nedrīkst negatīvi ietekmēt iekšējās elektriskās shēmas īpašības (pievadu savienojumus, kontaktu drošību utt.). |
| --- | --- |

8.2.8.

Imobilaizers ir projektēts un izgatavots tā, lai pēc tā uzstādīšanas, ievērojot izgatavotāja norādījumus, tas pietiekami ilgi spētu izturēt transportlīdzeklī esošo vidi (par testēšanu sk. 8.4. punktu). Jo īpaši imobilaizera uzstādīšana nedrīkst negatīvi ietekmēt iekšējās elektriskās shēmas īpašības (pievadu savienojumus, kontaktu drošību utt.).

| 8.2.9. | Imobilaizeru var savienot ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai iebūvēt tajās (piemēram, motora vadības sistēmā, signalizācijas sistēmās). |
| --- | --- |

8.2.9.

Imobilaizeru var savienot ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai iebūvēt tajās (piemēram, motora vadības sistēmā, signalizācijas sistēmās).

| 8.2.10. | Imobilaizers nedrīkst kavēt transportlīdzekļa bremžu atlaišanu, izņemot tāda imobilaizera gadījumā, kas kavē pneimatisko atsperu bremžu atlaišanu (9) un funkcionē tā, ka normālos ekspluatācijas apstākļos vai bojājumu gadījumos tiek izpildītas Noteikumu Nr. 13 tehniskās prasības, kas saskaņā ar šiem noteikumiem ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā.
  Atbilstība šim punktam nenozīmē, ka imobilaizers, kas novērš pneimatisko atsperu bremžu atlaišanu, var neatbilst šajos noteikumos paredzētajām tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

8.2.10.

Imobilaizers nedrīkst kavēt transportlīdzekļa bremžu atlaišanu, izņemot tāda imobilaizera gadījumā, kas kavē pneimatisko atsperu bremžu atlaišanu (9) un funkcionē tā, ka normālos ekspluatācijas apstākļos vai bojājumu gadījumos tiek izpildītas Noteikumu Nr. 13 tehniskās prasības, kas saskaņā ar šiem noteikumiem ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā.

Atbilstība šim punktam nenozīmē, ka imobilaizers, kas novērš pneimatisko atsperu bremžu atlaišanu, var neatbilst šajos noteikumos paredzētajām tehniskajām prasībām.

| 8.2.11. | Imobilaizers nedrīkst darboties tā, lai būtu iespējams darbināt transportlīdzekļa bremzes. |
| --- | --- |

8.2.11.

Imobilaizers nedrīkst darboties tā, lai būtu iespējams darbināt transportlīdzekļa bremzes.

8.3.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

8.3.1.   Bloķēšanas pakāpe

| 8.3.1.1. | Imobilaizers ir projektēts tā, lai novērstu transportlīdzekļa darbināšanu ar tā motora radīto vilci vismaz vienā no šādiem veidiem:






  8.3.1.1.1. | bloķējot vismaz divas atsevišķas transportlīdzekļa shēmas, kas vajadzīgas transportlīdzekļa darbināšanai ar tā motora radīto vilci (piemēram, motora starteri, aizdedzi, degvielas padevi, pneimatiskās atsperu bremzes u. c.), ja imobilizators uzstādīts pēc transportlīdzekļa pārdošanas vai to uzstāda ar dīzeļmotoru aprīkotam transportlīdzeklim; |
| --- | --- | --- |

8.3.1.1.

Imobilaizers ir projektēts tā, lai novērstu transportlīdzekļa darbināšanu ar tā motora radīto vilci vismaz vienā no šādiem veidiem:

8.3.1.1.1.

bloķējot vismaz divas atsevišķas transportlīdzekļa shēmas, kas vajadzīgas transportlīdzekļa darbināšanai ar tā motora radīto vilci (piemēram, motora starteri, aizdedzi, degvielas padevi, pneimatiskās atsperu bremzes u. c.), ja imobilizators uzstādīts pēc transportlīdzekļa pārdošanas vai to uzstāda ar dīzeļmotoru aprīkotam transportlīdzeklim;

| 8.3.1.1.2. | tā kodam izraisot traucējumu vismaz vienā vadības blokā, kas vajadzīgs transportlīdzekļa darbināšanai. |
| --- | --- |

8.3.1.1.2.

tā kodam izraisot traucējumu vismaz vienā vadības blokā, kas vajadzīgs transportlīdzekļa darbināšanai.

| 8.3.1.2. | Imobilaizers, kas paredzēts uzstādīšanai ar katalītisko neitralizatoru aprīkotā transportlīdzeklī, nedrīkst radīt stāvokli, ka izplūdes caurulē nonāk nesadegusi degviela. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Imobilaizers, kas paredzēts uzstādīšanai ar katalītisko neitralizatoru aprīkotā transportlīdzeklī, nedrīkst radīt stāvokli, ka izplūdes caurulē nonāk nesadegusi degviela.

8.3.2.   Ekspluatācijas izturība

Ekspluatācijas izturību panāk ar atbilstošu imobilaizera konstrukciju, ņemot vērā konkrētos vides apstākļus transportlīdzeklī (sk. 8.2.8. un 8.4. punktu).

8.3.3.   Ekspluatācijas drošība

Nodrošina to, ka, veicot jebkuru 8.4. punktā noteikto testu, imobilaizers nemaina savu stāvokli (iestatīts/atiestatīts).

8.3.4.   Imobilaizera iestatīšana

| 8.3.4.1. | Imobilaizeram jābūt iestatāmam bez vadītāja papildu rīcības vismaz vienā no šādiem veidiem:






  a) | pagriežot aizdedzes atslēgu “0” stāvoklī aizdedzē un aktivizējot durvis; turklāt tie imobilaizeri, kuri atiestatās īsi pirms parastas transportlīdzekļa iedarbināšanas vai tās laikā, drīkst iestatīties, izslēdzot aizdedzi; |
| --- | --- | --- |

8.3.4.1.

Imobilaizeram jābūt iestatāmam bez vadītāja papildu rīcības vismaz vienā no šādiem veidiem:

a)

pagriežot aizdedzes atslēgu “0” stāvoklī aizdedzē un aktivizējot durvis; turklāt tie imobilaizeri, kuri atiestatās īsi pirms parastas transportlīdzekļa iedarbināšanas vai tās laikā, drīkst iestatīties, izslēdzot aizdedzi;

| b) | ne vēlāk kā 1 minūti pēc atslēgas izņemšanas no aizdedzes. |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā 1 minūti pēc atslēgas izņemšanas no aizdedzes.

| 8.3.4.2. | Ja imobilaizeru var iestatīt, kad aizdedzes atslēga ir motora darbības režīmā, kā norādīts 8.2.4. punktā, tad imobilaizeru var iestatīt arī, atverot vadītāja durvis un/vai autorizētam lietotājam veicot tīšu darbību. |
| --- | --- |

8.3.4.2.

Ja imobilaizeru var iestatīt, kad aizdedzes atslēga ir motora darbības režīmā, kā norādīts 8.2.4. punktā, tad imobilaizeru var iestatīt arī, atverot vadītāja durvis un/vai autorizētam lietotājam veicot tīšu darbību.

8.3.5.   Atiestatīšana

| 8.3.5.1. | Atiestatīšanu panāk, izmantojot vienu no šādām ierīcēm vai to kombināciju. Ir atļautas arī citas ierīces ar ekvivalentu drošības līmeni, ja tās nodrošina līdzvērtīgu darbību. |
| --- | --- |

8.3.5.1.

Atiestatīšanu panāk, izmantojot vienu no šādām ierīcēm vai to kombināciju. Ir atļautas arī citas ierīces ar ekvivalentu drošības līmeni, ja tās nodrošina līdzvērtīgu darbību.

| 8.3.5.1.1. | Papildtastatūra nodrošina individuāli izvēlēta koda ievadīšanu ar vismaz 10 000 variantiem. |
| --- | --- |

8.3.5.1.1.

Papildtastatūra nodrošina individuāli izvēlēta koda ievadīšanu ar vismaz 10 000 variantiem.

| 8.3.5.1.2. | Elektriska/elektroniska ierīce, piemēram, tālvadības ierīce, kurai ir vismaz 50 000 variantu un mainīgi kodi, un/vai desmit dienu ilgs minimālais skenēšanas laiks, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000. |
| --- | --- |

8.3.5.1.2.

Elektriska/elektroniska ierīce, piemēram, tālvadības ierīce, kurai ir vismaz 50 000 variantu un mainīgi kodi, un/vai desmit dienu ilgs minimālais skenēšanas laiks, piemēram, maksimāli 5 000 varianti 24 stundās, ja variantu skaits nav mazāks par 50 000.

| 8.3.5.1.3. | Ja atiestatīšanu var veikt ar tālvadības ierīci, imobilaizeram jāatgriežas iestatītā stāvoklī piecu minūšu laikā pēc atiestatīšanas, ja nav veikta papildu darbība motora iedarbināšanai. |
| --- | --- |

8.3.5.1.3.

Ja atiestatīšanu var veikt ar tālvadības ierīci, imobilaizeram jāatgriežas iestatītā stāvoklī piecu minūšu laikā pēc atiestatīšanas, ja nav veikta papildu darbība motora iedarbināšanai.

8.3.6.   Stāvokļa displejs

| 8.3.6.1. | Lai nodrošinātu informāciju par imobilaizera stāvokli (iestatīts/atiestatīts, iestatīta stāvokļa nomaiņa uz atiestatītu un otrādi), pasažieru salona iekšpusē un ārpusē ir atļauts izvietot optiskos displejus. Ārpus pasažieru salona uzstādīto optisko signālu gaismas intensitāte nepārsniedz 0,5 cd. |
| --- | --- |

8.3.6.1.

Lai nodrošinātu informāciju par imobilaizera stāvokli (iestatīts/atiestatīts, iestatīta stāvokļa nomaiņa uz atiestatītu un otrādi), pasažieru salona iekšpusē un ārpusē ir atļauts izvietot optiskos displejus. Ārpus pasažieru salona uzstādīto optisko signālu gaismas intensitāte nepārsniedz 0,5 cd.

| 8.3.6.2. | Ja tiek nodrošināta indikācija par tādiem īslaicīgiem, “dinamiskiem” procesiem kā režīma “iestatīts” nomaiņa uz režīmu “atiestatīts” un otrādi, šī norāde ir optiska saskaņā ar 8.3.6.1. punktu. Šāda optiska indikācija var būt arī vienlaicīga virzienrādītāju un/vai pasažieru salona lampas(-u) darbība, ja virzienrādītāju optiskās indikācijas ilgums nepārsniedz trīs sekundes. |
| --- | --- |

8.3.6.2.

Ja tiek nodrošināta indikācija par tādiem īslaicīgiem, “dinamiskiem” procesiem kā režīma “iestatīts” nomaiņa uz režīmu “atiestatīts” un otrādi, šī norāde ir optiska saskaņā ar 8.3.6.1. punktu. Šāda optiska indikācija var būt arī vienlaicīga virzienrādītāju un/vai pasažieru salona lampas(-u) darbība, ja virzienrādītāju optiskās indikācijas ilgums nepārsniedz trīs sekundes.

8.4.   DARBĪBAS PARAMETRI UN TESTA APSTĀKĻI

8.4.1.   Darbības parametri

Visi imobilaizera elementi atbilst šo noteikumu 6.4. punkta nosacījumiem.

Šī prasība neattiecas uz:

| i) | tiem elementiem, kurus uzstāda un testē kā transportlīdzekļa daļu, neatkarīgi no tā, vai imobilaizers ir uzstādīts vai nav uzstādīts (piemēram, lukturi); vai |
| --- | --- |

i)

tiem elementiem, kurus uzstāda un testē kā transportlīdzekļa daļu, neatkarīgi no tā, vai imobilaizers ir uzstādīts vai nav uzstādīts (piemēram, lukturi); vai

| ii) | tiem elementiem, kuri ir iepriekš testēti kā transportlīdzekļa daļa, ja par to ir sniegti dokumentāri pierādījumi. |
| --- | --- |

ii)

tiem elementiem, kuri ir iepriekš testēti kā transportlīdzekļa daļa, ja par to ir sniegti dokumentāri pierādījumi.

8.4.2.   Testa apstākļi

Visus testus veic secīgi, izmantojot vienu un to pašu imobilaizeru. Tomēr pēc tās iestādes ieskatiem, kas veic testus, var izmantot arī citus paraugus, ja tiek atzīts, ka tas neietekmē pārējo testu rezultātus.

8.4.3.   Darbības tests

Pēc visu turpmāk minēto testu pabeigšanas imobilaizeru pārbauda parastos testa apstākļos, kas noteikti šo noteikumu 6.4.2.1.2. punktā, lai pārbaudītu, vai tas joprojām darbojas atbilstoši. Vajadzības gadījumā pirms testa var nomainīt drošinātājus.

Visi imobilaizera elementi atbilst šo noteikumu 6.4.2.2.–6.4.2.8. un 6.4.2.12. punkta nosacījumiem.

8.5.   INSTRUKCIJAS

(Šo noteikumu 8.5.1.–8.5.3. punkts attiecas tikai uz imobilaizera uzstādīšanu pēc tā pārdošanas.)

Katram imobilaizeram tiek pievienotas:

| 8.5.1. | Uzstādīšanas instrukcijas.






  8.5.1.1. | To transportlīdzekļu un transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem ierīce ir paredzēta. Šis saraksts var būt konkrēts vai vispārīgs, piemēram, “visi vieglie automobiļi ar benzīna dzinēju un 12 V negatīva zemējuma akumulatoriem”. |
| --- | --- | --- |

8.5.1.

Uzstādīšanas instrukcijas.

8.5.1.1.

To transportlīdzekļu un transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem ierīce ir paredzēta. Šis saraksts var būt konkrēts vai vispārīgs, piemēram, “visi vieglie automobiļi ar benzīna dzinēju un 12 V negatīva zemējuma akumulatoriem”.

| 8.5.1.2. | Uzstādīšanas metode, kas ilustrēta ar fotoattēliem un/vai ļoti skaidriem rasējumiem. |
| --- | --- |

8.5.1.2.

Uzstādīšanas metode, kas ilustrēta ar fotoattēliem un/vai ļoti skaidriem rasējumiem.

| 8.5.1.3. | Piegādātājs sniedz tādas sīki izstrādātas uzstādīšanas instrukcijas, lai, kompetentam uzstādītājam tās pareizi ievērojot, netiktu skarta transportlīdzekļa drošība un izturība. |
| --- | --- |

8.5.1.3.

Piegādātājs sniedz tādas sīki izstrādātas uzstādīšanas instrukcijas, lai, kompetentam uzstādītājam tās pareizi ievērojot, netiktu skarta transportlīdzekļa drošība un izturība.

| 8.5.1.4. | Pievienotajā uzstādīšanas instrukcijā precizē imobilaizeram nepieciešamo elektrisko jaudu un attiecīgā gadījumā iesaka palielināt akumulatora jaudu. |
| --- | --- |

8.5.1.4.

Pievienotajā uzstādīšanas instrukcijā precizē imobilaizeram nepieciešamo elektrisko jaudu un attiecīgā gadījumā iesaka palielināt akumulatora jaudu.

| 8.5.1.5. | Piegādātājs nodrošina transportlīdzekļa pārbaudes procedūras pēc uzstādīšanas. Īpašu uzmanību pievērš ar drošību saistītām funkcijām. |
| --- | --- |

8.5.1.5.

Piegādātājs nodrošina transportlīdzekļa pārbaudes procedūras pēc uzstādīšanas. Īpašu uzmanību pievērš ar drošību saistītām funkcijām.

| 8.5.2. | Neaizpildīts uzstādīšanas sertifikāts, kura paraugs ir norādīts 7. pielikumā |
| --- | --- |

8.5.2.

Neaizpildīts uzstādīšanas sertifikāts, kura paraugs ir norādīts 7. pielikumā

| 8.5.3. | Vispārīgs paziņojums imobilaizera pircējam, kurā viņa uzmanība tiek pievērsta šādiem punktiem:






  8.5.3.1. | imobilaizers jāuzstāda saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Vispārīgs paziņojums imobilaizera pircējam, kurā viņa uzmanība tiek pievērsta šādiem punktiem:

8.5.3.1.

imobilaizers jāuzstāda saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem;

| 8.5.3.2. | ieteicams izvēlēties labu uzstādītāju (var sazināties ar imobilaizera izgatavotāju, kurš norādīs piemērotus uzstādītājus); |
| --- | --- |

8.5.3.2.

ieteicams izvēlēties labu uzstādītāju (var sazināties ar imobilaizera izgatavotāju, kurš norādīs piemērotus uzstādītājus);

| 8.5.3.3. | uzstādītājam jāaizpilda uzstādīšanas sertifikāts, kas piegādāts kopā ar imobilaizeru. |
| --- | --- |

8.5.3.3.

uzstādītājam jāaizpilda uzstādīšanas sertifikāts, kas piegādāts kopā ar imobilaizeru.

| 8.5.4. | Lietošanas instrukcija. |
| --- | --- |

8.5.4.

