# Jurnalul Oficial L 185/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.185.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 185 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5317 iulie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.185.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 185

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5317 iulie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 28 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de avertizare sonoră și a autovehiculelor în ceea ce privește semnalizarea sonoră | 1 |
| | * | Regulamentul nr. 31 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE/ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor etanșe (sealed beam) pentru autovehicule, care emit un fascicul de întâlnire asimetric european sau un fascicul de drum, sau ambele fascicule | 15 |
| | * | Regulamentul nr. 93 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea: I. Dispozitivelor antiîmpănare față (DAF) – II. Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unui DAF omologat – III. Vehiculelor în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora | 56 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 28 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de avertizare sonoră și a autovehiculelor în ceea ce privește semnalizarea sonoră

1

*

Regulamentul nr. 31 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE/ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor etanșe (sealed beam) pentru autovehicule, care emit un fascicul de întâlnire asimetric european sau un fascicul de drum, sau ambele fascicule

15

*

Regulamentul nr. 93 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea: I. Dispozitivelor antiîmpănare față (DAF) – II. Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unui DAF omologat – III. Vehiculelor în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora

56

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 17.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/1

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internațional public. Statutul și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în ultima versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 28 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de avertizare sonoră și a autovehiculelor în ceea ce privește semnalizarea sonoră

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 3 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 28 decembrie 2000

CUPRINS

REGULAMENTUL

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

I.   DISPOZITIVE DE AVERTIZARE SONORĂ

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologarea |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații |
| --- | --- |

6.

| 7. | Modificarea tipului de dispozitiv de avertizare sonoră și prelungirea omologării |
| --- | --- |

7.

| 8. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sancțiuni în caz de neconformitate a producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Oprirea definitivă a producției |
| --- | --- |

10.

II.   SEMNALIZAREA SONORĂ A AUTOVEHICULELOR

| 11. | Definiții |
| --- | --- |

11.

| 12. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

12.

| 13. | Omologarea |
| --- | --- |

13.

| 14. | Specificații |
| --- | --- |

14.

| 15. | Modificarea tipului de vehicul și prelungirea omologării |
| --- | --- |

15.

| 16. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

16.

| 17. | Sancțiuni în caz de neconformitate a producției |
| --- | --- |

17.

| 18. | Denumirea și adresele serviciilor tehnice care efectuează încercările de omologare și ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

18.

ANEXE

| Anexa 1 – | Comunicare privind omologarea (refuzul sau retragerea omologării ori oprirea definitivă a producției sau prelungirea omologării) unui tip de dispozitiv de avertizare sonoră pentru autovehicule în temeiul Regulamentului nr. 28 |
| --- | --- |

Anexa 1 –

| Anexa 2 – | Comunicare privind omologarea (refuzul sau retragerea omologării ori oprirea definitivă a producției sau prelungirea omologării) unui tip de vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră în temeiul Regulamentului nr. 28 |
| --- | --- |

Anexa 2 –

| Anexa 3 – | I. | Dispunerea mărcii de omologare a dispozitivului de avertizare sonoră |
| --- | --- | --- |

Anexa 3 –

I.

Dispunerea mărcii de omologare a dispozitivului de avertizare sonoră

| II. | Dispunerea mărcii de omologare a unui vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră |
| --- | --- |

II.

Dispunerea mărcii de omologare a unui vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică:

| 1.1. | dispozitivelor de avertizare sonoră (DAS) (1), alimentate cu curent continuu sau alternativ sau cu aer comprimat, destinate a fi montate pe autovehiculele din categoriile L3-L5, M și N, cu excepția mopedelor (categoriile L1 și L2) (2); |
| --- | --- |

1.1.

dispozitivelor de avertizare sonoră (DAS) (1), alimentate cu curent continuu sau alternativ sau cu aer comprimat, destinate a fi montate pe autovehiculele din categoriile L3-L5, M și N, cu excepția mopedelor (categoriile L1 și L2) (2);

| 1.2. | semnalizarea sonoră (3) a autovehiculelor, cu excepția motocicletelor. |
| --- | --- |

1.2.

semnalizarea sonoră (3) a autovehiculelor, cu excepția motocicletelor.

I.   DISPOZITIVE DE AVERTIZARE SONORĂ

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament, se înțelege prin dispozitive de avertizare sonoră (DAS) de „tipuri” diferite, dispozitivele care prezintă între ele diferențe esențiale cu privire la unele caracteristici, cum sunt:

| 2.1. | denumirea comercială sau marca; |
| --- | --- |

2.1.

denumirea comercială sau marca;

| 2.2. | principiile de funcționare; |
| --- | --- |

2.2.

principiile de funcționare;

| 2.3 | tipul alimentării electrice (curent continuu sau alternativ); |
| --- | --- |

2.3

tipul alimentării electrice (curent continuu sau alternativ);

| 2.4. | forma exterioară a casetei; |
| --- | --- |

2.4.

forma exterioară a casetei;

| 2.5. | forma și dimensiunile membranei (membranelor); |
| --- | --- |

2.5.

forma și dimensiunile membranei (membranelor);

| 2.6. | forma sau tipul difuzorului (difuzoarelor); |
| --- | --- |

2.6.

forma sau tipul difuzorului (difuzoarelor);

| 2.7. | frecvența (frecvențele) nominale a (ale) sunetului; |
| --- | --- |

2.7.

frecvența (frecvențele) nominale a (ale) sunetului;

| 2.8. | tensiune nominală de alimentare; |
| --- | --- |

2.8.

tensiune nominală de alimentare;

| 2.9. | presiunea nominală de funcționare, în cazul dispozitivelor de avertizare alimentate direct de la o sursă externă de aer comprimat; |
| --- | --- |

2.9.

presiunea nominală de funcționare, în cazul dispozitivelor de avertizare alimentate direct de la o sursă externă de aer comprimat;

| 2.10. | destinația principală a dispozitivului de avertizare sonoră (DAS):






  2.10.1. | motociclete cu o putere mai mică sau egală cu 7 kW (clasa I); |
| --- | --- | --- |

2.10.

destinația principală a dispozitivului de avertizare sonoră (DAS):

2.10.1.

motociclete cu o putere mai mică sau egală cu 7 kW (clasa I);

| 2.10.2. | vehicule din categoriile M și N, precum și motociclete cu putere mai mare de 7 kW (clasa II). |
| --- | --- |

2.10.2.

vehicule din categoriile M și N, precum și motociclete cu putere mai mare de 7 kW (clasa II).

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare a unui tip de dispozitiv de avertizare sonoră este depusă de titularul mărcii comerciale sau de reprezentantul său autorizat. |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare a unui tip de dispozitiv de avertizare sonoră este depusă de titularul mărcii comerciale sau de reprezentantul său autorizat.

| 3.2. | Cererea este însoțită de următoarele documente, în triplu exemplar, și de următoarele indicații:






  3.2.1. | descrierea tipului de dispozitiv de avertizare sonoră, luând în considerare, în special, caracteristicile menționate la punctul 2; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Cererea este însoțită de următoarele documente, în triplu exemplar, și de următoarele indicații:

3.2.1.

descrierea tipului de dispozitiv de avertizare sonoră, luând în considerare, în special, caracteristicile menționate la punctul 2;

| 3.2.2. | un desen care prezintă, inter alia, dispozitivul de avertizare în secțiune transversală; |
| --- | --- |

3.2.2.

un desen care prezintă, inter alia, dispozitivul de avertizare în secțiune transversală;

| 3.2.3. | o listă cu elementele de construcție, identificate în mod corespunzător, cu indicarea materialelor utilizate; |
| --- | --- |

3.2.3.

o listă cu elementele de construcție, identificate în mod corespunzător, cu indicarea materialelor utilizate;

| 3.2.4. | desene detaliate ale tuturor elementelor de construcție. Desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare în raport cu cercul mărcii de omologare. |
| --- | --- |

3.2.4.

desene detaliate ale tuturor elementelor de construcție. Desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare în raport cu cercul mărcii de omologare.

| 3.3. | În plus, cererea de omologare va fi însoțită de două eșantioane ale tipului de dispozitiv de avertizare. |
| --- | --- |

3.3.

În plus, cererea de omologare va fi însoțită de două eșantioane ale tipului de dispozitiv de avertizare.

| 3.4. | Autoritatea competentă verifică existența unor condiții satisfăcătoare pentru asigurarea controlului efectiv al conformității producției, înaintea acordării omologării de tip. |
| --- | --- |

3.4.

Autoritatea competentă verifică existența unor condiții satisfăcătoare pentru asigurarea controlului efectiv al conformității producției, înaintea acordării omologării de tip.

4.   MARCAJE

| 4.1. | Eșantioanele dispozitivelor de avertizare sonoră prezentate pentru omologare vor purta denumirea comercială sau marca producătorului; aceasta trebuie să fie lizibilă în mod clar și să nu poată fi ștearsă. |
| --- | --- |

4.1.

Eșantioanele dispozitivelor de avertizare sonoră prezentate pentru omologare vor purta denumirea comercială sau marca producătorului; aceasta trebuie să fie lizibilă în mod clar și să nu poată fi ștearsă.

| 4.2. | Fiecare eșantion va avea prevăzut un spațiu de dimensiuni suficiente pentru marca de omologare; acest spațiu trebuie indicat în desenul menționat la punctul 3.2.2. |
| --- | --- |

4.2.

Fiecare eșantion va avea prevăzut un spațiu de dimensiuni suficiente pentru marca de omologare; acest spațiu trebuie indicat în desenul menționat la punctul 3.2.2.

5.   OMOLOGAREA

| 5.1. | În cazul în care eșantioanele prezentate pentru omologare sunt conforme cu dispozițiile de la punctele 6 și 7 de mai jos, se va acorda omologarea pentru acest tip de dispozitiv de avertizare. |
| --- | --- |

5.1.

În cazul în care eșantioanele prezentate pentru omologare sunt conforme cu dispozițiile de la punctele 6 și 7 de mai jos, se va acorda omologarea pentru acest tip de dispozitiv de avertizare.

| 5.2. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în forma sa originală) indică seria de amendamente care conține cele mai recente amendamente tehnice majore aduse prezentului regulament în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu va putea atribui acest număr unui alt tip de dispozitiv de avertizare sonoră. |
| --- | --- |

5.2.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în forma sa originală) indică seria de amendamente care conține cele mai recente amendamente tehnice majore aduse prezentului regulament în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu va putea atribui acest număr unui alt tip de dispozitiv de avertizare sonoră.

| 5.3. | Același număr de omologare poate fi atribuit unor tipuri de dispozitive de avertizare care nu se deosebesc între ele decât printr-o tensiune nominală diferită, o frecvență sau frecvențe nominale diferite sau, în cazul dispozitivelor de avertizare menționate la punctul 2.8 de mai sus, printr-o presiune nominală de funcționare diferită. |
| --- | --- |

5.3.