Lietošanas instrukcija.

| 8.5.5. | Tehniskās apkopes instrukcija. |
| --- | --- |

8.5.5.

Tehniskās apkopes instrukcija.

| 8.5.6. | Vispārīgs brīdinājums par bīstamību, ko rada imobilaizera pārveidošana vai papildināšana; šādas izmaiņas vai papildinājumi automātiski dara iepriekš 8.5.2. punktā minēto uzstādīšanas sertifikātu par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

8.5.6.

Vispārīgs brīdinājums par bīstamību, ko rada imobilaizera pārveidošana vai papildināšana; šādas izmaiņas vai papildinājumi automātiski dara iepriekš 8.5.2. punktā minēto uzstādīšanas sertifikātu par spēkā neesošu.

9.   TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 9.1. | Par visiem transportlīdzekļa vai tā elementa tipa grozījumiem attiecībā uz šiem noteikumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa vai elementa tipu. Šī struktūrvienība var:






  9.1.1. | atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un elementi vai transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

9.1.

Par visiem transportlīdzekļa vai tā elementa tipa grozījumiem attiecībā uz šiem noteikumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa vai elementa tipu. Šī struktūrvienība var:

9.1.1.

atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un elementi vai transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

| 9.1.2. | pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

9.1.2.

pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 9.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

9.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 9.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai. |
| --- | --- |

9.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai.

10.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS NODROŠINĀŠANAS PROCEDŪRAS

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 10.1. | Transportlīdzekļi/elementi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavoti tā, lai, ievērojot šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasības, tie atbilstu apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

10.1.

Transportlīdzekļi/elementi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavoti tā, lai, ievērojot šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasības, tie atbilstu apstiprinātajam tipam.

| 10.2. | Katram transportlīdzekļa vai tā elementa tipam statistiski kontrolētā un izlases veidā veic šo noteikumu attiecīgajā(-ās) daļā(-ās) paredzētos testus atbilstīgi vienai no parastajām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām. |
| --- | --- |

10.2.

Katram transportlīdzekļa vai tā elementa tipam statistiski kontrolētā un izlases veidā veic šo noteikumu attiecīgajā(-ās) daļā(-ās) paredzētos testus atbilstīgi vienai no parastajām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām.

| 10.3. | Iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā izmantotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

10.3.

Iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā izmantotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

11.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 11.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa/elementa tipu, var anulēt, ja netiek izpildītas iepriekš 10. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

11.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa/elementa tipu, var anulēt, ja netiek izpildītas iepriekš 10. punktā noteiktās prasības.

| 11.2. | Ja nolīguma Līgumslēdzēja puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura attiecīgi atbilst šo noteikumu 2. pielikuma 1., 2. vai 3. daļā norādītajam paraugam. |
| --- | --- |

11.2.

Ja nolīguma Līgumslēdzēja puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura attiecīgi atbilst šo noteikumu 2. pielikuma 1., 2. vai 3. daļā norādītajam paraugam.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa/elementa tipu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, minētā iestāde informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, attiecīgi izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikuma 1., 2. vai 3. daļā norādītajam paraugam.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka spēkā esošos apstiprinājumus vai šādu apstiprinājumu paplašinājumu, kas piešķirti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 18 un Nr. 97, izņemot gadījumu, kas atbilst minētajos noteikumos ietvertajiem pārejas noteikumiem.

13.1.   Imobilaizera tipa apstiprinājums

| 13.1.1. | Sākot ar 36. mēnesi kopš sākotnējās redakcijas 1. papildinājuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmā elementa vai atsevišķā tehniskā bloka tips atbilst prasībām, kuras paredz šie noteikumi, kas grozīti ar noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

13.1.1.

Sākot ar 36. mēnesi kopš sākotnējās redakcijas 1. papildinājuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmā elementa vai atsevišķā tehniskā bloka tips atbilst prasībām, kuras paredz šie noteikumi, kas grozīti ar noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumu.

| 13.1.2. | Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt tipa apstiprinājumus tiem elementiem vai atsevišķiem tehniskiem blokiem, kuri atbilst noteikumu sākotnējās redakcijas prasībām, ja elements vai atsevišķais tehniskais bloks ir ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves daļa un ja tehniski nav iespējams uzstādīt tādu elementu vai atsevišķu tehnisku bloku, kas atbilst prasībām, kuras paredz šie noteikumi, kas grozīti ar noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

13.1.2.

Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt tipa apstiprinājumus tiem elementiem vai atsevišķiem tehniskiem blokiem, kuri atbilst noteikumu sākotnējās redakcijas prasībām, ja elements vai atsevišķais tehniskais bloks ir ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves daļa un ja tehniski nav iespējams uzstādīt tādu elementu vai atsevišķu tehnisku bloku, kas atbilst prasībām, kuras paredz šie noteikumi, kas grozīti ar noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumu.

13.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums

Sākot ar 36. mēnesi kopš noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kuras paredz šie noteikumi, kas grozīti ar noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumu.

14.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai tā atteikumu, vai atsaukšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/Rev.1 ar grozījumiem).

(2)  Ņem vērā tikai transportlīdzekļus ar 12 voltu elektrosistēmām.

(3)  Līgumslēdzējām pusēm ieteicams piemērot I un IV daļu M1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai un I daļu tikai N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai, pārējās prasības nav obligātas. II, III un IV daļu piemēro, ja šāds aprīkojums tiek uzstādīts 1.3.–1.5. punktā norādītajās transportlīdzekļu kategorijās.

(4)  1 – Vācijai, 2 – Francijai, 3 – Itālijai, 4 – Nīderlandei, 5 – Zviedrijai, 6 – Beļģijai, 7 – Ungārijai, 8 – Čehijai, 9 – Spānijai, 10 – Serbijai un Melnkalnei, 11 – Apvienotajai Karalistei, 12 – Austrijai, 13 – Luksemburgai, 14 – Šveicei, 15 – (brīvs), 16 – Norvēģijai, 17 – Somijai, 18 – Dānijai, 19 – Rumānijai, 20 – Polijai, 21 – Portugālei, 22 – Krievijas Federācijai, 23 – Grieķijai, 24 – Īrijai, 25 – Horvātijai, 26 – Slovēnijai, 27 – Slovākijai, 28 – Baltkrievijai, 29 – Igaunijai, 30 – (brīvs), 31 – Bosnijai un Hercegovinai, 32 – Latvijai, 33 – (brīvs), 34 – Bulgārijai, 35 – (brīvs), 36 – Lietuvai, 37 – Turcijai, 38 – (brīvs), 39 – Azerbaidžānai, 40 – bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 – (brīvs), 42 – Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot savu EEK simbolu), 43 – Japānai, 44 – (brīvs), 45 – Austrālijai, 46 – Ukrainai, 47 – Dienvidāfrikai, 48 – Jaunzēlandei, 49 – Kiprai, 50 – Maltai un 51 – Korejas Republikai. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm tām piešķirtos numurus.

(5)  ETSI – Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts. Ja šie standarti nav pieejami, kad stājas spēkā šie noteikumi, piemēro attiecīgās valsts prasības.

(6)  CEPT – Eiropas pasta un telekomunikāciju pārvalžu konference.

ERC – Eiropas Radiosakaru komiteja.

(7)  Līgumslēdzējas puses var aizliegt kādu frekvenci un/vai jaudu un atļaut citas frekvences un/vai jaudas izmantošanu.

(8)  Lukturiem, kurus izmanto kā optisko brīdinājuma ierīču daļu un kuri ir automašīnas standarta apgaismojuma sistēmas daļa, nav jāatbilst 6.4.1. punktā noteiktajiem darbības parametriem, un tiem neveic 6.4.2. punktā minētos testus.

(9)  Kā noteikts EEK Noteikumu Nr. 138. pielikumā ar grozījumiem.

---

1. PIELIKUMS

1.   Daļa

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS

saskaņā ar Noteikumu Nr. 116 attiecīgi 5., 7. un 8. punktu par transportlīdzekļa tipa EEK sistēmas tipa apstiprinājumu attiecībā uz pretaizbraukšanas ierīcēm

bez signalizācijas sistēmas/ar signalizācijas sistēmu (1)

bez imobilaizera/ar imobilaizeru (1)

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Modelis (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):

1.2.   Tips:

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir norādīts uz ierīces (2):

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta:

1.4.   Transportlīdzekļa kategorija (3):

1.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese:

1.6.   EEK apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta:

1.7.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

2.1.   Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi:

2.2.   Vadības ierīču novietojums: kreisajā pusē / labajā pusē (1)

3.   CITA INFORMĀCIJA

3.1.   Transportlīdzekļa pretaizdzīšanas ierīces

3.1.1.   Pretaizdzīšanas ierīce:

3.1.1.1.   Transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz pretaizdzīšanas ierīces iedarbībai pakļautās vadības ierīces vai cita bloka novietojumu un konstrukciju:

3.1.1.2.   Rasējums, kurā attēlota pretaizdzīšanas ierīce un tās stiprinājumi transportlīdzeklī:

3.1.1.3.   Ierīces tehniskais apraksts:

3.1.1.4.   Sīka informācija par bloķēšanas kombināciju izmantošanu:

3.1.2.   Transportlīdzekļa imobilaizers:

3.1.2.1.   Tipa apstiprinājuma numurs, ja pieejams:

3.1.2.2.   Vēl neapstiprinātiem imobilaizeriem:

| 3.1.2.2.1. | Transportlīdzekļa imobilaizera un pret netīšu ieslēgšanu veikto pasākumu sīks tehniskais apraksts: |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Transportlīdzekļa imobilaizera un pret netīšu ieslēgšanu veikto pasākumu sīks tehniskais apraksts:

| 3.1.2.2.2. | Sistēma(-as), uz kuru(-ām) iedarbojas transportlīdzekļa imobilaizers: |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Sistēma(-as), uz kuru(-ām) iedarbojas transportlīdzekļa imobilaizers:

| 3.1.2.2.3. | Savstarpēji aizstājamo kodu skaits, ja tādi ir: |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Savstarpēji aizstājamo kodu skaits, ja tādi ir:

3.1.3.   Signalizācijas sistēma, ja tāda ir:

3.1.3.1.   Tipa apstiprinājuma numurs, ja pieejams:

3.1.3.2.   Vēl neapstiprinātām signalizācijas sistēmām:

| 3.1.3.2.1. | Uzstādītās signalizācijas sistēmas un ar to saistīto transportlīdzekļa detaļu sīks apraksts: |
| --- | --- |

3.1.3.2.1.

Uzstādītās signalizācijas sistēmas un ar to saistīto transportlīdzekļa detaļu sīks apraksts:

| 3.1.3.2.2. | Signalizācijas sistēmas galveno elementu saraksts: |
| --- | --- |

3.1.3.2.2.

Signalizācijas sistēmas galveno elementu saraksts:

2.   Daļa

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS

saskaņā ar Noteikumu Nr. 116 6. punktu par signalizācijas sistēmas elementu EEK tipa apstiprinājumu

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Modelis (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):

1.2.   Tips:

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir norādīts uz ierīces (4):

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta:

1.4.   Izgatavotāja nosaukums un adrese:

1.5.   EEK apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta:

1.6.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   IERĪCES APRAKSTS

2.1.   Uzstādītās signalizācijas sistēmas un ar to saistīto transportlīdzekļa daļu sīks apraksts:

2.1.1.   Galveno signalizācijas sistēmas elementu saraksts:

2.1.2.   Pasākumi viltus trauksmes novēršanai:

2.2.   Ierīces nodrošinātās aizsardzības diapazons:

2.3.   Ierīces iestatīšanas/atiestatīšanas metode:

2.4.   Savstarpēji aizstājamo kodu skaits, ja tādi ir:

2.5.   Ierīces galveno elementu saraksts un, ja ir, to montāžas marķējumi:

3.   RASĒJUMI

3.1.   Ierīces galveno elementu rasējumi (rasējumos jābūt norādītai vietai, kas paredzēta attiecīgi EEK tipa apstiprinājuma marķējumam vai montāžas marķējumam, ja tāds ir):

4.   INSTRUKCIJAS

4.1.   To transportlīdzekļu saraksts, kuros ierīci paredzēts uzstādīt:

4.2.   Uzstādīšanas metodes apraksts, kas ilustrēts ar fotoattēliem un/vai rasējumiem:

4.3.   Lietošanas instrukcija:

4.4.   Tehniskās apkopes instrukcija, ja tāda ir:

3.   Daļa

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS

saskaņā ar Noteikumu Nr. 116 8. punktu par imobilaizera sistēmas elementu EEK tipa apstiprinājumu

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Modelis (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):

1.2.   Tips:

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir norādīts uz ierīces (5):

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta:

1.4.   Izgatavotāja nosaukums un adrese:

1.5.   EEK apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta:

1.6.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   IERĪCES APRAKSTS

2.1.   Transportlīdzekļa imobilaizera un pret netīšu ieslēgšanu veikto pasākumu sīks tehniskais apraksts:

2.2.   Transportlīdzekļa sistēma(-as), uz kuru(-ām) iedarbojas transportlīdzekļa imobilaizers:

2.3.   Ierīces iestatīšanas/atiestatīšanas metode:

2.4.   Savstarpēji aizstājamo kodu skaits, ja tādi ir:

2.5.   Ierīces galveno elementu saraksts un, ja ir, to montāžas marķējumi:

3.   RASĒJUMI

3.1.   Ierīces galveno elementu rasējumi (rasējumos jābūt norādītai vietai, kas paredzēta EEK tipa apstiprinājuma marķējumam):

4.   INSTRUKCIJAS

4.1.   To transportlīdzekļu saraksts, kuros ierīci paredzēts uzstādīt:

4.2.   Uzstādīšanas metodes apraksts, kas ilustrēts ar fotoattēliem un/vai rasējumiem:

4.3.   Lietošanas instrukcija:

4.4.   Tehniskās apkopes instrukcija, ja tāda ir:

---

(1)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo tiek veikts vairāk nekā viens ieraksts).

(2)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir apzīmējumi, kas nav būtiski to transportlīdzekļa, elementa vai atsevišķa tehniska bloka tipu raksturošanai, uz kuriem ir attiecināms šis informācijas dokuments, tad šādus apzīmējumus dokumentā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(3)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1, ar grozījumiem).

(4)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir apzīmējumi, kas nav būtiski to transportlīdzekļa, elementa vai atsevišķa tehniska bloka tipu raksturošanai, uz kuriem ir attiecināms šis informācijas dokuments, tad šādus apzīmējumus dokumentā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(5)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir apzīmējumi, kas nav būtiski to transportlīdzekļa, elementa vai atsevišķa tehniska bloka tipu raksturošanai, uz kuriem ir attiecināms šis informācijas dokuments, tad šādus apzīmējumus dokumentā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

---

2. PIELIKUMS

1. daļa

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Papildinājums

EEK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu atbilstoši Noteikumiem Nr. 116

| 1. | Papildu informācija






  1.1. | Pretaizdzīšanas ierīces(-ču) un transportlīdzekļa daļu, uz kurām tā (tās) iedarbojas, īss apraksts: |
| --- | --- | --- |

1.

Papildu informācija

1.1.

Pretaizdzīšanas ierīces(-ču) un transportlīdzekļa daļu, uz kurām tā (tās) iedarbojas, īss apraksts:

| 1.2. | Imobilaizera īss apraksts: |
| --- | --- |

1.2.

Imobilaizera īss apraksts:

| 1.3. | Signalizācijas sistēmas īss apraksts, vajadzības gadījumā norādot nominālo spriegumu (1): |
| --- | --- |

1.3.

Signalizācijas sistēmas īss apraksts, vajadzības gadījumā norādot nominālo spriegumu (1):

| 2. | Piezīmes: |
| --- | --- |

2.

Piezīmes:

2. daļa

2. daļa

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Papildinājums

EEK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

par transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas tipa apstiprinājumu atbilstoši Noteikumiem Nr. 116

| 1. | Papildu informācija






  1.1. | Signalizācijas sistēmas īss apraksts, vajadzības gadījumā norādot nominālo spriegumu (2): |
| --- | --- | --- |

1.