Același număr de omologare poate fi atribuit unor tipuri de dispozitive de avertizare care nu se deosebesc între ele decât printr-o tensiune nominală diferită, o frecvență sau frecvențe nominale diferite sau, în cazul dispozitivelor de avertizare menționate la punctul 2.8 de mai sus, printr-o presiune nominală de funcționare diferită.

| 5.4. | Omologarea, refuzul, prelungirea sau retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de dispozitiv de avertizare în temeiul prezentului regulament va fi comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament și prin desene ale dispozitivului de avertizare sonoră (furnizate de către solicitantul omologării) în format maxim A4 (210 × 297 mm) sau pliate în acest format și la scara 1:1. |
| --- | --- |

5.4.

Omologarea, refuzul, prelungirea sau retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de dispozitiv de avertizare în temeiul prezentului regulament va fi comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament și prin desene ale dispozitivului de avertizare sonoră (furnizate de către solicitantul omologării) în format maxim A4 (210 × 297 mm) sau pliate în acest format și la scara 1:1.

| 5.5. | Pe fiecare dispozitiv de avertizare sonoră conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament se va aplica, în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil indicat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din:






  5.5.1. | un cerc în interiorul căruia este înscrisă litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Pe fiecare dispozitiv de avertizare sonoră conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament se va aplica, în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil indicat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din:

5.5.1.

un cerc în interiorul căruia este înscrisă litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (4);

| 5.5.2. | un număr de omologare; |
| --- | --- |

5.5.2.

un număr de omologare;

| 5.5.3. | un simbol suplimentar, format dintr-un număr cu cifre romane care indică clasa căreia îi aparține dispozitivul de avertizare sonoră. |
| --- | --- |

5.5.3.

un simbol suplimentar, format dintr-un număr cu cifre romane care indică clasa căreia îi aparține dispozitivul de avertizare sonoră.

| 5.6. | Marca de omologare și simbolul suplimentar trebuie să fie clar lizibile și de neșters. |
| --- | --- |

5.6.

Marca de omologare și simbolul suplimentar trebuie să fie clar lizibile și de neșters.

| 5.7. | Secțiunea 1 din anexa 3 la prezentul regulament oferă un exemplu de dispunere a mărcii de omologare. |
| --- | --- |

5.7.

Secțiunea 1 din anexa 3 la prezentul regulament oferă un exemplu de dispunere a mărcii de omologare.

6.   SPECIFICAȚII

6.1.   Specificații generale

| 6.1.1. | Dispozitivul de avertizare sonoră trebuie să emită un sunet continuu și uniform; spectrul său acustic nu trebuie să varieze considerabil în timpul funcționării.
  Pentru dispozitivele de avertizare alimentate cu curent alternativ, această cerință se aplică numai la o turație constantă a generatorului, în limitele intervalului specificat la punctul 6.2.3.2. |
| --- | --- |

6.1.1.

Dispozitivul de avertizare sonoră trebuie să emită un sunet continuu și uniform; spectrul său acustic nu trebuie să varieze considerabil în timpul funcționării.

Pentru dispozitivele de avertizare alimentate cu curent alternativ, această cerință se aplică numai la o turație constantă a generatorului, în limitele intervalului specificat la punctul 6.2.3.2.

| 6.1.2. | Dispozitivele de avertizare sonoră trebuie să prezinte caracteristicile acustice (distribuția spectrală a energiei acustice, nivelul de presiune sonoră) și caracteristicile mecanice necesare pentru a satisface cerințele următoarelor încercări, în ordinea indicată. |
| --- | --- |

6.1.2.

Dispozitivele de avertizare sonoră trebuie să prezinte caracteristicile acustice (distribuția spectrală a energiei acustice, nivelul de presiune sonoră) și caracteristicile mecanice necesare pentru a satisface cerințele următoarelor încercări, în ordinea indicată.

6.2   Măsurarea caracteristicilor acustice

| 6.2.1. | De preferință, dispozitivul de avertizare ar trebui supus încercării într-un mediu anecoid.
  Alternativ, acesta poate fi supus încercării într-o cameră semianecoidă sau într-un spațiu deschis (5). În acest caz, se iau măsuri de precauție pentru a evita reflexiile de la sol în interiorul suprafeței de măsurare (de exemplu, prin ridicarea unui ansamblu de ecrane absorbante). Se controlează conformitatea cu divergența sferică în limita de 1 dB în cadrul unei emisfere cu o rază de cel puțin 5 m, până la frecvența maximă ce urmează să fie măsurată, în special în direcția de măsurare și la înălțimea aparatului de măsură și a microfonului.
  Zgomotul sonor ambiant este cu cel puțin 10 dB mai scăzut decât nivelul de presiune sonoră de măsurat.
  Dispozitivul supus încercării și microfonul sunt plasate la aceeași înălțime. Această înălțime trebuie să fie cuprinsă între 1,15 și 1,25 m. Axa de sensibilitate maximă a microfonului trebuie să coincidă cu direcția în care nivelul sonor al dispozitivului este maxim.
  Microfonul trebuie plasat astfel încât membrana sa să fie la o distanță de 2 ± 0,01 m față de planul difuzorului dispozitivului. În cazul dispozitivelor cu mai multe difuzoare, distanța este determinată în raport cu planul difuzorului cel mai apropiat de microfon. |
| --- | --- |

6.2.1.

De preferință, dispozitivul de avertizare ar trebui supus încercării într-un mediu anecoid.

Alternativ, acesta poate fi supus încercării într-o cameră semianecoidă sau într-un spațiu deschis (5). În acest caz, se iau măsuri de precauție pentru a evita reflexiile de la sol în interiorul suprafeței de măsurare (de exemplu, prin ridicarea unui ansamblu de ecrane absorbante). Se controlează conformitatea cu divergența sferică în limita de 1 dB în cadrul unei emisfere cu o rază de cel puțin 5 m, până la frecvența maximă ce urmează să fie măsurată, în special în direcția de măsurare și la înălțimea aparatului de măsură și a microfonului.

Zgomotul sonor ambiant este cu cel puțin 10 dB mai scăzut decât nivelul de presiune sonoră de măsurat.

Dispozitivul supus încercării și microfonul sunt plasate la aceeași înălțime. Această înălțime trebuie să fie cuprinsă între 1,15 și 1,25 m. Axa de sensibilitate maximă a microfonului trebuie să coincidă cu direcția în care nivelul sonor al dispozitivului este maxim.

Microfonul trebuie plasat astfel încât membrana sa să fie la o distanță de 2 ± 0,01 m față de planul difuzorului dispozitivului. În cazul dispozitivelor cu mai multe difuzoare, distanța este determinată în raport cu planul difuzorului cel mai apropiat de microfon.

| 6.2.2. | Măsurătorile nivelurilor de presiune sonoră sunt efectuate cu ajutorul unui sonometru din clasa 1 de precizie, în conformitate cu specificațiile Publicației CEI nr. 651, prima ediție (1979). Toate măsurătorile se efectuează utilizând constanta de timp „F”. Măsurarea nivelului global al presiunii sonore se efectuează utilizând curba de ponderare A. Spectrul sunetului emis trebuie măsurat folosind transformata Fourier a semnalului acustic. Alternativ, pot fi utilizate filtre de treime de octavă în conformitate cu specificațiile Publicației CEI nr. 225, prima ediție (1966):
  în acest caz, nivelul de presiune sonoră în frecvența de la mijlocul benzii 2 500 Hz este determinată prin adunarea mediilor pătratice ale presiunilor sonore în banda de treime de octavă a frecvențelor medii de 2 000, 2 500 și 3 150 Hz.
  Pentru toate cazurile, numai metoda transformatei Fourier este considerată ca metodă de referință. |
| --- | --- |

6.2.2.

Măsurătorile nivelurilor de presiune sonoră sunt efectuate cu ajutorul unui sonometru din clasa 1 de precizie, în conformitate cu specificațiile Publicației CEI nr. 651, prima ediție (1979). Toate măsurătorile se efectuează utilizând constanta de timp „F”. Măsurarea nivelului global al presiunii sonore se efectuează utilizând curba de ponderare A. Spectrul sunetului emis trebuie măsurat folosind transformata Fourier a semnalului acustic. Alternativ, pot fi utilizate filtre de treime de octavă în conformitate cu specificațiile Publicației CEI nr. 225, prima ediție (1966):

în acest caz, nivelul de presiune sonoră în frecvența de la mijlocul benzii 2 500 Hz este determinată prin adunarea mediilor pătratice ale presiunilor sonore în banda de treime de octavă a frecvențelor medii de 2 000, 2 500 și 3 150 Hz.

Pentru toate cazurile, numai metoda transformatei Fourier este considerată ca metodă de referință.

| 6.2.3. | Dispozitivele sunt alimentate cu curent, după caz, la una din tensiunile de încercare:






  6.2.3.1 | în cazul dispozitivelor de avertizare sonoră alimentate cu curent continuu, cu o tensiune de încercare măsurată la bornele sursei de energie electrică de 13/12 din tensiunea nominală; |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

Dispozitivele sunt alimentate cu curent, după caz, la una din tensiunile de încercare:

6.2.3.1

în cazul dispozitivelor de avertizare sonoră alimentate cu curent continuu, cu o tensiune de încercare măsurată la bornele sursei de energie electrică de 13/12 din tensiunea nominală;

| 6.2.3.2 | în cazul dispozitivelor de avertizare sonoră alimentate cu curent alternativ, curentul este furnizat de un generator electric de tipul celui utilizat în mod normal cu acest tip de DAS. Caracteristicile acustice ale DAS sunt înregistrate pentru turații ale generatorului electric corespunzând la 50 %, 75 % și 100 % din viteza maximă indicată de producătorul generatorului pentru funcționare continuă. În cursul acestei încercări nu este impusă nicio altă sarcină electrică asupra generatorului electric. Încercarea de anduranță descrisă la punctul 6.3 se desfășoară la viteza indicată de producătorul echipamentului și este aleasă din gama menționată mai sus. |
| --- | --- |

6.2.3.2

în cazul dispozitivelor de avertizare sonoră alimentate cu curent alternativ, curentul este furnizat de un generator electric de tipul celui utilizat în mod normal cu acest tip de DAS. Caracteristicile acustice ale DAS sunt înregistrate pentru turații ale generatorului electric corespunzând la 50 %, 75 % și 100 % din viteza maximă indicată de producătorul generatorului pentru funcționare continuă. În cursul acestei încercări nu este impusă nicio altă sarcină electrică asupra generatorului electric. Încercarea de anduranță descrisă la punctul 6.3 se desfășoară la viteza indicată de producătorul echipamentului și este aleasă din gama menționată mai sus.

| 6.2.4. | În cazul în care, pentru încercarea unui dispozitiv de avertizare care funcționează cu curent continuu, se utilizează o sursă de curent redresat, componenta alternativă a tensiunii măsurate la bornele sale în timpul funcționării dispozitivelor de avertizare, nu trebuie să depășească 0,1 volți între extreme. |
| --- | --- |

6.2.4.