Papildu informācija

1.1.

Signalizācijas sistēmas īss apraksts, vajadzības gadījumā norādot nominālo spriegumu (2):

| 1.2. | To transportlīdzekļu saraksts, kuros paredzēts uzstādīt signalizācijas sistēmu: |
| --- | --- |

1.2.

To transportlīdzekļu saraksts, kuros paredzēts uzstādīt signalizācijas sistēmu:

| 1.3. | To transportlīdzekļu tipi, attiecībā uz kuriem signalizācijas sistēma ir testēta: |
| --- | --- |

1.3.

To transportlīdzekļu tipi, attiecībā uz kuriem signalizācijas sistēma ir testēta:

| 1.4. | Signalizācijas sistēmas galveno elementu saraksts, kurā elementi ir atbilstoši identificēti: |
| --- | --- |

1.4.

Signalizācijas sistēmas galveno elementu saraksts, kurā elementi ir atbilstoši identificēti:

| 2. | Piezīmes: |
| --- | --- |

2.

Piezīmes:

3.   daļa

3.

daļa

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Papildinājums

EEK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

par imobilaizera tipa apstiprinājumu atbilstoši Noteikumiem Nr. 116

| 1. | Papildu informācija






  1.1. | Imobilaizera īss apraksts: |
| --- | --- | --- |

1.

Papildu informācija

1.1.

Imobilaizera īss apraksts:

| 1.2. | To transportlīdzekļu saraksts, kuros paredzēts uzstādīt imobilaizeru: |
| --- | --- |

1.2.

To transportlīdzekļu saraksts, kuros paredzēts uzstādīt imobilaizeru:

| 1.3. | To transportlīdzekļu tipi, attiecībā uz kuriem imobilaizers ir testēts: |
| --- | --- |

1.3.

To transportlīdzekļu tipi, attiecībā uz kuriem imobilaizers ir testēts:

| 1.4. | Imobilaizera galveno elementu saraksts, kurā elementi ir atbilstoši identificēti: |
| --- | --- |

1.4.

Imobilaizera galveno elementu saraksts, kurā elementi ir atbilstoši identificēti:

| 2. | Piezīmes: |
| --- | --- |

2.

Piezīmes:

---

(1)  Jānorāda tikai tām transportlīdzekļa signalizācijas sistēmām (VAS), ko izmanto transportlīdzekļos, kuru nominālais spriegums nav 12 volti.

1

VAS

(2)  Jānorāda tikai tām transportlīdzekļa signalizācijas sistēmām (VAS), ko izmanto transportlīdzekļos, kuru nominālais spriegums nav 12 volti.

2

VAS

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

1.   attēls

(sk. šo noteikumu 4.4.3.4. punktu)

Image

2.   attēls

(sk. šo noteikumu 4.4.3.1. punktu)

Image

3.   attēls

(sk. šo noteikumu 4.4.3.2. punktu)

Image

4.   attēls

(sk. šo noteikumu 4.4.3.5. punktu)

Image

5.   attēls

(sk. šo noteikumu 4.4.3.6. punktu)

Image

6.   attēls

(sk. šo noteikumu 4.4.3.7. punktu)

Image

B   PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

7.   attēls

(piemērs)

Image

---

4. PIELIKUMS

1.   daļa

NODILUMIZTURĪBAS TESTA PROCEDŪRA PRETAIZDZĪŠANAS IERĪCĒM, KAS IEDARBOJAS UZ STŪRES MEHĀNISMU

1.   Testa aprīkojums

Testa aprīkojumā ietilpst:

| 1.1. | palīgierīce, uz kuras var uzmontēt ar pretaizdzīšanas ierīci aprīkotu stūres mehānisma paraugu, kā paredzēts šo noteikumu 5.1.2. punktā; |
| --- | --- |

1.1.

palīgierīce, uz kuras var uzmontēt ar pretaizdzīšanas ierīci aprīkotu stūres mehānisma paraugu, kā paredzēts šo noteikumu 5.1.2. punktā;

| 1.2. | līdzeklis pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanai un atslēgšanai, kurš paredz atslēgas izmantošanu; |
| --- | --- |

1.2.

līdzeklis pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanai un atslēgšanai, kurš paredz atslēgas izmantošanu;

| 1.3. | līdzeklis stūres vārpstas pagriešanai attiecībā pret pretaizdzīšanas ierīci. |
| --- | --- |

1.3.

līdzeklis stūres vārpstas pagriešanai attiecībā pret pretaizdzīšanas ierīci.

2.   Testa metode

| 2.1. | Ar pretaizdzīšanas ierīci aprīkotu stūres mehānisma paraugu piestiprina 1.1. punktā minētajai palīgierīcei. |
| --- | --- |

2.1.

Ar pretaizdzīšanas ierīci aprīkotu stūres mehānisma paraugu piestiprina 1.1. punktā minētajai palīgierīcei.

| 2.2. | Vienā testa procedūras ciklā veic turpmāk minētās darbības.






  2.2.1. | Sākuma stāvoklis. Pretaizdzīšanas ierīci atslēdz, un stūres vārpstu pagriež tādā stāvoklī, kas novērš pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanu, ja vien tā nepieder pie tāda tipa, kas ļauj veikt bloķēšanu jebkurā stūres mehānisma stāvoklī. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Vienā testa procedūras ciklā veic turpmāk minētās darbības.

2.2.1.

Sākuma stāvoklis. Pretaizdzīšanas ierīci atslēdz, un stūres vārpstu pagriež tādā stāvoklī, kas novērš pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanu, ja vien tā nepieder pie tāda tipa, kas ļauj veikt bloķēšanu jebkurā stūres mehānisma stāvoklī.

| 2.2.2. | Iestatīšana darbībai. Pretaizdzīšanas ierīci no izslēgta stāvokļa iestata ieslēgtā stāvoklī, izmantojot atslēgu. |
| --- | --- |

2.2.2.

Iestatīšana darbībai. Pretaizdzīšanas ierīci no izslēgta stāvokļa iestata ieslēgtā stāvoklī, izmantojot atslēgu.

| 2.2.3. (1) | Ieslēgšana. Stūres vārpstu pagriež tā, lai griezes moments, kas uz to iedarbojas pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanās brīdī, būtu 40 Nm ± 2 Nm. |
| --- | --- |

2.2.3. (1)

Ieslēgšana. Stūres vārpstu pagriež tā, lai griezes moments, kas uz to iedarbojas pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanās brīdī, būtu 40 Nm ± 2 Nm.

| 2.2.4. | Atslēgšana. Pretaizdzīšanas ierīci atslēdz kā parasti, samazinot griezes momentu līdz nullei, lai veicinātu atvienošanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Atslēgšana. Pretaizdzīšanas ierīci atslēdz kā parasti, samazinot griezes momentu līdz nullei, lai veicinātu atvienošanu.

| 2.2.5. (1) | Atgriešanās sākuma stāvoklī. Stūres vārpstu pagriež tādā stāvoklī, kas novērš pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanu. |
| --- | --- |

2.2.5. (1)

Atgriešanās sākuma stāvoklī. Stūres vārpstu pagriež tādā stāvoklī, kas novērš pretaizdzīšanas ierīces ieslēgšanu.

| 2.2.6. | Griešana pretējā virzienā. Atkārtot darbības, kas aprakstītas 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5. punktā, griežot stūres vārpstu pretējā virzienā. |
| --- | --- |

2.2.6.

Griešana pretējā virzienā. Atkārtot darbības, kas aprakstītas 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5. punktā, griežot stūres vārpstu pretējā virzienā.

| 2.2.7. | Laika intervāls starp divām secīgām ierīces ieslēgšanām ir vismaz 10 sekundes. |
| --- | --- |

2.2.7.

Laika intervāls starp divām secīgām ierīces ieslēgšanām ir vismaz 10 sekundes.

| 2.3. | Nodilumizturības cikla atkārtojumu skaits paredzēts šo noteikumu 5.3.1.3. punktā. |
| --- | --- |

2.3.

Nodilumizturības cikla atkārtojumu skaits paredzēts šo noteikumu 5.3.1.3. punktā.

2.   daļa

TESTA PROCEDŪRA PRETAIZDZĪŠANAS IERĪCĒM, KAS IEDARBOJAS UZ STŪRES MEHĀNISMU, IZMANTOJOT GRIEZES MOMENTU IEROBEŽOJOŠU IERĪCI

1.   Testa aprīkojums

Testa aprīkojumā ietilpst:

| 1.1. | palīgierīce, kas piemērota vadības iekārtas attiecīgo daļu turēšanai, vai, ja testu veic ar nokomplektētu transportlīdzekli, domkrata sistēma, kas spēj pacelt visus vadāmos riteņus virs zemes; un |
| --- | --- |

1.1.

palīgierīce, kas piemērota vadības iekārtas attiecīgo daļu turēšanai, vai, ja testu veic ar nokomplektētu transportlīdzekli, domkrata sistēma, kas spēj pacelt visus vadāmos riteņus virs zemes; un

| 1.2. | ierīce vai ierīces, kas spēj radīt un izmērīt griezes momentu, kurš tiek piemērots stūres mehānismam, kā noteikts 2.3. punktā. Mērījumi tiek veikti ar precizitāti līdz 2 %. |
| --- | --- |

1.2.

ierīce vai ierīces, kas spēj radīt un izmērīt griezes momentu, kurš tiek piemērots stūres mehānismam, kā noteikts 2.3. punktā. Mērījumi tiek veikti ar precizitāti līdz 2 %.

2.   Testa procedūras apraksts

| 2.1. | Ja testu veic ar nokomplektētu transportlīdzekli, visi transportlīdzekļa vadāmie riteņi ir pacelti virs zemes. |
| --- | --- |

2.1.

Ja testu veic ar nokomplektētu transportlīdzekli, visi transportlīdzekļa vadāmie riteņi ir pacelti virs zemes.

| 2.2. | Stūres mehānisma bloķēšanas sistēmu ieslēdz tā, lai tiktu bloķēts stūres mehānisms. |
| --- | --- |

2.2.

Stūres mehānisma bloķēšanas sistēmu ieslēdz tā, lai tiktu bloķēts stūres mehānisms.

| 2.3. | Stūres vadības ierīcei piemēro griezes momentu, kas nodrošina tās griešanos. |
| --- | --- |

2.3.

Stūres vadības ierīcei piemēro griezes momentu, kas nodrošina tās griešanos.

| 2.4. | Testa cikla laikā stūres mehānismu pagriež par 90°, tad to pagriež pretējā virzienā par 180° un pēc tam – par 90° sākotnējā virzienā (sk. attēlu):
  1 cikls = + 90° / – 180° / + 90° ar pielaidi ± 10 %. |
| --- | --- |

2.4.

Testa cikla laikā stūres mehānismu pagriež par 90°, tad to pagriež pretējā virzienā par 180° un pēc tam – par 90° sākotnējā virzienā (sk. attēlu):

1 cikls = + 90° / – 180° / + 90° ar pielaidi ± 10 %.

Image

| 2.5. | Cikla ilgums ir 20 s ± 2 s. |
| --- | --- |

2.5.

Cikla ilgums ir 20 s ± 2 s.

| 2.6. | Veic piecus testa ciklus. |
| --- | --- |

2.6.

Veic piecus testa ciklus.

| 2.7. | Visu testa ciklu laikā griezes momenta minimālā reģistrētā vērtība ir lielāka par šo noteikumu 5.3.1.4.2. punktā norādīto vērtību. |
| --- | --- |

2.7.

Visu testa ciklu laikā griezes momenta minimālā reģistrētā vērtība ir lielāka par šo noteikumu 5.3.1.4.2. punktā norādīto vērtību.

---

(1)  Ja pretaizdzīšanas ierīce pieļauj bloķēšanu jebkurā stūres mehānisma stāvoklī, 2.2.3. un 2.2.5. punktā aprakstītās darbības neveic.

---

5. PIELIKUMS

(Rezervēts)

---

6. PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

---

7. PIELIKUMS

UZSTĀDĪŠANAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

---

8. PIELIKUMS

6.4.2.11. un 7.4. punkts

PASAŽIERU SALONA AIZSARDZĪBAS SISTĒMU TESTS

Image

---

9. PIELIKUMS

ELEKTROMAGNĒTISKĀ SAVIETOJAMĪBA

Piezīme. Atkarībā no testēšanas iekārtām elektromagnētiskās savietojamības testēšanai piemēro 1. vai 2. punktu.

1.   ISO Metode

Noturība pret traucējumiem padeves līnijās

Padeves līnijām, kā arī citiem transportlīdzekļa signalizācijas sistēmas (VAS) / signalizācijas sistēmas (AS) savienojumiem, kurus ekspluatācijas gaitā var pievienot padeves līnijām, piemēro 1., 2., 3.a, 3.b, 4. un 5. testa impulsu saskaņā ar starptautisko standartu ISO 7637-1:1990.

VAS/AS atiestatītā stāvoklī

1.–5. testa impulsu piemēro III intensitātes pakāpē. Visiem piemērotajiem testa impulsiem ir noteikts A funkcionālais stāvoklis.

VAS/AS iestatītā stāvoklī

Piemēro 1.–5. testa impulsu. Vajadzīgais funkcionālais stāvoklis visiem piemērotajiem testa impulsiem ir norādīts 1. tabulā.

1.   tabula

Intensitāte/funkcionālais statuss (padeves līnijām)

| Testa impulsa numurs | Testēšanas līmenis | Funkcionālais statuss |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2 | III | A |
| 3.a | III | C |
| 3.b | III | A |
| 4 | III | B |
| 4 | I | A |
| 5 | III | A |

Testa impulsa numurs

Testēšanas līmenis

Funkcionālais statuss

1

III

C

2

III

A

3.a

III

C

3.b

III

A

4

III

B

4

I

A

5

III

A

Noturība pret traucējumiem signāla pārraides līnijās

Pievadus, kas nav savienoti ar padeves līnijām (piemēram, īpašas signāla pārraides līnijas), testē saskaņā ar starptautisko standartu ISO 7637-3:1995 (un 1. labojumu). Vajadzīgais funkcionālais stāvoklis visiem piemērotajiem testa impulsiem ir norādīts 2. tabulā.

2.   tabula

Testēšanas līmenis/funkcionālais statuss (signāla pārraides līnijām)

| Testa impulsa numurs | Testēšanas līmenis | Funkcionālais statuss |
| --- | --- | --- |
| 3.a | III | C |
| 3.b | III | A |

Testa impulsa numurs

Testēšanas līmenis

Funkcionālais statuss

3.a

III

C

3.b

III

A

Noturība pret izstarotajiem augstfrekvences traucējumiem

Transportlīdzekļa VAS/AS noturību var testēt saskaņā ar Noteikumu Nr. 10 02. grozījumu sērijas prasībām un testa metodēm, kas attiecībā uz transportlīdzekļiem aprakstītas 6. pielikumā un attiecībā uz atsevišķiem tehniskiem blokiem – 9. pielikumā.

Elektriskie traucējumi, kas rodas elektrostatiskās izlādes dēļ

Noturību pret elektriskiem traucējumiem testē saskaņā ar tehnisko ziņojumu ISO/TR 10605-1993.

Izstarotās emisijas

Testus veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 10 02. grozījumu sērijas prasībām un atbilstoši testa metodēm, kas attiecībā uz transportlīdzekļiem aprakstītas 4. un 5. pielikumā un attiecībā uz atsevišķiem tehniskiem blokiem – 7. un 8. pielikumā.

2.   IEC Metode

Elektromagnētiskais lauks

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai (VAS) / signalizācijas sistēmai (AS) veic pamattestu. Tai veic elektromagnētiskā lauka testu, kas aprakstīts IEC publikācijā 839-1-3-1998, t. i., tests A-13, ko veic frekvenču diapazonā no 20 līdz 1 000 MHz un ar lauka intensitātes līmeni – 30 V/m.

Turklāt transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai (VAS) / signalizācijas sistēmai (AS) veic elektrības pārbaudes izmēģinājumus un savienojumu testus, kas minēti starptautiskā standarta IS0 7637 attiecīgi 1:1990, 2:1990 un 3:1995 daļā.

Elektriskie traucējumi, kas rodas elektrostatiskās izlādes dēļ

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai (VAS) / signalizācijas sistēmai (AS) veic pamattestu. Pārbauda tās noturību pret elektrostatisko izlādi, pēc izgatavotāja izvēles veicot EN 61000-4-2 vai ISO/TR 10605-1993 testu.