În cazul în care, pentru încercarea unui dispozitiv de avertizare care funcționează cu curent continuu, se utilizează o sursă de curent redresat, componenta alternativă a tensiunii măsurate la bornele sale în timpul funcționării dispozitivelor de avertizare, nu trebuie să depășească 0,1 volți între extreme.

| 6.2.5. | Pentru dispozitivele de avertizare sonoră alimentate cu curent continuu, rezistența conductoarelor de legătură, exprimată în ohmi, inclusiv cea a bornelor și a contactelor, trebuie să fie cât mai aproape de (0,10/12) × tensiunea nominală în volți. |
| --- | --- |

6.2.5.

Pentru dispozitivele de avertizare sonoră alimentate cu curent continuu, rezistența conductoarelor de legătură, exprimată în ohmi, inclusiv cea a bornelor și a contactelor, trebuie să fie cât mai aproape de (0,10/12) × tensiunea nominală în volți.

| 6.2.6. | Dispozitivul de avertizare va fi montat rigid utilizând echipamentul prevăzut de producător, pe un suport a cărui masă este de cel puțin 10 ori mai mare decât cea a dispozitivului de avertizare supus încercării și egală cu cel puțin 30 kg. În plus, suportul trebuie să fie adaptat astfel încât reflexiile pe suprafețele laterale ale acestuia și vibrațiile proprii să nu influențeze considerabil rezultatele măsurărilor. |
| --- | --- |

6.2.6.

Dispozitivul de avertizare va fi montat rigid utilizând echipamentul prevăzut de producător, pe un suport a cărui masă este de cel puțin 10 ori mai mare decât cea a dispozitivului de avertizare supus încercării și egală cu cel puțin 30 kg. În plus, suportul trebuie să fie adaptat astfel încât reflexiile pe suprafețele laterale ale acestuia și vibrațiile proprii să nu influențeze considerabil rezultatele măsurărilor.

| 6.2.7. | În condițiile enunțate mai sus, nivelul sonor ponderat, conform curbei A, nu trebuie să depășească următoarele valori:






  (a) | 115 dB (A) pentru dispozitivele de avertizare sonoră destinate în special motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.2.7.

În condițiile enunțate mai sus, nivelul sonor ponderat, conform curbei A, nu trebuie să depășească următoarele valori:

(a)

115 dB (A) pentru dispozitivele de avertizare sonoră destinate în special motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW;

| (b) | 118 dB (A) pentru dispozitivele de avertizare sonoră destinate în special vehiculelor din categoriile M și N, precum și motocicletelor cu o putere mai mare de 7 kW. |
| --- | --- |

(b)

118 dB (A) pentru dispozitivele de avertizare sonoră destinate în special vehiculelor din categoriile M și N, precum și motocicletelor cu o putere mai mare de 7 kW.

| 6.2.7.1 | De asemenea, nivelul presiunii sonore în banda de frecvență de la 1 800 la 3 550 Hz trebuie să fie mai mare decât cel al oricărei componente cu o frecvență mai înaltă de 3 550 Hz și, în orice caz, egal cu sau mai mare de:






  (a) | 95 dB(A) pentru DAS destinate în special motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.2.7.1

De asemenea, nivelul presiunii sonore în banda de frecvență de la 1 800 la 3 550 Hz trebuie să fie mai mare decât cel al oricărei componente cu o frecvență mai înaltă de 3 550 Hz și, în orice caz, egal cu sau mai mare de:

(a)

95 dB(A) pentru DAS destinate în special motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW;

| (b) | 105 dB(A) pentru DAS destinate în special vehiculelor din categoriile M și N, precum și motocicletelor cu o putere mai mare de 7 kW. |
| --- | --- |

(b)

105 dB(A) pentru DAS destinate în special vehiculelor din categoriile M și N, precum și motocicletelor cu o putere mai mare de 7 kW.

| 6.2.7.2 | Dispozitivele de avertizare sonoră care îndeplinesc caracteristicile acustice menționate la litera (b) pot fi utilizate pe vehiculele menționate la litera (a). |
| --- | --- |

6.2.7.2

Dispozitivele de avertizare sonoră care îndeplinesc caracteristicile acustice menționate la litera (b) pot fi utilizate pe vehiculele menționate la litera (a).

| 6.2.8. | Specificațiile indicate mai sus trebuie îndeplinite și de un dispozitiv supus încercării de anduranță prevăzută la punctul 6.3 de mai jos, tensiunea de alimentare variind între 115 % și 95 % din tensiunea sa nominală pentru DAS alimentate cu curent continuu sau, pentru DAS alimentate cu curent alternativ, între 50 % și 100 % din viteza maximă a generatorului indicată de producător pentru funcționare continuă. |
| --- | --- |

6.2.8.

Specificațiile indicate mai sus trebuie îndeplinite și de un dispozitiv supus încercării de anduranță prevăzută la punctul 6.3 de mai jos, tensiunea de alimentare variind între 115 % și 95 % din tensiunea sa nominală pentru DAS alimentate cu curent continuu sau, pentru DAS alimentate cu curent alternativ, între 50 % și 100 % din viteza maximă a generatorului indicată de producător pentru funcționare continuă.

| 6.2.9. | Timpul scurs între momentul acționării și momentul în care sunetul atinge valoarea minimă prescrisă la punctul 6.2.7 de mai sus nu trebuie să depășească 0,2 secunde, măsurat la o temperatură a mediului ambiant de 20 ± 5 °C. Prezenta prescripție este valabilă, inter alia, pentru dispozitivele de avertizare cu funcționare pneumatică sau electropneumatică. |
| --- | --- |

6.2.9.