Izstarotās emisijas

Transportlīdzekļa signalizācijas sistēmai (VAS)/signalizācijas sistēmai (AS) veic radiofrekvences traucējumu slāpēšanas testēšanu, izmantojot testus, kas norādīti Noteikumu Nr. 10 02. grozījumu sērijā, un saskaņā ar testa metodēm, kas attiecībā uz transportlīdzekļiem aprakstītas 4. un 5. pielikumā un attiecībā uz atsevišķiem tehniskiem blokiem – 7. un 8. pielikumā.

---

10. PIELIKUMS

MEHĀNISKĀS ATSLĒGAS SLĒDŽU SPECIFIKĀCIJA

| 1. | Atslēgas slēdža cilindrs nav izvirzīts uz āru no pārsega vairāk kā par 1 mm, un uz āru izvirzītā daļa ir koniska. |
| --- | --- |

1.

Atslēgas slēdža cilindrs nav izvirzīts uz āru no pārsega vairāk kā par 1 mm, un uz āru izvirzītā daļa ir koniska.

| 2. | Cilindra serdes un cilindra korpusa savienojums spēj izturēt 600 N stiepes spēku un 25 Nm griezes momentu. |
| --- | --- |

2.

Cilindra serdes un cilindra korpusa savienojums spēj izturēt 600 N stiepes spēku un 25 Nm griezes momentu.

| 3. | Atslēgas slēdzis ir nodrošināts pret cilindra izurbšanu. |
| --- | --- |

3.

Atslēgas slēdzis ir nodrošināts pret cilindra izurbšanu.

| 4. | Atslēgas profilam ir vismaz 1 000 permutāciju. |
| --- | --- |

4.

Atslēgas profilam ir vismaz 1 000 permutāciju.

| 5. | Atslēgas slēdzis nav slēdzams ar atslēgu, kas tikai ar vienu permutāciju atšķiras no atslēgas, kura atbilst attiecīgajam slēdzim. |
| --- | --- |

5.

Atslēgas slēdzis nav slēdzams ar atslēgu, kas tikai ar vienu permutāciju atšķiras no atslēgas, kura atbilst attiecīgajam slēdzim.

| 6. | Ārējās atslēgas slēdža caurumam ir aizvars vai cits aizsargs pret netīrumu un/vai ūdens iekļūšanu. |
| --- | --- |

6.

Ārējās atslēgas slēdža caurumam ir aizvars vai cits aizsargs pret netīrumu un/vai ūdens iekļūšanu.

---

| 30.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/231

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 122 — Vienoti tehniskie noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprinājumu attiecībā uz to apsildes sistēmām

Ar visiem grozījumiem līdz:

| | noteikumu sākotnējās redakcijas 2. labojumam, uz ko attiecas depozitārija paziņojums C.N.1156.2006.TREATIES-2, 2006. gada 13. decembris; |
| --- | --- |

noteikumu sākotnējās redakcijas 2. labojumam, uz ko attiecas depozitārija paziņojums C.N.1156.2006.TREATIES-2, 2006. gada 13. decembris;

| | noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumam, kas stājas spēkā 2009. gada 22. jūlijā |
| --- | --- |

noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumam, kas stājas spēkā 2009. gada 22. jūlijā

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas: vispārīga informācija |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā apsildes sistēmu |
| --- | --- |

5.

| 6. | II daļa. Apsildes sistēmas apstiprināšana attiecībā uz tās ekspluatācijas drošību |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa vai sastāvdaļu tipa apstiprinājuma grozījumi un paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. pielikums — | Informatīvi dokumenti un paziņojumu veidlapas |
| --- | --- |

1. pielikums —

| 2. pielikums — | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums —

| 3. pielikums — | Prasības attiecībā uz izmešu sildierīcēm — GAISS |
| --- | --- |

3. pielikums —

| 4. pielikums — | Gaisa kvalitātes testa procedūra |
| --- | --- |

4. pielikums —

| 5. pielikums — | Temperatūras testa procedūra |
| --- | --- |

5. pielikums —

| 6. pielikums — | Degvielas sildītāju izplūdes gāzu emisijas testa procedūra |
| --- | --- |

6. pielikums —

| 7. pielikums — | Papildu prasības attiecībā uz degvielas sildītājiem |
| --- | --- |

7. pielikums —

| 8. pielikums — | Drošības prasības attiecībā uz sašķidrinātās naftas gāzes sildītājiem un sašķidrinātas naftas gāzes apsildes sistēmām |
| --- | --- |

8. pielikums —

| 9. pielikums — | Papildu noteikumi, kas piemērojami atsevišķiem transportlīdzekļiem, kā tas noteikts Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) |
| --- | --- |

9. pielikums —

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šie noteikumi attiecas uz visiem M, N un O (1) kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar apsildes sistēmu.
  Tipa apstiprinājumu piešķir šādi:






  1.2. | I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā apsildes sistēmu. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi attiecas uz visiem M, N un O (1) kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar apsildes sistēmu.

Tipa apstiprinājumu piešķir šādi:

1.2.

I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā apsildes sistēmu.

| 1.3. | II daļa. Apsildes sistēmas apstiprināšana attiecībā uz tās ekspluatācijas drošību. |
| --- | --- |

1.3.

II daļa. Apsildes sistēmas apstiprināšana attiecībā uz tās ekspluatācijas drošību.

2.   DEFINĪCIJAS: VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Transportlīdzeklis” ir M, N vai O (1) kategorijas transportlīdzeklis, kas aprīkots ar apsildes sistēmu. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzeklis” ir M, N vai O (1) kategorijas transportlīdzeklis, kas aprīkots ar apsildes sistēmu.

| 2.2. | “Ražotājs” ir persona vai iestāde, kas atbild apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un par ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī persona vai iestāde ir tieši iesaistīta visos tā transportlīdzekļa vai sastāvdaļas izgatavošanas posmos, uz kuru attiecas apstiprināšanas process. |
| --- | --- |

2.2.

“Ražotājs” ir persona vai iestāde, kas atbild apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un par ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī persona vai iestāde ir tieši iesaistīta visos tā transportlīdzekļa vai sastāvdaļas izgatavošanas posmos, uz kuru attiecas apstiprināšanas process.

| 2.3. | “Iekšiene” ir transportlīdzekļa iekšpuse, kurā izvietojas tā pasažieri un/vai kurā izvieto kravu. |
| --- | --- |

2.3.

“Iekšiene” ir transportlīdzekļa iekšpuse, kurā izvietojas tā pasažieri un/vai kurā izvieto kravu.

| 2.4. | “Pasažieru nodalījuma apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kuras uzdevums ir palielināt temperatūru transportlīdzekļa pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

2.4.

“Pasažieru nodalījuma apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kuras uzdevums ir palielināt temperatūru transportlīdzekļa pasažieru nodalījumā.

| 2.5. | “Kravas telpas apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kuras uzdevums ir palielināt temperatūru transportlīdzekļa kravas telpā. |
| --- | --- |

2.5.

“Kravas telpas apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kuras uzdevums ir palielināt temperatūru transportlīdzekļa kravas telpā.

| 2.6. | “Kravas telpa” ir transportlīdzekļa iekšējā daļa, ko izmanto, lai izvietotu kravu, bet ne pasažierus. |
| --- | --- |

2.6.

“Kravas telpa” ir transportlīdzekļa iekšējā daļa, ko izmanto, lai izvietotu kravu, bet ne pasažierus.

| 2.7. | “Pasažieru nodalījums” ir transportlīdzekļa iekšējā daļa, kura paredzēta tā vadītājam un pasažieriem. |
| --- | --- |

2.7.

“Pasažieru nodalījums” ir transportlīdzekļa iekšējā daļa, kura paredzēta tā vadītājam un pasažieriem.

| 2.8. | “Gāzveida degviela” ir degviela, kura normālos temperatūras un spiediena apstākļos (288,2 K un 101,33 kPa) ir gāzveida stāvoklī, piemēram, sašķidrināta naftas gāze (LPG) un saspiesta dabasgāze (CNG). |
| --- | --- |

2.8.

“Gāzveida degviela” ir degviela, kura normālos temperatūras un spiediena apstākļos (288,2 K un 101,33 kPa) ir gāzveida stāvoklī, piemēram, sašķidrināta naftas gāze (LPG) un saspiesta dabasgāze (CNG).

| 2.9. | “Pārkaršana” ir stāvoklis, kas rodas, kad sildošā gaisa padeve degvielas sildītājam ir pilnīgi bloķēta. |
| --- | --- |

2.9.

“Pārkaršana” ir stāvoklis, kas rodas, kad sildošā gaisa padeve degvielas sildītājam ir pilnīgi bloķēta.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   PIETEIKUMS PAR TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ TĀ APSILDES SISTĒMU

| 3.1.1. | Pieteikumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz tā apsildes sistēmu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pieteikumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz tā apsildes sistēmu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.1.2. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas sīkas ziņas:






  3.1.2.1. | transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas sīkas ziņas:

3.1.2.1.

transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem;

| 3.1.2.2. | apsildes sistēmas un tās vispārējā izvietojuma rasējumi. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

apsildes sistēmas un tās vispārējā izvietojuma rasējumi.

| 3.1.3. | Informatīvā dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Informatīvā dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 1. papildinājumā.

| 3.1.4. | Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu. |
| --- | --- |

3.1.4.

Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu.

| 3.1.5. | Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam ir EEK tipa apstiprinājums, tad tipa apstiprinājuma numuru un šā tipa sildītāja ražotāja apzīmējumus pievieno transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumam. |
| --- | --- |

3.1.5.

Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam ir EEK tipa apstiprinājums, tad tipa apstiprinājuma numuru un šā tipa sildītāja ražotāja apzīmējumus pievieno transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumam.

| 3.1.6. | Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam nav EEK tipa apstiprinājuma, tehniskajam dienestam iesniedz vienu apstiprināmā tipa paraugu. |
| --- | --- |

3.1.6.

Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam nav EEK tipa apstiprinājuma, tehniskajam dienestam iesniedz vienu apstiprināmā tipa paraugu.

3.2.   PIETEIKUMS PAR SILDĪTĀJA TIPA APSTIPRINĀJUMU

| 3.2.1. | Pieteikumu par sildītāja kā atsevišķas sastāvdaļas tipa apstiprinājumu iesniedz apsildes sistēmas ražotājs. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pieteikumu par sildītāja kā atsevišķas sastāvdaļas tipa apstiprinājumu iesniedz apsildes sistēmas ražotājs.

| 3.2.2. | Pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas sīkas ziņas:






  3.2.2.1. | apsildes sistēmas tipa sīks apraksts attiecībā uz tās konstrukciju, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas sīkas ziņas:

3.2.2.1.

apsildes sistēmas tipa sīks apraksts attiecībā uz tās konstrukciju, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem;

| 3.2.2.2. | apsildes sistēmas un tās vispārējā izvietojuma rasējumi. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

apsildes sistēmas un tās vispārējā izvietojuma rasējumi.

| 3.2.3. | Informatīvā dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Informatīvā dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 2. papildinājumā.

| 3.2.4. | Vienu apstiprināmā sildītāja tipa paraugu iesniedz tehniskajā dienestā. |
| --- | --- |

3.2.4.

Vienu apstiprināmā sildītāja tipa paraugu iesniedz tehniskajā dienestā.

| 3.2.5. | Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu. |
| --- | --- |

3.2.5.

Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais tips atbilst attiecīgās(-o) šo noteikumu daļas(-u) prasībām, piešķir šā tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais tips atbilst attiecīgās(-o) šo noteikumu daļas(-u) prasībām, piešķir šā tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik tie ir 00 atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai apsildes sistēmas tipam, kā tas norādīts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik tie ir 00 atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai apsildes sistēmas tipam, kā tas norādīts šajos noteikumos.

| 4.3. | Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro minētos noteikumus, un tam izmanto veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļā dotajiem paraugiem. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro minētos noteikumus, un tam izmanto veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļā dotajiem paraugiem.

| 4.4. | Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, un uz katras atsevišķi iesniegtās sastāvdaļas, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, ir marķējums, ko veido aplī ietverts burts “E”, aiz kura norādīts tās dalībvalsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2). |
| --- | --- |

4.4.

Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, un uz katras atsevišķi iesniegtās sastāvdaļas, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, ir marķējums, ko veido aplī ietverts burts “E”, aiz kura norādīts tās dalībvalsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2).

| 4.5. | Ja tiek apstiprināts sastāvdaļas tips, pievieno šo noteikumu numuru, aiz kura norādīts burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs saskaņā ar 4.2. punktu. |
| --- | --- |

4.5.

Ja tiek apstiprināts sastāvdaļas tips, pievieno šo noteikumu numuru, aiz kura norādīts burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs saskaņā ar 4.2. punktu.

| 4.6. | Ja tips atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar kādiem citiem noteikumiem, kas pievienoti tās valsts nolīgumam, kura saskaņā ar šiem noteikumiem ir piešķīrusi apstiprinājumu, tad simbols, kas norādīts 4.2. punktā, nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumus, saskaņā ar kuriem valstī, kas piešķir apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, piešķirts apstiprinājums, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.2. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.6.

Ja tips atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar kādiem citiem noteikumiem, kas pievienoti tās valsts nolīgumam, kura saskaņā ar šiem noteikumiem ir piešķīrusi apstiprinājumu, tad simbols, kas norādīts 4.2. punktā, nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumus, saskaņā ar kuriem valstī, kas piešķir apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, piešķirts apstiprinājums, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.2. punktā noteiktā simbola.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.8. | Transportlīdzekļa apstiprinājuma marķējumu novieto līdzās ražotāja piestiprinātai transportlīdzekļa datu plāksnītei vai uz tās. |
| --- | --- |

4.8.

Transportlīdzekļa apstiprinājuma marķējumu novieto līdzās ražotāja piestiprinātai transportlīdzekļa datu plāksnītei vai uz tās.

| 4.9. | Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.9.

Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

5.   I DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ APSILDES SISTĒMU

5.1.   Definīcija

Šo noteikumu I daļā lieto šādas definīcijas:

| 5.1.1. | “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apsildes sistēmu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras būtiskos aspektos, piemēram, attiecībā uz apsildes sistēmas funkcionēšanas principu(-iem). |
| --- | --- |

5.1.1.

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apsildes sistēmu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras būtiskos aspektos, piemēram, attiecībā uz apsildes sistēmas funkcionēšanas principu(-iem).

5.2.   Specifikācijas

| 5.2.1. | Katra transportlīdzekļa pasažieru nodalījums ir aprīkots ar apsildes sistēmu. Ja transportlīdzeklī apsildes sistēma paredzēta kravas nodalījumam, tā atbilst šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.2.1.

Katra transportlīdzekļa pasažieru nodalījums ir aprīkots ar apsildes sistēmu. Ja transportlīdzeklī apsildes sistēma paredzēta kravas nodalījumam, tā atbilst šiem noteikumiem.

| 5.2.2. | Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa apsildes sistēma atbilst šo noteikumu II daļas tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.2.

Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa apsildes sistēma atbilst šo noteikumu II daļas tehniskajām prasībām.

5.3.   Prasības attiecībā uz degvielas sildītāju uzstādīšanu transportlīdzeklī

5.3.1.   Darbības joma

| 5.3.1.1. | Saskaņā ar 5.3.1.2. punktu degvielas sildītājus uzstāda atbilstoši 5.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Saskaņā ar 5.3.1.2. punktu degvielas sildītājus uzstāda atbilstoši 5.3. punkta prasībām.

| 5.3.1.2. | O kategorijas transportlīdzekļus, kuriem ir šķidrās degvielas sildītāji, uzskata par atbilstošiem 5.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

O kategorijas transportlīdzekļus, kuriem ir šķidrās degvielas sildītāji, uzskata par atbilstošiem 5.3. punkta prasībām.