Timpul scurs între momentul acționării și momentul în care sunetul atinge valoarea minimă prescrisă la punctul 6.2.7 de mai sus nu trebuie să depășească 0,2 secunde, măsurat la o temperatură a mediului ambiant de 20 ± 5 °C. Prezenta prescripție este valabilă, inter alia, pentru dispozitivele de avertizare cu funcționare pneumatică sau electropneumatică.

| 6.2.10. | Dispozitivele de avertizare cu funcționare pneumatică sau electropneumatică trebuie să îndeplinească, în condițiile de alimentare stabilite de către producător, aceleași cerințe acustice impuse dispozitivelor de avertizare sonoră acționate electric. |
| --- | --- |

6.2.10.

Dispozitivele de avertizare cu funcționare pneumatică sau electropneumatică trebuie să îndeplinească, în condițiile de alimentare stabilite de către producător, aceleași cerințe acustice impuse dispozitivelor de avertizare sonoră acționate electric.

| 6.2.11. | În cazul unor dispozitive cu tonalități multiple în care fiecare unitate emițătoare de sunet poate funcționa independent, valorile minime specificate mai sus se obțin când fiecare dintre unitățile constituente funcționează separat. Valoarea maximă a nivelului sonor general nu trebuie depășită atunci când toate unitățile constituente funcționează simultan. |
| --- | --- |

6.2.11.

În cazul unor dispozitive cu tonalități multiple în care fiecare unitate emițătoare de sunet poate funcționa independent, valorile minime specificate mai sus se obțin când fiecare dintre unitățile constituente funcționează separat. Valoarea maximă a nivelului sonor general nu trebuie depășită atunci când toate unitățile constituente funcționează simultan.

6.3.   Încercarea de anduranță

| 6.3.1. | Dispozitivul de avertizare sonoră trebuie să fie alimentat la tensiunea nominală și cu rezistența conductorului de legătură specificată la punctele 6.2.3-6.2.5 de mai sus și să funcționeze, respectiv: | de 10 000 ori, în cazul DAS destinate în special motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Dispozitivul de avertizare sonoră trebuie să fie alimentat la tensiunea nominală și cu rezistența conductorului de legătură specificată la punctele 6.2.3-6.2.5 de mai sus și să funcționeze, respectiv:

de 10 000 ori, în cazul DAS destinate în special motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW;

| | de 50 000 ori, pentru DAS destinate în special vehiculelor din categoriile M și N, precum și motocicletelor cu putere mai mare de 7 kW, ciclul de încercare fiind alcătuit din acționare timp de o secundă, urmată de o pauză de 4 secunde. În cursul încercării, DAS este ventilat de un curent de aer cu o viteză de aproximativ 10 m/sec. |
| --- | --- |

de 50 000 ori, pentru DAS destinate în special vehiculelor din categoriile M și N, precum și motocicletelor cu putere mai mare de 7 kW, ciclul de încercare fiind alcătuit din acționare timp de o secundă, urmată de o pauză de 4 secunde. În cursul încercării, DAS este ventilat de un curent de aer cu o viteză de aproximativ 10 m/sec.

| 6.3.2. | În cazul în care încercarea se efectuează într-o cameră anecoidă, aceasta trebuie să fie suficient de spațioasă pentru a asigura răspândirea normală a căldurii degajate de dispozitivul de avertizare în timpul încercării de anduranță. |
| --- | --- |

6.3.2.

În cazul în care încercarea se efectuează într-o cameră anecoidă, aceasta trebuie să fie suficient de spațioasă pentru a asigura răspândirea normală a căldurii degajate de dispozitivul de avertizare în timpul încercării de anduranță.

| 6.3.3. | Temperatura mediului ambiant în camera de încercare trebuie să fie cuprinsă între + 15 și + 30 °C. |
| --- | --- |

6.3.3.

Temperatura mediului ambiant în camera de încercare trebuie să fie cuprinsă între + 15 și + 30 °C.

| 6.3.4. | În cazul în care, după jumătate din numărul de funcționări prevăzut, caracteristicile acustice nu mai sunt aceleași ca înaintea încercării, DAS poate fi ajustat. După numărul total de funcționări prevăzut, precum și în urma altor ajustări, dacă sunt necesare, DAS trebuie să înregistreze un rezultat pozitiv la încercarea descrisă la punctul 6.2 de mai sus. |
| --- | --- |

6.3.4.

În cazul în care, după jumătate din numărul de funcționări prevăzut, caracteristicile acustice nu mai sunt aceleași ca înaintea încercării, DAS poate fi ajustat. După numărul total de funcționări prevăzut, precum și în urma altor ajustări, dacă sunt necesare, DAS trebuie să înregistreze un rezultat pozitiv la încercarea descrisă la punctul 6.2 de mai sus.

| 6.3.5. | Pentru dispozitivele de avertizare de tip electropneumatic, dispozitivul poate fi lubrifiat cu uleiul recomandat de producător după fiecare 10 000 de funcționări. |
| --- | --- |

6.3.5.

Pentru dispozitivele de avertizare de tip electropneumatic, dispozitivul poate fi lubrifiat cu uleiul recomandat de producător după fiecare 10 000 de funcționări.