5.3.2.   Degvielas sildītāju izvietojums

| 5.3.2.1. | Virsbūves daļas un jebkuras citas sastāvdaļas, kas atrodas tiešā sildītāja tuvumā, ir jāaizsargā no pārāk liela karstuma un degvielas vai eļļas piesārņojuma iespējas. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Virsbūves daļas un jebkuras citas sastāvdaļas, kas atrodas tiešā sildītāja tuvumā, ir jāaizsargā no pārāk liela karstuma un degvielas vai eļļas piesārņojuma iespējas.

| 5.3.2.2. | Degvielas sildītājs nedrīkst radīt ugunsgrēka risku pat pārkaršanas gadījumā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja sildītājs tiek uzstādīts pietiekamā attālumā no visām sastāvdaļām un ja ir piemērota ventilācija, un ja ir izmantoti ugunsdroši materiāli vai siltumekrāni. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Degvielas sildītājs nedrīkst radīt ugunsgrēka risku pat pārkaršanas gadījumā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja sildītājs tiek uzstādīts pietiekamā attālumā no visām sastāvdaļām un ja ir piemērota ventilācija, un ja ir izmantoti ugunsdroši materiāli vai siltumekrāni.

| 5.3.2.3. | M2 un M3 klases transportlīdzekļos degvielas sildītājs nedrīkst būt novietots pasažieru nodalījumā. Taču ir atļauta tā uzstādīšana, ja tas ievietots efektīvi noslēgtā apvalkā, kas arī atbilst 5.3.2.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

M2 un M3 klases transportlīdzekļos degvielas sildītājs nedrīkst būt novietots pasažieru nodalījumā. Taču ir atļauta tā uzstādīšana, ja tas ievietots efektīvi noslēgtā apvalkā, kas arī atbilst 5.3.2.2. punkta prasībām.

| 5.3.2.4. | Marķējumam, kas minēts 7. pielikuma 4. punktā, vai tā dublikātam ir jābūt novietotam tā, lai uz transportlīdzekļa iekšienē ierīkota sildītāja to varētu viegli izlasīt. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Marķējumam, kas minēts 7. pielikuma 4. punktā, vai tā dublikātam ir jābūt novietotam tā, lai uz transportlīdzekļa iekšienē ierīkota sildītāja to varētu viegli izlasīt.

| 5.3.2.5. | Attiecībā uz sildītāja novietojumu ir jāveic visi iespējamie drošības pasākumi, lai pēc iespējas pasargātu cilvēkus no traumām un samazinātu personīgā īpašuma bojājuma risku. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Attiecībā uz sildītāja novietojumu ir jāveic visi iespējamie drošības pasākumi, lai pēc iespējas pasargātu cilvēkus no traumām un samazinātu personīgā īpašuma bojājuma risku.

5.3.3.   Degvielas padeve

| 5.3.3.1. | Degvielas bākas atvere nedrīkst atrasties pasažieru nodalījumā, un tai ir jābūt ar hermētisku vāciņu, lai nepieļautu degvielas noplūdi. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Degvielas bākas atvere nedrīkst atrasties pasažieru nodalījumā, un tai ir jābūt ar hermētisku vāciņu, lai nepieļautu degvielas noplūdi.

| 5.3.3.2. | Attiecībā uz šķidrās degvielas sildītājiem, kuriem ir no transportlīdzekļa neatkarīga degvielas padeve, ir precīzi jānorāda degvielas veids un iepildīšanas vieta. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Attiecībā uz šķidrās degvielas sildītājiem, kuriem ir no transportlīdzekļa neatkarīga degvielas padeve, ir precīzi jānorāda degvielas veids un iepildīšanas vieta.

| 5.3.3.3. | Degvielas uzpildes punktā ir jābūt norādei, ka sildītājs pirms degvielas uzpildes ir jāizslēdz. Turklāt ražotāja sniegtajā ekspluatācijas instrukcijā par to ir jāiekļauj attiecīga papildu norāde. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Degvielas uzpildes punktā ir jābūt norādei, ka sildītājs pirms degvielas uzpildes ir jāizslēdz. Turklāt ražotāja sniegtajā ekspluatācijas instrukcijā par to ir jāiekļauj attiecīga papildu norāde.

5.3.4.   Izplūdes sistēma

| 5.3.4.1. | Izplūdes atverei ir jābūt novietotai tā, lai nepieļautu izplūdes gāzu nonākšanu transportlīdzeklī caur ventilācijas sistēmu, siltā gaisa ieplūdes atveri vai atvērtiem logiem. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Izplūdes atverei ir jābūt novietotai tā, lai nepieļautu izplūdes gāzu nonākšanu transportlīdzeklī caur ventilācijas sistēmu, siltā gaisa ieplūdes atveri vai atvērtiem logiem.

5.3.5.   Degkameras gaisa padeve

| 5.3.5.1. | Gaisu sildītāja degkamerai nedrīkst ņemt no transportlīdzekļa pasažieru nodalījuma. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Gaisu sildītāja degkamerai nedrīkst ņemt no transportlīdzekļa pasažieru nodalījuma.

| 5.3.5.2. | Gaisa ieplūdes atverei ir jābūt novietotai vai aizsargātai tā, lai to nevarētu aizsprostot ar atkritumiem vai bagāžu. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Gaisa ieplūdes atverei ir jābūt novietotai vai aizsargātai tā, lai to nevarētu aizsprostot ar atkritumiem vai bagāžu.

5.3.6.   Sildīšanai nepieciešamā gaisa padeve

| 5.3.6.1. | Sildīšanai nepieciešamā gaisa padevei var izmantot svaigu vai atgriezes gaisu, kas ir jāņem no tīras vietas, kura nav piesārņota ar izplūdes gāzēm, ko rada dzinējs, degvielas sildītājs vai kāda cita attiecīgā transportlīdzekļa sastāvdaļa. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Sildīšanai nepieciešamā gaisa padevei var izmantot svaigu vai atgriezes gaisu, kas ir jāņem no tīras vietas, kura nav piesārņota ar izplūdes gāzēm, ko rada dzinējs, degvielas sildītājs vai kāda cita attiecīgā transportlīdzekļa sastāvdaļa.

| 5.3.6.2. | Ieplūdes caurule ir jāaizsargā ar sietu vai citiem piemērotiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

Ieplūdes caurule ir jāaizsargā ar sietu vai citiem piemērotiem līdzekļiem.

5.3.7.   Sasildītā gaisa izplūdes atvere

| 5.3.7.1. | Jebkurai caurulei, pa kuru karstais gaiss plūst cauri transportlīdzeklim, ir jābūt novietotai un aizsargātai tā, lai tad, ja tai pieskaras, nebūtu iespējams gūt nekādus savainojumus vai nodarīt bojājumus. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Jebkurai caurulei, pa kuru karstais gaiss plūst cauri transportlīdzeklim, ir jābūt novietotai un aizsargātai tā, lai tad, ja tai pieskaras, nebūtu iespējams gūt nekādus savainojumus vai nodarīt bojājumus.

| 5.3.7.2. | Gaisa izplūdes atverei ir jābūt novietotai vai aizsargātai tā, lai to nevarētu aizsprostot ar atkritumiem vai bagāžu. |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Gaisa izplūdes atverei ir jābūt novietotai vai aizsargātai tā, lai to nevarētu aizsprostot ar atkritumiem vai bagāžu.

5.3.8.   Automātiskā apsildes sistēmas kontrole

| 5.3.8.1. | Apsildes sistēmai ir automātiski jāizslēdzas un degvielas padevei ir jātiek pārtrauktai piecu sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa dzinēja apstāšanās. Ja ir ieslēgta manuālā ierīce, apsildes sistēma var turpināt darboties. |
| --- | --- |

5.3.8.1.

Apsildes sistēmai ir automātiski jāizslēdzas un degvielas padevei ir jātiek pārtrauktai piecu sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa dzinēja apstāšanās. Ja ir ieslēgta manuālā ierīce, apsildes sistēma var turpināt darboties.

6.   II DAĻA. APSILDES SISTĒMAS APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀS EKSPLUATĀCIJAS DROŠĪBU

6.1.   Definīcijas

Šo noteikumu II daļā lieto šādas definīcijas:

| 6.1.1. | “Apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kuras uzdevums ir palielināt temperatūru transportlīdzekļa iekšienē, tostarp kravas telpā. |
| --- | --- |

6.1.1.

“Apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kuras uzdevums ir palielināt temperatūru transportlīdzekļa iekšienē, tostarp kravas telpā.

| 6.1.2. | “Degvielas sildītājs” ir ierīce, kura tieši izmanto šķidru vai gāzveida degvielu un neizmanto transportlīdzekļa dzinēja radītās piedziņas izmešu radīto siltumu. |
| --- | --- |

6.1.2.

“Degvielas sildītājs” ir ierīce, kura tieši izmanto šķidru vai gāzveida degvielu un neizmanto transportlīdzekļa dzinēja radītās piedziņas izmešu radīto siltumu.

| 6.1.3. | “Degvielas sildītāja tips” ir ierīces, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  — | degvielas tips (piem., šķidra vai gāzveida), |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

“Degvielas sildītāja tips” ir ierīces, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

—

degvielas tips (piem., šķidra vai gāzveida),

| — | siltumnesējs (piem., gaiss vai ūdens), |
| --- | --- |

—

siltumnesējs (piem., gaiss vai ūdens),

| — | atrašanās vieta transportlīdzeklī (piem., pasažieru nodalījums vai kravas telpa). |
| --- | --- |

—

atrašanās vieta transportlīdzeklī (piem., pasažieru nodalījums vai kravas telpa).

| 6.1.4. | “Izmešu sildierīce” ir jebkāda veida ierīce, kas izmanto transportlīdzekļa dzinēja radītās piedziņas izmešu radīto siltumu, lai palielinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē, par siltumnesēju izmantojot ūdeni, eļļu vai gaisu. |
| --- | --- |

6.1.4.

“Izmešu sildierīce” ir jebkāda veida ierīce, kas izmanto transportlīdzekļa dzinēja radītās piedziņas izmešu radīto siltumu, lai palielinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē, par siltumnesēju izmantojot ūdeni, eļļu vai gaisu.

6.2.   Specifikācijas: vispārīga informācija

Attiecībā uz apsildes sistēmām ir šādas prasības:

| — | siltais gaiss, kas ieplūst pasažieru nodalījumā, nedrīkst būt piesārņotāks par gaisu, kas ieplūst pa padeves atveri transportlīdzeklī, |
| --- | --- |

—

siltais gaiss, kas ieplūst pasažieru nodalījumā, nedrīkst būt piesārņotāks par gaisu, kas ieplūst pa padeves atveri transportlīdzeklī,

| — | vadītājs un pasažieri, braucot ar attiecīgo transportlīdzekli, nedrīkst saskarties ar tām transportlīdzekļa daļām vai gaisu, kas sakarsuši tā, ka var radīt apdegumus, |
| --- | --- |

—

vadītājs un pasažieri, braucot ar attiecīgo transportlīdzekli, nedrīkst saskarties ar tām transportlīdzekļa daļām vai gaisu, kas sakarsuši tā, ka var radīt apdegumus,

| — | izplūdes izmeši no degvielas sildītājiem nepārsniedz pieļaujamās robežas. |
| --- | --- |

—

izplūdes izmeši no degvielas sildītājiem nepārsniedz pieļaujamās robežas.

Testēšanas procedūras, kas paredzētas katrai šīs prasības pārbaudei, izklāstītas 4., 5. un 6. pielikumā.

| 6.2.1. | Šajā tabulā ir norādīts, kuri pielikumi attiecas uz katru apsildes sistēmas tipu attiecīgajā transportlīdzekļu kategorijā:










  Apsildes sistēma | Transportlīdzekļa kategorija | 4. pielikums
  Gaisa kvalitāte | 5. pielikums
  Temperatūra | 6. pielikums
  Izplūdes gāzes | 8. pielikums
  Sašķidrinātas naftas gāzes drošums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzinēja rekuperētais siltums – ūdens | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Dzinēja rekuperētais siltums – gaiss
  Sk. 1. piezīmi | M | Jā | Jā | | |
| N | Jā | Jā | | |
| O | | | | |
| Dzinēja rekuperētais siltums – eļļa | M | Jā | Jā | | |
| N | Jā | Jā | | |
| O | | | | |
| Gāzveida degvielas sildītājs
  Sk. 2. piezīmi | M | Jā | Jā | Jā | Jā |
| N | Jā | Jā | Jā | Jā |
| O | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Šķidrās degvielas sildītājs
  Sk. 2. piezīmi | M | Jā | Jā | Jā | |
| N | Jā | Jā | Jā | |
| O | Jā | Jā | Jā | |
| 1. piezīme. | Uz apsildes sistēmām, kas atbilst 3. pielikuma prasībām, neattiecas šā testa prasības. |

6.2.1.

Šajā tabulā ir norādīts, kuri pielikumi attiecas uz katru apsildes sistēmas tipu attiecīgajā transportlīdzekļu kategorijā:

Apsildes sistēma

Transportlīdzekļa kategorija

4. pielikums

Gaisa kvalitāte

5. pielikums

Temperatūra

6. pielikums

Izplūdes gāzes

8. pielikums

Sašķidrinātas naftas gāzes drošums

Dzinēja rekuperētais siltums – ūdens

M

N

O

Dzinēja rekuperētais siltums – gaiss

Sk. 1. piezīmi

M

Jā

Jā

N

Jā

Jā

O

Dzinēja rekuperētais siltums – eļļa

M

Jā

Jā

N

Jā

Jā

O

Gāzveida degvielas sildītājs

Sk. 2. piezīmi

M

Jā

Jā

Jā

Jā

N

Jā

Jā

Jā

Jā

O

Jā

Jā

Jā

Jā

Šķidrās degvielas sildītājs

Sk. 2. piezīmi

M

Jā

Jā

Jā

N

Jā

Jā

Jā

O

Jā

Jā

Jā

1. piezīme.

Uz apsildes sistēmām, kas atbilst 3. pielikuma prasībām, neattiecas šā testa prasības.

| 2. piezīme. | Degvielas sildītāji, kuri atrodas ārpus pasažieru nodalījuma un kuri par siltumnesēju izmanto ūdeni, uzskatāmi par ierīcēm, kas atbilst 4. un 5. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

2. piezīme.

Degvielas sildītāji, kuri atrodas ārpus pasažieru nodalījuma un kuri par siltumnesēju izmanto ūdeni, uzskatāmi par ierīcēm, kas atbilst 4. un 5. pielikuma prasībām.

6.3.   Specifikācijas. Degvielas sildītāji

Papildu prasības degvielas sildītājiem noteiktas 7. pielikumā.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA VAI SASTĀVDAĻU TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪJUMI UN PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par katru tipa pārveidojumu informē administratīvo struktūrvienību, kas ir apstiprinājusi tipu. Pēc tam minētā iestāde var:






  7.1.1. | atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt būtiskas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vai sastāvdaļa vēl joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par katru tipa pārveidojumu informē administratīvo struktūrvienību, kas ir apstiprinājusi tipu. Pēc tam minētā iestāde var:

7.1.1.

atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt būtiskas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vai sastāvdaļa vēl joprojām atbilst prasībām, vai

| 7.1.2. | pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

| 7.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, kurā precizēti veiktie pārveidojumi, saskaņā ar 4.3. punktā izklāstīto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, kurā precizēti veiktie pārveidojumi, saskaņā ar 4.3. punktā izklāstīto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

| 7.3. | Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājuma paplašinājumu, šādam apstiprinājuma papildinājumam piešķir sērijas numuru, kā arī, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam, informē 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.3.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājuma paplašinājumu, šādam apstiprinājuma papildinājumam piešķir sērijas numuru, kā arī, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam, informē 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības.

| 8.1. | Transportlīdzekļi un sastāvdaļas, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražoti atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Transportlīdzekļi un sastāvdaļas, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražoti atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Kompetentā iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Parasti šādas pārbaudes veic reizi divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

Kompetentā iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Parasti šādas pārbaudes veic reizi divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekš 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekš 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā jau iepriekš ir piešķīrusi, tā nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, un tam izmanto veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

9.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā jau iepriekš ir piešķīrusi, tā nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, un tam izmanto veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa vai sastāvdaļas tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas šo apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas minētā iestāde informē arī pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, un tam izmanto paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai tā atsaukšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar grozījumiem Nr. 4).

(2)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija un Melnkalne, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot savu attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta un 51 Korejas Republika. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. PIELIKUMS

1.   DAĻA

1.papildinājums

INFORMATĪVĀ DOKUMENTA PARAUGS

(transportlīdzekļa tipam saskaņā ar 4.3. punktu noteikumos, kas attiecas uz EEK tipa apstiprinājumu apsildes sistēmai un transportlīdzeklim attiecībā uz tā apsildes sistēmu)

Ja apsildes sistēmai vai tās sastāvdaļām ir elektroniska vadības ierīce, ir jāsniedz informācija par tās darbību.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 0.2. | Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): ...

| 0.3. | Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa: ...

| 0.4. | Tāda marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

0.4.

Tāda marķējuma atrašanās vieta: ...

| 0.5. | Transportlīdzekļa kategorija (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

Transportlīdzekļa kategorija (1): ...

| 0.6. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.6.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

| 0.7. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

0.7.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

1.   VISPĀRĪGS TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS RAKSTUROJUMS

| 1.1. | Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi: |
| --- | --- |

1.1.

Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi:

2.   SPĒKIEKĀRTA

| 2.1. | Dzinēja kods, ko piešķir ražotājs: ... (atbilstoši norādei uz dzinēja vai izmantojot citus identifikācijas līdzekļus) |
| --- | --- |

2.1.

Dzinēja kods, ko piešķir ražotājs: ... (atbilstoši norādei uz dzinēja vai izmantojot citus identifikācijas līdzekļus)

| 2.2. | Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu (2) |
| --- | --- |

2.2.

Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu (2)

| 2.3. | Cilindru skaits un izvietojums: ... |
| --- | --- |

2.3.

Cilindru skaits un izvietojums: ...

| 2.4. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW pie ... min-1 (ražotāja paziņotā vērtība) |
| --- | --- |

2.4.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW pie ... min-1 (ražotāja paziņotā vērtība)

| 2.5. | Dzeses sistēma (šķidruma/gaisa) (2) |
| --- | --- |

2.5.

Dzeses sistēma (šķidruma/gaisa) (2)

| 2.6. | Dzinēja temperatūras kontroles mehānisma nominālais iestatījums: ... |
| --- | --- |

2.6.

Dzinēja temperatūras kontroles mehānisma nominālais iestatījums: ...

| 2.7. | Pūte: ir/nav (2) |
| --- | --- |

2.7.

Pūte: ir/nav (2)

| 2.7.1. | Tips(-i): ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Tips(-i): ...

| 2.7.2. | Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais pūtes spiediens: ... kPa, pārplūdes vārsts, ja ir) |
| --- | --- |

2.7.2.

Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais pūtes spiediens: ... kPa, pārplūdes vārsts, ja ir)

3.   VIRSBŪVE

| 3.1. | Īss transportlīdzekļa apraksts attiecībā uz apsildes sistēmu, ja tā izmanto dzinēja dzesēšanas šķidruma siltumenerģiju: ... |
| --- | --- |

3.1.

Īss transportlīdzekļa apraksts attiecībā uz apsildes sistēmu, ja tā izmanto dzinēja dzesēšanas šķidruma siltumenerģiju: ...

| 3.2. | Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz apsildes sistēmu, ja par siltuma avotu izmanto dzinēja dzesēšanas gaisu vai izplūdes gāzes, tostarp: ... |
| --- | --- |

3.2.

Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz apsildes sistēmu, ja par siltuma avotu izmanto dzinēja dzesēšanas gaisu vai izplūdes gāzes, tostarp: ...

| 3.2.1. | Apsildes sistēmas shēma, kurā redzams tās novietojums transportlīdzeklī: ... |
| --- | --- |

3.2.1.

Apsildes sistēmas shēma, kurā redzams tās novietojums transportlīdzeklī: ...

| 3.2.2. | Siltummaiņa shēma apsildes sistēmām, kuras par siltumenerģijas avotu izmanto izplūdes gāzes, vai tām daļām, kurās notiek siltuma apmaiņa (apsildes sistēmām, kurās par siltuma avotu izmanto dzinēja dzesēšanas gaisu): ... |
| --- | --- |

3.2.2.

Siltummaiņa shēma apsildes sistēmām, kuras par siltumenerģijas avotu izmanto izplūdes gāzes, vai tām daļām, kurās notiek siltuma apmaiņa (apsildes sistēmām, kurās par siltuma avotu izmanto dzinēja dzesēšanas gaisu): ...

| 3.2.3. | Siltummaiņa šķērsgriezuma rasējums vai to attiecīgo daļu rasējums, kurās notiek siltuma apmaiņa, norādot sienu biezumu, lietotos materiālus un virsmas īpašības: ... |
| --- | --- |

3.2.3.

Siltummaiņa šķērsgriezuma rasējums vai to attiecīgo daļu rasējums, kurās notiek siltuma apmaiņa, norādot sienu biezumu, lietotos materiālus un virsmas īpašības: ...

| 3.2.4. | Citu būtisku apsildes sistēmas sastāvdaļu specifikācijas, piemēram, sildītāja ventilatora specifikācijas, norādot tā konstrukcijas principus un tehniskos datus: ... |
| --- | --- |

3.2.4.

Citu būtisku apsildes sistēmas sastāvdaļu specifikācijas, piemēram, sildītāja ventilatora specifikācijas, norādot tā konstrukcijas principus un tehniskos datus: ...

| 3.3. | Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz degvielas sildītāju un tā automātisko kontroli: ... |
| --- | --- |

3.3.

Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz degvielas sildītāju un tā automātisko kontroli: ...

| 3.3.1. | Degvielas sildītāja, gaisa ieplūdes sistēmas, izplūdes sistēmas, degvielas tvertnes, degvielas padeves sistēmas (arī vārstu) un elektrisko savienojumu rasējums, kurā norādīta to atrašanās vieta transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

3.3.1.

Degvielas sildītāja, gaisa ieplūdes sistēmas, izplūdes sistēmas, degvielas tvertnes, degvielas padeves sistēmas (arī vārstu) un elektrisko savienojumu rasējums, kurā norādīta to atrašanās vieta transportlīdzeklī.

| 3.4. | Maksimālais elektroenerģijas patēriņš: ... kW |
| --- | --- |

3.4.

Maksimālais elektroenerģijas patēriņš: ... kW

2 papildinājums

INFORMATĪVĀ DOKUMENTA PARAUGS

(apsildes sistēmas tipam saskaņā ar 4.3. punktu noteikumos, kas attiecas uz EEK tipa apstiprinājumu apsildes sistēmai attiecībā uz tās ekspluatācijas drošību)

Ja apsildes sistēmai vai tās sastāvdaļām ir elektroniska vadības ierīce, ir jāsniedz informācija par tās darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

1.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 1.2. | Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): ... |
| --- | --- |

1.2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): ...

| 1.3. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

1.3.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

| 1.4. | Sastāvdaļu atrašanās vieta un EEK apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas metode: ... |
| --- | --- |

1.4.

Sastāvdaļu atrašanās vieta un EEK apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas metode: ...

| 1.5. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

1.5.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

2.   DEGVIELAS SILDĪTĀJS (JA IR)

| 2.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

2.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 2.2. | Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): ... |
| --- | --- |

2.2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): ...

| 2.3. | Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz apsildes sistēmas: ... |
| --- | --- |

2.3.

Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz apsildes sistēmas: ...

| 2.4. | Tāda marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

2.4.

Tāda marķējuma atrašanās vieta: ...

| 2.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

2.5.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

| 2.6. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

2.6.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

| 2.7. | Testēšanas spiediens (ja degvielas sildītāju darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai tamlīdzīgu degvielu – spiediens, ko pieliek sildītāja gāzes padeves savienojumam): ... |
| --- | --- |

2.7.

Testēšanas spiediens (ja degvielas sildītāju darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai tamlīdzīgu degvielu – spiediens, ko pieliek sildītāja gāzes padeves savienojumam): ...

| 2.8. | Sīki izstrādāts apraksts, kurā ietverti degvielas sildītāja un visu tā sastāvdaļu rasējumi un uzstādīšanas apraksts: ... |
| --- | --- |

2.8.

Sīki izstrādāts apraksts, kurā ietverti degvielas sildītāja un visu tā sastāvdaļu rasējumi un uzstādīšanas apraksts: ...

2.   DAĻA

2.

DAĻA

1 papildinājums

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

PAZIŅOJUMS

Image

2 papildinājums

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

PAZIŅOJUMS

Image

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar grozījumiem Nr. 4).

1

(2)  Lieko svītrot.

2

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

B   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

C   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.6. punktu)

Image

---

(1)  Šis numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IZMEŠU SILDIERĪCĒM – GAISS

| 1. | Šo noteikumu 6.2 punktā noteiktās prasības uzskatāmas par izpildītām attiecībā uz apsildes sistēmām, tostarp siltummaini, pa kura primāro kontūru plūst izplūdes gāzes vai piesārņots gaiss, ja vien ir izpildīti šādi nosacījumi: |
| --- | --- |

1.

Šo noteikumu 6.2 punktā noteiktās prasības uzskatāmas par izpildītām attiecībā uz apsildes sistēmām, tostarp siltummaini, pa kura primāro kontūru plūst izplūdes gāzes vai piesārņots gaiss, ja vien ir izpildīti šādi nosacījumi:

| 2. | siltummaiņa primārā kontūra sienām ir jābūt nodrošinātām pret noplūdi pie jebkura spiediena līdz 2 bāriem; |
| --- | --- |

2.

siltummaiņa primārā kontūra sienām ir jābūt nodrošinātām pret noplūdi pie jebkura spiediena līdz 2 bāriem;

| 3. | siltummaiņa primārā kontūra sienās nedrīkst būt nekādu noņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

3.

siltummaiņa primārā kontūra sienās nedrīkst būt nekādu noņemamu sastāvdaļu;

| 4. | siltummaiņa sienai, pie kuras notiek siltuma apmaiņa, ir jābūt vismaz 2 mm biezai, ja tā ir izgatavota no neleģēta tērauda;






  4.1. | gadījumos, kad lieto citus materiālus (tostarp kompozītmateriālus vai materiālus ar pārklājumu), sienas biezumam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu tādu pašu siltummaiņa kalpošanas laiku, kā 4. punktā minētajā gadījumā; |
| --- | --- | --- |

4.

siltummaiņa sienai, pie kuras notiek siltuma apmaiņa, ir jābūt vismaz 2 mm biezai, ja tā ir izgatavota no neleģēta tērauda;

4.1.

gadījumos, kad lieto citus materiālus (tostarp kompozītmateriālus vai materiālus ar pārklājumu), sienas biezumam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu tādu pašu siltummaiņa kalpošanas laiku, kā 4. punktā minētajā gadījumā;

| 4.2. | ja siltummaiņa siena, pie kuras notiek siltuma apmaiņa, ir emaljēta, tad sienai, uz kuras uzklāta emalja, ir jābūt vismaz 1 mm biezai, un šai emaljai ir jābūt izturīgai, drošai pret noplūdi, un tā nedrīkst būt poraina; |
| --- | --- |

4.2.

ja siltummaiņa siena, pie kuras notiek siltuma apmaiņa, ir emaljēta, tad sienai, uz kuras uzklāta emalja, ir jābūt vismaz 1 mm biezai, un šai emaljai ir jābūt izturīgai, drošai pret noplūdi, un tā nedrīkst būt poraina;

| 5. | caurulē, pa kuru plūst izplūdes gāzes, ir jābūt rūsēšanas pārbaudes zonai, kas ir vismaz 30 mm gara un atrodas tieši aiz siltummaiņa izejas vietas, turklāt tai jābūt atklātai un viegli pieejamai;






  5.1. | rūsēšanas pārbaudes zonas siena nedrīkst būt biezāka par to izplūdes gāzu cauruļu sienu, kuras atrodas siltummaiņa iekšienē, un šīs zonas materiāliem un virsmas īpašībām ir jābūt pielīdzināmām minēto cauruļu materiāliem un virsmas īpašībām; |
| --- | --- | --- |

5.

caurulē, pa kuru plūst izplūdes gāzes, ir jābūt rūsēšanas pārbaudes zonai, kas ir vismaz 30 mm gara un atrodas tieši aiz siltummaiņa izejas vietas, turklāt tai jābūt atklātai un viegli pieejamai;

5.1.

rūsēšanas pārbaudes zonas siena nedrīkst būt biezāka par to izplūdes gāzu cauruļu sienu, kuras atrodas siltummaiņa iekšienē, un šīs zonas materiāliem un virsmas īpašībām ir jābūt pielīdzināmām minēto cauruļu materiāliem un virsmas īpašībām;

| 5.2. | ja siltummainis ir apvienots ar transportlīdzekļa izplūdes klusinātāju, klusinātāja ārējā siena ir jāuzskata par zonu, kura atbilst 5.1 punkta prasībām un uz kuras attiecīgā gadījumā var veidoties korozija. |
| --- | --- |

5.2.

ja siltummainis ir apvienots ar transportlīdzekļa izplūdes klusinātāju, klusinātāja ārējā siena ir jāuzskata par zonu, kura atbilst 5.1 punkta prasībām un uz kuras attiecīgā gadījumā var veidoties korozija.

| 6. | Attiecībā uz izmešu sildierīcēm, kuras kā siltuma avotu izmanto dzinēja dzesēšanas gaisu, šo noteikumu 6.2 punkta prasības ir uzskatāmas par izpildītām, nelietojot siltummaini, ja vien ir izpildīti šādi nosacījumi:






  6.1. | dzesēšanas gaiss, ko izmanto kā siltuma avotu, saskaras vienīgi ar dzinēja virsmām, kurās neietilpst neviena noņemama sastāvdaļa; un |
| --- | --- | --- |

6.

Attiecībā uz izmešu sildierīcēm, kuras kā siltuma avotu izmanto dzinēja dzesēšanas gaisu, šo noteikumu 6.2 punkta prasības ir uzskatāmas par izpildītām, nelietojot siltummaini, ja vien ir izpildīti šādi nosacījumi:

6.1.

dzesēšanas gaiss, ko izmanto kā siltuma avotu, saskaras vienīgi ar dzinēja virsmām, kurās neietilpst neviena noņemama sastāvdaļa; un

| 6.2. | savienojumi starp šā gaisa dzesēšanas kontūra sienām un virsmām, ko lieto siltuma novadei, ir gāzes un eļļas necaurlaidīgi.
  Šie nosacījumi uzskatāmi par izpildītiem, ja, piemēram:






  — | aizsargapvalks ap katru aizdedzes sveci aiztur jebkādu gāzu noplūdi no sildošā gaisa kontūra, |
| --- | --- | --- |

6.2.

savienojumi starp šā gaisa dzesēšanas kontūra sienām un virsmām, ko lieto siltuma novadei, ir gāzes un eļļas necaurlaidīgi.

Šie nosacījumi uzskatāmi par izpildītiem, ja, piemēram:

—

aizsargapvalks ap katru aizdedzes sveci aiztur jebkādu gāzu noplūdi no sildošā gaisa kontūra,

| — | savienojums starp cilindra galvu un izplūdes kolektoru atrodas ārpus sildošā gaisa kontūra, |
| --- | --- |

—

savienojums starp cilindra galvu un izplūdes kolektoru atrodas ārpus sildošā gaisa kontūra,

| — | starp cilindra galvu un cilindru ir divkārša aizsardzība pret noplūdi, un jebkādas noplūdes no pirmā savienojuma ir novirzītas ārpus sildošā gaisa kontūra vai aizsardzība pret noplūdi starp cilindra galvu un cilindru darbojas arī tad, ja cilindra galvas uzgriežņus auksti pievelk ar vienu trešdaļu no nominālā griezes momenta, ko noteicis ražotājs, vai arī |
| --- | --- |

—

starp cilindra galvu un cilindru ir divkārša aizsardzība pret noplūdi, un jebkādas noplūdes no pirmā savienojuma ir novirzītas ārpus sildošā gaisa kontūra vai aizsardzība pret noplūdi starp cilindra galvu un cilindru darbojas arī tad, ja cilindra galvas uzgriežņus auksti pievelk ar vienu trešdaļu no nominālā griezes momenta, ko noteicis ražotājs, vai arī

| — | cilindra un cilindra galvas savienojuma vieta atrodas ārpus sildošā gaisa kontūra. |
| --- | --- |

—

cilindra un cilindra galvas savienojuma vieta atrodas ārpus sildošā gaisa kontūra.

---

4. PIELIKUMS

GAISA KVALITĀTES TESTA PROCEDŪRA

| 1. | Attiecībā uz transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu veic šādu testu:






  1.1. | Vienu stundu darbina sildītāju ar pilnu jaudu mierīgos laika apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), aizverot visus logus un, ja ir degvielas sildītājs, izslēdzot transportlīdzekļa dzinēju. Ja pēc maksimālās jaudas iestādīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas, pirms pagājusi viena stunda, mērījumus var veikt pirms izslēgšanās. |
| --- | --- | --- |

1.

Attiecībā uz transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu veic šādu testu:

1.1.

Vienu stundu darbina sildītāju ar pilnu jaudu mierīgos laika apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), aizverot visus logus un, ja ir degvielas sildītājs, izslēdzot transportlīdzekļa dzinēju. Ja pēc maksimālās jaudas iestādīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas, pirms pagājusi viena stunda, mērījumus var veikt pirms izslēgšanās.

| 1.2. | CO īpatsvaru apkārtējā vidē var izmērīt, noņemot paraugus:






  1.2.1. | no kādas vietas ārpus transportlīdzekļa, pēc iespējas tuvāk sildīšanai nepieciešamā gaisa ieplūdes atverei; un |
| --- | --- | --- |

1.2.