7.   MODIFICAREA TIPULUI DE DISPOZITIV DE AVERTIZARE SONORĂ ȘI PRELUNGIREA OMOLOGĂRII

| 7.1. | Orice modificare a tipului de dispozitiv de avertizare sonoră trebuie adusă la cunoștința departamentului administrativ care a acordat omologarea de tip a dispozitivului de avertizare sonoră. Departamentul poate să:






  7.1.1. | considere că modificările aduse nu riscă să aibă efecte negative semnificative; sau |
| --- | --- | --- |

7.1.

Orice modificare a tipului de dispozitiv de avertizare sonoră trebuie adusă la cunoștința departamentului administrativ care a acordat omologarea de tip a dispozitivului de avertizare sonoră. Departamentul poate să:

7.1.1.

considere că modificările aduse nu riscă să aibă efecte negative semnificative; sau

| 7.1.2. | solicite un nou raport serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

7.1.2.

solicite un nou raport serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

| 7.2. | Confirmarea omologării, cu specificarea modificărilor, sau a refuzului acesteia se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament în conformitate cu procedura indicată la punctul 5.4 de mai sus. |
| --- | --- |

7.2.

Confirmarea omologării, cu specificarea modificărilor, sau a refuzului acesteia se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament în conformitate cu procedura indicată la punctul 5.4 de mai sus.

| 7.3. | Autoritatea competentă care emite prelungirea omologării atribuie un număr de ordine fiecărui formular de comunicare întocmit pentru o astfel de extindere. |
| --- | --- |

7.3.

Autoritatea competentă care emite prelungirea omologării atribuie un număr de ordine fiecărui formular de comunicare întocmit pentru o astfel de extindere.

8.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile privind conformitatea producției trebuie să fie conforme cu cele stabilite în acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

| 8.1. | DAS omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate astfel încât să fie conforme cu tipul omologat, respectând cerințele prevăzute la punctul 6 de mai sus. |
| --- | --- |

8.1.

DAS omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate astfel încât să fie conforme cu tipul omologat, respectând cerințele prevăzute la punctul 6 de mai sus.

| 8.2. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor controale este o dată la doi ani. |
| --- | --- |

8.2.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor controale este o dată la doi ani.

| 8.3. | Titularul omologării trebuie, în special:






  8.3.1. | să asigure existența procedurilor de control eficient al calității produselor; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Titularul omologării trebuie, în special:

8.3.1.

să asigure existența procedurilor de control eficient al calității produselor;

| 8.3.2. | să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității fiecărui tip omologat; |
| --- | --- |

8.3.2.

să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității fiecărui tip omologat;

| 8.3.3 | să asigure faptul că datele rezultatelor încercării sunt înregistrate și că documentele anexate rămân valabile pentru o perioadă ce urmează a fi stabilită cu serviciul administrativ; |
| --- | --- |

8.3.3

să asigure faptul că datele rezultatelor încercării sunt înregistrate și că documentele anexate rămân valabile pentru o perioadă ce urmează a fi stabilită cu serviciul administrativ;

| 8.3.4. | să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare pentru a verifica și asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, luând în considerare variația producției industriale; |
| --- | --- |

8.3.4.

să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare pentru a verifica și asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, luând în considerare variația producției industriale;

| 8.3.5. | să asigure efectuarea unui număr suficient de verificări pentru fiecare tip de DAS pentru a garanta că toate DAS din producție respectă specificațiile indicate pentru dispozitivul de avertizare sonoră supus omologării de tip; |
| --- | --- |

8.3.5.

să asigure efectuarea unui număr suficient de verificări pentru fiecare tip de DAS pentru a garanta că toate DAS din producție respectă specificațiile indicate pentru dispozitivul de avertizare sonoră supus omologării de tip;

| 8.3.6. | să asigure faptul că orice eșantioane sau piese de încercare care dovedesc neconformitatea cu tipul de încercare avut în vedere determină o nouă eșantionare și o nouă încercare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției respective. |
| --- | --- |

8.3.6.

să asigure faptul că orice eșantioane sau piese de încercare care dovedesc neconformitatea cu tipul de încercare avut în vedere determină o nouă eșantionare și o nouă încercare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției respective.

| 8.4. | Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica, în orice moment, metodele de control ale conformității aplicabile fiecărei unități de producție.






  8.4.1. | Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern rapoartele de încercare și de supraveghere a producției. |
| --- | --- | --- |

8.4.

Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica, în orice moment, metodele de control ale conformității aplicabile fiecărei unități de producție.

8.4.1.

Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern rapoartele de încercare și de supraveghere a producției.

| 8.4.2. | Inspectorul poate preleva eșantioane în mod aleatoriu în vederea încercării acestora în laboratorul producătorului. Numărul minim de probe se poate determina luând în considerare rezultatele verificării proprii a producătorului. |
| --- | --- |

8.4.2.

Inspectorul poate preleva eșantioane în mod aleatoriu în vederea încercării acestora în laboratorul producătorului. Numărul minim de probe se poate determina luând în considerare rezultatele verificării proprii a producătorului.

| 8.4.3. | În cazul în care nivelul de calitate apare ca fiind nesatisfăcător sau când se dovedește necesară verificarea valabilității încercărilor efectuate în aplicarea punctului 8.4.2, inspectorul selectează eșantioane pentru a fi trimise serviciului tehnic care a realizat încercările pentru omologarea de tip. |
| --- | --- |

8.4.3.

În cazul în care nivelul de calitate apare ca fiind nesatisfăcător sau când se dovedește necesară verificarea valabilității încercărilor efectuate în aplicarea punctului 8.4.2, inspectorul selectează eșantioane pentru a fi trimise serviciului tehnic care a realizat încercările pentru omologarea de tip.

| 8.4.4. | Autoritatea competentă poate efectua oricare dintre încercările prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.4.4.