CO īpatsvaru apkārtējā vidē var izmērīt, noņemot paraugus:

1.2.1.

no kādas vietas ārpus transportlīdzekļa, pēc iespējas tuvāk sildīšanai nepieciešamā gaisa ieplūdes atverei; un

| 1.2.2. | no kādas vietas transportlīdzekļa iekšpusē ne tālāk kā 1 metru no sasildītā gaisa izplūdes vietas. |
| --- | --- |

1.2.2.

no kādas vietas transportlīdzekļa iekšpusē ne tālāk kā 1 metru no sasildītā gaisa izplūdes vietas.

| 1.3. | Rādījumus nolasa 10 minūšu ilgā laikposmā. |
| --- | --- |

1.3.

Rādījumus nolasa 10 minūšu ilgā laikposmā.

| 1.4. | Rādījums 1.2.2. punktā norādītajā pozīcijā rādījumu 1.2.1. punktā noteiktajā pozīcijā drīkst pārsniegt par mazāk nekā 20 ppm CO. |
| --- | --- |

1.4.

Rādījums 1.2.2. punktā norādītajā pozīcijā rādījumu 1.2.1. punktā noteiktajā pozīcijā drīkst pārsniegt par mazāk nekā 20 ppm CO.

| 2. | Apstiprinot sildītāja tipu kā sastāvdaļu, pēc 5. un 6. pielikumā un 7. pielikuma 1.3. punktā aprakstīto testu veikšanas veic šādu testu:






  2.1. | Siltummaiņa primāro kontūru pārbauda ar noplūdes testu, lai pārliecinātos, ka piesārņotais gaiss nevar iekļūt sasildītajā gaisā, kas ir paredzēts pasažieru nodalījumam. |
| --- | --- | --- |

2.

Apstiprinot sildītāja tipu kā sastāvdaļu, pēc 5. un 6. pielikumā un 7. pielikuma 1.3. punktā aprakstīto testu veikšanas veic šādu testu:

2.1.

Siltummaiņa primāro kontūru pārbauda ar noplūdes testu, lai pārliecinātos, ka piesārņotais gaiss nevar iekļūt sasildītajā gaisā, kas ir paredzēts pasažieru nodalījumam.

| 2.2. | Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja pie manometriskā spiediena 0,5 hPa noplūdes daudzums no siltummaiņa ir 30 dm3/h vai mazāk. |
| --- | --- |

2.2.

Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja pie manometriskā spiediena 0,5 hPa noplūdes daudzums no siltummaiņa ir 30 dm3/h vai mazāk.

---

5. PIELIKUMS

TEMPERATŪRAS TESTA PROCEDŪRA

| 1. | Vienu stundu darbina sildītāju ar pilnu jaudu mierīgos laika apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), aizverot visus logus. Ja pēc maksimālās jaudas iestādīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas, pirms ir pagājusi viena stunda, mērījumus var veikt agrāk. Ja sasildīto gaisu iegūst ārpus transportlīdzekļa, testu veic apstākļos, kad apkārtējās vides temperatūra nav zemāka par 15 °C. |
| --- | --- |

1.

Vienu stundu darbina sildītāju ar pilnu jaudu mierīgos laika apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), aizverot visus logus. Ja pēc maksimālās jaudas iestādīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas, pirms ir pagājusi viena stunda, mērījumus var veikt agrāk. Ja sasildīto gaisu iegūst ārpus transportlīdzekļa, testu veic apstākļos, kad apkārtējās vides temperatūra nav zemāka par 15 °C.

| 2. | Visām apsildes sistēmas virsmas daļām, ar kurām var saskarties transportlīdzekļa vadītājs, vadot transportlīdzekli, izmēra temperatūru ar kontakttermometru. Neviena šāda daļa vai daļas nedrīkst pārsniegt 70 °C temperatūru attiecībā uz metālu, kam nav pārklājuma, vai 80 °C temperatūru attiecībā uz citiem materiāliem. |
| --- | --- |

2.

Visām apsildes sistēmas virsmas daļām, ar kurām var saskarties transportlīdzekļa vadītājs, vadot transportlīdzekli, izmēra temperatūru ar kontakttermometru. Neviena šāda daļa vai daļas nedrīkst pārsniegt 70 °C temperatūru attiecībā uz metālu, kam nav pārklājuma, vai 80 °C temperatūru attiecībā uz citiem materiāliem.

| 2.1. | Ja kāda apsildes sistēmas daļa vai daļas atrodas aiz vadītāja sēdekļa un ja notiek pārkaršana, tad temperatūra nedrīkst pārsniegt 110 °C. |
| --- | --- |

2.1.

Ja kāda apsildes sistēmas daļa vai daļas atrodas aiz vadītāja sēdekļa un ja notiek pārkaršana, tad temperatūra nedrīkst pārsniegt 110 °C.

| 2.2. | Attiecībā uz M1 un N kategorijas transportlīdzekļiem neviena no sistēmas daļām, ar kurām varētu saskarties pasažieri, kas sēž braucošā transportlīdzeklī, nedrīkst pārsniegt 110 °C temperatūru, izņemot izplūdes režģi. |
| --- | --- |

2.2.

Attiecībā uz M1 un N kategorijas transportlīdzekļiem neviena no sistēmas daļām, ar kurām varētu saskarties pasažieri, kas sēž braucošā transportlīdzeklī, nedrīkst pārsniegt 110 °C temperatūru, izņemot izplūdes režģi.

| 2.3. | Attiecībā uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem neviena no sistēmas daļām, ar kurām varētu saskarties pasažieri, kas sēž braucošā transportlīdzeklī, nedrīkst pārsniegt 70 °C temperatūru attiecībā uz metālu, kam nav pārklājuma, vai 80 °C temperatūru attiecībā uz citiem materiāliem. |
| --- | --- |

2.3.

Attiecībā uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem neviena no sistēmas daļām, ar kurām varētu saskarties pasažieri, kas sēž braucošā transportlīdzeklī, nedrīkst pārsniegt 70 °C temperatūru attiecībā uz metālu, kam nav pārklājuma, vai 80 °C temperatūru attiecībā uz citiem materiāliem.

| 3. | Ja apsildes sistēmas kādas atklātās daļas atrodas ārpus pasažieru nodalījuma un ja notiek pārkaršana, temperatūra nedrīkst pārsniegt 110 °C.
  Temperatūra sasildītajam gaisam, kurš nonāk pasažieru nodalījumā, nedrīkst pārsniegt 150 °C, ja to mēra izplūdes atveres centrā. |
| --- | --- |

3.

Ja apsildes sistēmas kādas atklātās daļas atrodas ārpus pasažieru nodalījuma un ja notiek pārkaršana, temperatūra nedrīkst pārsniegt 110 °C.

Temperatūra sasildītajam gaisam, kurš nonāk pasažieru nodalījumā, nedrīkst pārsniegt 150 °C, ja to mēra izplūdes atveres centrā.

---

6. PIELIKUMS

DEGVIELAS SILDĪTĀJU IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS TESTA PROCEDŪRA

| 1. | Vienu stundu darbina sildītāju ar pilnu jaudu mierīgos laika apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), kad āra temperatūra ir 20 ± 10 °C. Ja pēc maksimālās jaudas iestādīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas, pirms ir pagājusi viena stunda, mērījumus var veikt pirms izslēgšanās. |
| --- | --- |

1.

Vienu stundu darbina sildītāju ar pilnu jaudu mierīgos laika apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), kad āra temperatūra ir 20 ± 10 °C. Ja pēc maksimālās jaudas iestādīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas, pirms ir pagājusi viena stunda, mērījumus var veikt pirms izslēgšanās.

| 2. | Sausie un neatšķaidītie izplūdes izmeši, kurus mēra ar piemērotu mēraparātu, nedrīkst pārsniegt vērtības, kuras norādītas šajā tabulā:







  Parametri | Gāzveida degvielas sildītājs | Šķidrās degvielas sildītājs |
| --- | --- | --- | --- |
| CO | 0,1 tilp. % | 0,1 tilp. % |
| NOx | 200 ppm | 200 ppm |
| Ogļūdeņraži | 100 ppm | 100 ppm |
| Baharaha atsauces vienība (1) | 1 | 4 |

2.

Sausie un neatšķaidītie izplūdes izmeši, kurus mēra ar piemērotu mēraparātu, nedrīkst pārsniegt vērtības, kuras norādītas šajā tabulā:

Parametri

Gāzveida degvielas sildītājs

Šķidrās degvielas sildītājs

CO

0,1 tilp. %

0,1 tilp. %

NOx

200 ppm

200 ppm

Ogļūdeņraži

100 ppm

100 ppm

Baharaha atsauces vienība (1)

1

4

| 3. | Testu atkārto apstākļos, kad transportlīdzekļa ātrums ir 100 km/h (vai ja tas sasniedz maksimālo projektēto transportlīdzekļa ātrumu, kas ir mazāks par 100 km/h). Šajos apstākļos CO vērtība nedrīkst pārsniegt 0,2 tilp. %. Ja tests veikts attiecībā uz sildītāju kā sastāvdaļu, tad tas nav jāatkārto, apstiprinot transportlīdzekļa tipu, kurā sildītājs ierīkots. |
| --- | --- |

3.

Testu atkārto apstākļos, kad transportlīdzekļa ātrums ir 100 km/h (vai ja tas sasniedz maksimālo projektēto transportlīdzekļa ātrumu, kas ir mazāks par 100 km/h). Šajos apstākļos CO vērtība nedrīkst pārsniegt 0,2 tilp. %. Ja tests veikts attiecībā uz sildītāju kā sastāvdaļu, tad tas nav jāatkārto, apstiprinot transportlīdzekļa tipu, kurā sildītājs ierīkots.

---

(1)  Lieto Baharaha atsauces vienību ASTM D 2156.

---

7. PIELIKUMS

PAPILDU PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DEGVIELAS SILDĪTĀJIEM

| 1. | Katram sildītājam ir jāpievieno lietošanas un apkopes instrukcijas, bet sildītājiem, kurus paredzēts pārdot atsevišķi, – arī uzstādīšanas instrukcijas. |
| --- | --- |

1.

Katram sildītājam ir jāpievieno lietošanas un apkopes instrukcijas, bet sildītājiem, kurus paredzēts pārdot atsevišķi, – arī uzstādīšanas instrukcijas.

| 2. | Ir jābūt uzstādītam drošības aprīkojumam (iekļaujot to degvielas sildītājā vai pašā transportlīdzeklī), lai varētu kontrolēt katra degvielas sildītāja darbību ārkārtas gadījumā. Tam ir jābūt veidotam tā, lai tad, ja, ieslēdzot sildītāju, nav liesmas vai tā izdziest darbības laikā, aizdedzes un degvielas padeves pārslēgšanās laiks šķidrās degvielas sildītāju gadījumā nepārsniegtu četras minūtes, savukārt gāzveida degvielas sildītāju gadījumā – vienu minūti, ja liesmas kontrolierīce ir termostatiska, un desmit sekundes, ja tā ir automātiska. |
| --- | --- |

2.

Ir jābūt uzstādītam drošības aprīkojumam (iekļaujot to degvielas sildītājā vai pašā transportlīdzeklī), lai varētu kontrolēt katra degvielas sildītāja darbību ārkārtas gadījumā. Tam ir jābūt veidotam tā, lai tad, ja, ieslēdzot sildītāju, nav liesmas vai tā izdziest darbības laikā, aizdedzes un degvielas padeves pārslēgšanās laiks šķidrās degvielas sildītāju gadījumā nepārsniegtu četras minūtes, savukārt gāzveida degvielas sildītāju gadījumā – vienu minūti, ja liesmas kontrolierīce ir termostatiska, un desmit sekundes, ja tā ir automātiska.

| 3. | Degkamerai un siltummainim sildītājos, kuros par siltumnesēju izmanto ūdeni, jāspēj izturēt spiedienu, kas divkārt pārsniedz normālo darba spiedienu vai 2 bārus (manometriskais spiediens), izvēloties lielāko vērtību. Testēšanas spiedienu atzīmē informatīvajā dokumentā. |
| --- | --- |

3.

Degkamerai un siltummainim sildītājos, kuros par siltumnesēju izmanto ūdeni, jāspēj izturēt spiedienu, kas divkārt pārsniedz normālo darba spiedienu vai 2 bārus (manometriskais spiediens), izvēloties lielāko vērtību. Testēšanas spiedienu atzīmē informatīvajā dokumentā.

| 4. | Uz sildītāja jābūt ražotāja marķējumam, uz kura norādīts ražotāja nosaukums, modeļa numurs un tips, kā arī nominālā jauda kilovatos. Jābūt norādītam arī degvielas veidam un, attiecīgā gadījumā, arī darba spriegumam un gāzes spiedienam. |
| --- | --- |

4.

Uz sildītāja jābūt ražotāja marķējumam, uz kura norādīts ražotāja nosaukums, modeļa numurs un tips, kā arī nominālā jauda kilovatos. Jābūt norādītam arī degvielas veidam un, attiecīgā gadījumā, arī darba spriegumam un gāzes spiedienam.

| 5. | Karstā gaisa ventilatora aizkavēta izslēgšanās






  5.1. | Ja ir ierīkots karstā gaisa ventilators, tam ir jābūt ar aizkavētu izslēgšanos pat pārkaršanas un degvielas padeves pārrāvuma gadījumā. |
| --- | --- | --- |

5.

Karstā gaisa ventilatora aizkavēta izslēgšanās

5.1.

Ja ir ierīkots karstā gaisa ventilators, tam ir jābūt ar aizkavētu izslēgšanos pat pārkaršanas un degvielas padeves pārrāvuma gadījumā.

| 5.2. | Var izmantot citus līdzekļus, lai nepieļautu bojājumus, kas rodas aizdegšanās un izplūdes gāzu caurules korozijas dēļ, ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka šo pasākumu iedarbība ir līdzvērtīga. |
| --- | --- |

5.2.

Var izmantot citus līdzekļus, lai nepieļautu bojājumus, kas rodas aizdegšanās un izplūdes gāzu caurules korozijas dēļ, ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka šo pasākumu iedarbība ir līdzvērtīga.

| 6. | Prasības attiecībā uz elektroenerģijas padevi






  6.1. | Visām tehniskajām prasībām, ko ietekmē spriegums, ir jābūt izpildītām, ievērojot nominālā sprieguma novirzi, kas nepārsniedz ± 16 %. Tomēr, ja ir nodrošināta aizsardzība pret nepietiekamu spriegumu un/vai pārspriegumu, prasības jāizpilda pie nominālā sprieguma un tiešā atvienošanās punktu tuvumā. |
| --- | --- | --- |

6.

Prasības attiecībā uz elektroenerģijas padevi

6.1.

Visām tehniskajām prasībām, ko ietekmē spriegums, ir jābūt izpildītām, ievērojot nominālā sprieguma novirzi, kas nepārsniedz ± 16 %. Tomēr, ja ir nodrošināta aizsardzība pret nepietiekamu spriegumu un/vai pārspriegumu, prasības jāizpilda pie nominālā sprieguma un tiešā atvienošanās punktu tuvumā.

| 7. | Brīdinājuma gaismas






  7.1. | Ar skaidri saskatāmu indikatoru operatora redzamības zonā ir jānorāda, vai degvielas sildītājs ir ieslēgts vai izslēgts. |
| --- | --- | --- |

7.

Brīdinājuma gaismas

7.1.

Ar skaidri saskatāmu indikatoru operatora redzamības zonā ir jānorāda, vai degvielas sildītājs ir ieslēgts vai izslēgts.

---

8. PIELIKUMS

Drošības prasības attiecībā uz sašķidrinātās naftas gāzes sildītājiem un sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmām

1.   SAŠĶIDRINĀTĀS NAFTAS GĀZES APSILDES SISTĒMAS, KAS PAREDZĒTAS IZMANTOŠANAI UZ CEĻIEM MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS

| 1.1. | Ja mehāniskā transportlīdzekļa sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmu var lietot arī tad, kad transportlīdzeklis pārvietojas, sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītājam un tā padeves sistēmai jāatbilst šādām prasībām:






  1.1.1. | Sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītājam ir jāatbilst saskaņotā standarta EN 624:2000 prasībām (“Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm – SNG aprīkojums, kas nodrošina telpu apsildīšanu un paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļos un kuģos”). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ja mehāniskā transportlīdzekļa sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmu var lietot arī tad, kad transportlīdzeklis pārvietojas, sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītājam un tā padeves sistēmai jāatbilst šādām prasībām:

1.1.1.

Sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītājam ir jāatbilst saskaņotā standarta EN 624:2000 prasībām (“Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm – SNG aprīkojums, kas nodrošina telpu apsildīšanu un paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļos un kuģos”).

| 1.1.2. | Attiecībā uz stacionārām sašķidrinātās naftas gāzes tvertnēm visām ierīces sastāvdaļām, kuras saskaras ar sašķidrinātu naftas gāzi šķidrajā fāzē (visām sastāvdaļām no iepildīšanas mehānisma līdz tvaicētājam/spiediena regulatoram) un ar to saistītajam šķidrās fāzes elementam jāatbilst Noteikumu Nr. 67 I un II daļas, kā arī 3.–10., 13. un 15.–17. pielikuma tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.2.

Attiecībā uz stacionārām sašķidrinātās naftas gāzes tvertnēm visām ierīces sastāvdaļām, kuras saskaras ar sašķidrinātu naftas gāzi šķidrajā fāzē (visām sastāvdaļām no iepildīšanas mehānisma līdz tvaicētājam/spiediena regulatoram) un ar to saistītajam šķidrās fāzes elementam jāatbilst Noteikumu Nr. 67 I un II daļas, kā arī 3.–10., 13. un 15.–17. pielikuma tehniskajām prasībām.

| 1.1.3. | Sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmas gāzveida fāzes iekārtas uzstādīšanai transportlīdzeklī jāatbilst saskaņotā standarta EN 1949:2002 prasībām (1). (“Specifikācijas SNG sistēmu montāžai tūristu vajadzībām paredzētajiem transportējamiem vagoniņiem un citiem transportlīdzekļiem”). |
| --- | --- |

1.1.3.

Sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmas gāzveida fāzes iekārtas uzstādīšanai transportlīdzeklī jāatbilst saskaņotā standarta EN 1949:2002 prasībām (1). (“Specifikācijas SNG sistēmu montāžai tūristu vajadzībām paredzētajiem transportējamiem vagoniņiem un citiem transportlīdzekļiem”).

| 1.1.4. | Sašķidrinātās naftas gāzes padeves sistēmai ir jābūt konstruētai tā, lai sašķidrināto naftas gāzi uzstādītajam sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītājam varētu padot vajadzīgajā spiedienā un pareizajā fāzē. Sašķidrināto naftas gāzi ir atļauts izlaist no stacionārās sašķidrinātās naftas gāzes tvertnes gan gāzveida, gan šķidrajā fāzē. |
| --- | --- |

1.1.4.

Sašķidrinātās naftas gāzes padeves sistēmai ir jābūt konstruētai tā, lai sašķidrināto naftas gāzi uzstādītajam sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītājam varētu padot vajadzīgajā spiedienā un pareizajā fāzē. Sašķidrināto naftas gāzi ir atļauts izlaist no stacionārās sašķidrinātās naftas gāzes tvertnes gan gāzveida, gan šķidrajā fāzē.

| 1.1.5. | Šķidruma noteci no pastāvīgi uzstādītas sašķidrinātās naftas gāzes tvertnes, kas ļauj apgādāt sildītāju ar sašķidrināto naftas gāzi, nodrošina, izmantojot tālvadāmu darba vārstu ar pārplūdes vārstu, kā norādīts Noteikumu Nr. 67 17.6.1.1. punktā. Tālvadāmajam darba vārstam ar pārplūdes vārstu jādarbojas tā, ka piecu sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa dzinēja apstāšanās neatkarīgi no aizdedzes slēdža stāvokļa tas automātiski izslēdzas. Ja šajās piecās sekundēs ieslēdz sildītāja vai sašķidrinātās naftas gāzes padeves sistēmas slēdzi, apsildes sistēma var turpināt darbību. Sildīšanu vienmēr var atsākt. |
| --- | --- |

1.1.5.

Šķidruma noteci no pastāvīgi uzstādītas sašķidrinātās naftas gāzes tvertnes, kas ļauj apgādāt sildītāju ar sašķidrināto naftas gāzi, nodrošina, izmantojot tālvadāmu darba vārstu ar pārplūdes vārstu, kā norādīts Noteikumu Nr. 67 17.6.1.1. punktā. Tālvadāmajam darba vārstam ar pārplūdes vārstu jādarbojas tā, ka piecu sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa dzinēja apstāšanās neatkarīgi no aizdedzes slēdža stāvokļa tas automātiski izslēdzas. Ja šajās piecās sekundēs ieslēdz sildītāja vai sašķidrinātās naftas gāzes padeves sistēmas slēdzi, apsildes sistēma var turpināt darbību. Sildīšanu vienmēr var atsākt.

| 1.1.6. | Ja sašķidrināto naftas gāzi pievada gāzveida fāzē no stacionāras sašķidrinātās naftas gāzes tvertnes vai atsevišķa(-iem) pārnēsājama(-iem) sašķidrinātās naftas gāzes balona(-iem), veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:






  1.1.6.1. | spiediena regulatorā vai sašķidrinātās naftas gāzes sildītājā neiekļūst šķidra sašķidrinātā naftas gāze. Var lietot separatoru; un |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

Ja sašķidrināto naftas gāzi pievada gāzveida fāzē no stacionāras sašķidrinātās naftas gāzes tvertnes vai atsevišķa(-iem) pārnēsājama(-iem) sašķidrinātās naftas gāzes balona(-iem), veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

1.1.6.1.

spiediena regulatorā vai sašķidrinātās naftas gāzes sildītājā neiekļūst šķidra sašķidrinātā naftas gāze. Var lietot separatoru; un

| 1.1.6.2. | savienojuma atvienošanās dēļ nevar rasties neparedzēta noplūde. Ir jānodrošina līdzekļi sašķidrinātās naftas gāzes plūsmas apstādināšanai, uzstādot ierīci tieši aiz regulatora, kas uzmontēts uz balona vai tvertnes, vai tajā iekšā vai, ja regulators ir uzmontēts tālu no balona vai tvertnes, uzstādot ierīci tieši pirms šļūtenes vai caurules no balona vai tvertnes un papildu ierīci regulatorā vai aiz tā. |
| --- | --- |

1.1.6.2.

savienojuma atvienošanās dēļ nevar rasties neparedzēta noplūde. Ir jānodrošina līdzekļi sašķidrinātās naftas gāzes plūsmas apstādināšanai, uzstādot ierīci tieši aiz regulatora, kas uzmontēts uz balona vai tvertnes, vai tajā iekšā vai, ja regulators ir uzmontēts tālu no balona vai tvertnes, uzstādot ierīci tieši pirms šļūtenes vai caurules no balona vai tvertnes un papildu ierīci regulatorā vai aiz tā.

| 1.1.7. | Ja sašķidrināto naftas gāzi pievada šķidrā fāzē, tvaicētāju un spiediena regulatoru pienācīgi silda no piemērota siltuma avota. |
| --- | --- |

1.1.7.

Ja sašķidrināto naftas gāzi pievada šķidrā fāzē, tvaicētāju un spiediena regulatoru pienācīgi silda no piemērota siltuma avota.

| 1.1.8. | Mehāniskajos transportlīdzekļos, kuros sašķidrināto naftas gāzi izmanto piedziņas sistēmā, sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītāju var savienot ar to pašu stacionāro sašķidrinātās naftas gāzes tvertni, no kuras sašķidrināto naftas gāzi pievada dzinējam, ja vien ir ievērotas piedziņas sistēmai noteiktās drošības prasības. Ja apsildei izmanto atsevišķu sašķidrinātās naftas gāzes tvertni, šo tvertni aprīko ar iepildīšanas mehānismu. |
| --- | --- |

1.1.8.

Mehāniskajos transportlīdzekļos, kuros sašķidrināto naftas gāzi izmanto piedziņas sistēmā, sašķidrinātās naftas gāzes degvielas sildītāju var savienot ar to pašu stacionāro sašķidrinātās naftas gāzes tvertni, no kuras sašķidrināto naftas gāzi pievada dzinējam, ja vien ir ievērotas piedziņas sistēmai noteiktās drošības prasības. Ja apsildei izmanto atsevišķu sašķidrinātās naftas gāzes tvertni, šo tvertni aprīko ar iepildīšanas mehānismu.

2.   SAŠĶIDRINĀTĀS NAFTAS GĀZES APSILDES SISTĒMAS, KAS PAREDZĒTAS TIKAI STACIONĀRAI IZMANTOŠANAI MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS UN TO PIEKABĒS

| 2.1. | Sašķidrinātās naftas gāzes sildītājam un tā padeves sistēmai sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmā, kura paredzēta izmantošanai tikai tad, kad transportlīdzeklis nav kustībā, jāatbilst šādām prasībām:






  2.1.1. | Pie tā nodalījuma, kur glabā pārnēsājamos sašķidrinātās naftas gāzes balonus, un apsildes sistēmas vadības ierīces tiešā tuvumā piestiprina izturīgas etiķetes ar norādēm par to, ka, transportlīdzeklim pārvietojoties, nedrīkst darbināt sašķidrinātās naftas gāzes sildītāju un pārnēsājamā sašķidrinātās naftas gāzes balona vārstam jābūt noslēgtam. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Sašķidrinātās naftas gāzes sildītājam un tā padeves sistēmai sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmā, kura paredzēta izmantošanai tikai tad, kad transportlīdzeklis nav kustībā, jāatbilst šādām prasībām:

2.1.1.

Pie tā nodalījuma, kur glabā pārnēsājamos sašķidrinātās naftas gāzes balonus, un apsildes sistēmas vadības ierīces tiešā tuvumā piestiprina izturīgas etiķetes ar norādēm par to, ka, transportlīdzeklim pārvietojoties, nedrīkst darbināt sašķidrinātās naftas gāzes sildītāju un pārnēsājamā sašķidrinātās naftas gāzes balona vārstam jābūt noslēgtam.

| 2.1.2. | Sašķidrinātās naftas gāzes sildītājam jāatbilst iepriekš 1.1.1. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1.2.

Sašķidrinātās naftas gāzes sildītājam jāatbilst iepriekš 1.1.1. punktā minētajām prasībām.

| 2.1.3. | Sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmas gāzveida fāzes elementam jāatbilst iepriekš 1.1.3. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1.3.

Sašķidrinātās naftas gāzes apsildes sistēmas gāzveida fāzes elementam jāatbilst iepriekš 1.1.3. punktā minētajām prasībām.

---

(1)  Sagatavojusi Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN). (http://www.cenorm.be/CENORM/index.htm).

---

9. PIELIKUMS

Papildu noteikumi, kas piemērojami atsevišķiem transportlīdzekļiem, kā tas noteikts Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR)

1.   Darbības joma

Šis pielikums piemērojams atsevišķiem transportlīdzekļiem, kuriem Eiropas valstu nolīgums par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) paredz konkrētas prasības, kas attiecas uz degvielas sildītājiem un to uzstādīšanu.

2.   Definīcijas

Šajā pielikumā transportlīdzekļa apzīmējumi EX/II, EX/III, AT, FL, OX un MEMU ir tādi, kādi tie noteikti ADR 9.1. nodaļā.

Transportlīdzekļus, kas apstiprināti kā atbilstīgi EX/III transportlīdzekļiem piemērojamām prasībām, šajā pielikumā uzskata par atbilstīgiem prasībām, ko piemēro MEMU transportlīdzekļiem.

3.   Tehniskie noteikumi

3.1.   Vispārīga informācija (EX/II, EX/III, AT, FL, OX un MEMU transportlīdzekļi)

| 3.1.1. (1) | Degvielas sildītājus un to gāzu izplūdes sistēmas projektē, izvieto, aizsargā vai pārklāj tā, lai nenotiktu nevēlama kravas sakaršana vai aizdegšanās. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja degvielas tvertne un iekārtas izplūdes sistēma atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | jebkura degvielas tvertne, kas paredzēta iekārtas apgādei, atbilst šādām prasībām:






  a) | ja rodas noplūde, degviela notek zemē, nesaskaroties ar transportlīdzekļa karstajām daļām vai kravu; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1. (1)

Degvielas sildītājus un to gāzu izplūdes sistēmas projektē, izvieto, aizsargā vai pārklāj tā, lai nenotiktu nevēlama kravas sakaršana vai aizdegšanās. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja degvielas tvertne un iekārtas izplūdes sistēma atbilst šādiem nosacījumiem:

—

jebkura degvielas tvertne, kas paredzēta iekārtas apgādei, atbilst šādām prasībām:

a)

ja rodas noplūde, degviela notek zemē, nesaskaroties ar transportlīdzekļa karstajām daļām vai kravu;

| b) | degvielas tvertnēs, kurās ir benzīns, pie iepildīšanas atveres ir ierīkots efektīvs liesmu slāpētājs vai arī aizvars, kas spēj hermētiski noslēgt atveri, |
| --- | --- |

b)

degvielas tvertnēs, kurās ir benzīns, pie iepildīšanas atveres ir ierīkots efektīvs liesmu slāpētājs vai arī aizvars, kas spēj hermētiski noslēgt atveri,

| — | izplūdes sistēma, kā arī izplūdes caurules ir izvietotas vai aizsargātas tā, lai novērstu jebkādu kravas sakaršanu vai aizdegšanos. Izplūdes sistēmas daļas, kas novietotas tieši zem degvielas tvertnes (ar dīzeļdegvielu), atrodas vismaz 100 mm no tvertnes vai ir aizsargātas ar siltumvairogu. |
| --- | --- |

—

izplūdes sistēma, kā arī izplūdes caurules ir izvietotas vai aizsargātas tā, lai novērstu jebkādu kravas sakaršanu vai aizdegšanos. Izplūdes sistēmas daļas, kas novietotas tieši zem degvielas tvertnes (ar dīzeļdegvielu), atrodas vismaz 100 mm no tvertnes vai ir aizsargātas ar siltumvairogu.

| 3.1.2. | Degvielas sildītāju ieslēdz manuāli. Automātiskas ierīces izmantot aizliegts. |
| --- | --- |

3.1.2.

Degvielas sildītāju ieslēdz manuāli. Automātiskas ierīces izmantot aizliegts.

3.2.   EX/II, EX/III un MEMU transportlīdzekļi

Nav atļauti degvielas sildītāji, kuru darbināšanai izmanto gāzveida degvielu.

3.3.   FL transportlīdzekļi

| 3.3.1. | Degvielas sildītāji ir izslēdzami, izmantojot vismaz šādus paņēmienus:






  a) | apzināti veic manuālu izslēgšanu no transportlīdzekļa vadītāja kabīnes; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Degvielas sildītāji ir izslēdzami, izmantojot vismaz šādus paņēmienus:

a)

apzināti veic manuālu izslēgšanu no transportlīdzekļa vadītāja kabīnes;

| b) | apstādina transportlīdzekļa dzinēju; šādā gadījumā vadītājs sildierīci drīkst no jauna iedarbināt manuāli; |
| --- | --- |

b)

apstādina transportlīdzekļa dzinēju; šādā gadījumā vadītājs sildierīci drīkst no jauna iedarbināt manuāli;

| c) | iedarbina padeves sūkni mehāniskajam transportlīdzeklim, ar ko pārvadā bīstamu kravu. |
| --- | --- |

c)

iedarbina padeves sūkni mehāniskajam transportlīdzeklim, ar ko pārvadā bīstamu kravu.

| 3.3.2. | Pēc tam, kad degvielas sildītāji vairs nedarbojas, pieļaujama inerce. Pēc inerces perioda, kas nepārsniedz 40 sekundes, attiecībā uz 3.3.1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajām metodēm sadegšanai nepieciešamā gaisa padevi pārtrauc ar piemērotiem paņēmieniem. Izmanto tikai tādus sildītājus, attiecībā uz kuriem ir pierādījumi, ka siltummainis normālas ekspluatācijas laikā var izturēt samazinātu, 40 sekundes ilgu, darbības ciklu inerces režīmā. |
| --- | --- |

3.3.2.

Pēc tam, kad degvielas sildītāji vairs nedarbojas, pieļaujama inerce. Pēc inerces perioda, kas nepārsniedz 40 sekundes, attiecībā uz 3.3.1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajām metodēm sadegšanai nepieciešamā gaisa padevi pārtrauc ar piemērotiem paņēmieniem. Izmanto tikai tādus sildītājus, attiecībā uz kuriem ir pierādījumi, ka siltummainis normālas ekspluatācijas laikā var izturēt samazinātu, 40 sekundes ilgu, darbības ciklu inerces režīmā.

---

(1)  Atbilstību šim punktam pārbauda pēc nokomplektēta transportlīdzekļa.

---