Autoritatea competentă poate efectua oricare dintre încercările prevăzute în prezentul regulament.

| 8.4.5. | Frecvența normală a inspecțiilor autorizate de autoritatea competentă este de una pe an. În cazul în care rezultatele unei inspecții sunt negative, autoritatea competentă trebuie să se asigure că s-au luat toate măsurile pentru restabilirea, în cel mai scurt timp, a conformității producției. |
| --- | --- |

8.4.5.

Frecvența normală a inspecțiilor autorizate de autoritatea competentă este de una pe an. În cazul în care rezultatele unei inspecții sunt negative, autoritatea competentă trebuie să se asigure că s-au luat toate măsurile pentru restabilirea, în cel mai scurt timp, a conformității producției.

9.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

| 9.1. | Omologarea acordată pentru un tip de dispozitiv de avertizare sonoră în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care condițiile enunțate la punctul 8.1 nu sunt respectate sau dacă acest dispozitiv nu a trecut cu succes verificările prevăzute la punctul 8.2 de mai sus. |
| --- | --- |

9.1.

Omologarea acordată pentru un tip de dispozitiv de avertizare sonoră în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care condițiile enunțate la punctul 8.1 nu sunt respectate sau dacă acest dispozitiv nu a trecut cu succes verificările prevăzute la punctul 8.2 de mai sus.

| 9.2. | În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta notifică imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unei copii a formularului de omologare la finalul căruia figurează, cu litere mari, mențiunea semnată și datată: „OMOLOGARE RETRASĂ”. |
| --- | --- |

9.2.

În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta notifică imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unei copii a formularului de omologare la finalul căruia figurează, cu litere mari, mențiunea semnată și datată: „OMOLOGARE RETRASĂ”.

10.   OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării acordate în temeiul prezentului regulament oprește definitiv producția tipului de dispozitiv de avertizare sonoră omologat, acesta informează autoritatea care a acordat omologarea. La primirea comunicării, autoritatea informează celelalte părți la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei copii a formularului de omologare la finalul căreia figurează, cu litere mari, mențiunea semnată și datată: „OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI”.

II.   SEMNALIZAREA SONORĂ A AUTOVEHICULELOR

11.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament,

| 11.1. | „omologarea autovehiculului” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră; |
| --- | --- |

11.1.

„omologarea autovehiculului” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră;

| 11.2. | „tipul de vehicul” se referă la vehiculele care nu prezintă între ele diferențe esențiale, în special în ceea ce privește:






  11.2.1. | numărul și tipul (tipurile) de dispozitive de avertizare instalate pe vehicul; |
| --- | --- | --- |

11.2.

„tipul de vehicul” se referă la vehiculele care nu prezintă între ele diferențe esențiale, în special în ceea ce privește:

11.2.1.

numărul și tipul (tipurile) de dispozitive de avertizare instalate pe vehicul;

| 11.2.2. | piesele auxiliare utilizate pentru fixarea dispozitivelor de avertizare pe vehicul; |
| --- | --- |

11.2.2.

piesele auxiliare utilizate pentru fixarea dispozitivelor de avertizare pe vehicul;

| 11.2.3. | poziția dispozitivelor de avertizare pe vehicul; |
| --- | --- |

11.2.3.

poziția dispozitivelor de avertizare pe vehicul;

| 11.2.4. | rigiditatea părților de structură pe care este (sunt) montat(e) dispozitivul (dispozitivele) de avertizare; |
| --- | --- |

11.2.4.

rigiditatea părților de structură pe care este (sunt) montat(e) dispozitivul (dispozitivele) de avertizare;

| 11.2.5. | forma și materialele caroseriei care constituie partea din față a vehiculului și care pot influența nivelul sonor emis de dispozitivul (dispozitivele) de avertizare și crea efecte de mascare. |
| --- | --- |

11.2.5.

forma și materialele caroseriei care constituie partea din față a vehiculului și care pot influența nivelul sonor emis de dispozitivul (dispozitivele) de avertizare și crea efecte de mascare.

12.   CEREREA DE OMOLOGARE

| 12.1. | Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră este depusă de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat. |
| --- | --- |

12.1.

Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce privește semnalizarea sonoră este depusă de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat.

| 12.2. | Cererea de omologare este însoțită de documentele menționate mai jos, în triplu exemplar, și de următoarele indicații:






  12.2.1. | o descriere a tipului de vehicul în ceea ce privește caracteristicile menționate la punctul 11.2 de mai sus; |
| --- | --- | --- |

12.2.

Cererea de omologare este însoțită de documentele menționate mai jos, în triplu exemplar, și de următoarele indicații:

12.2.1.

o descriere a tipului de vehicul în ceea ce privește caracteristicile menționate la punctul 11.2 de mai sus;

| 12.2.2. | lista componentelor necesare pentru identificarea dispozitivului (dispozitivelor) de avertizare care poate (pot) fi montat(e) pe vehicul; |
| --- | --- |

12.2.2.

lista componentelor necesare pentru identificarea dispozitivului (dispozitivelor) de avertizare care poate (pot) fi montat(e) pe vehicul;

| 12.2.3. | desene care să indice poziția dispozitivului (dispozitivelor) de avertizare pe vehicul, precum și poziția pieselor auxiliare ale acestuia (acestora). |
| --- | --- |

12.2.3.

desene care să indice poziția dispozitivului (dispozitivelor) de avertizare pe vehicul, precum și poziția pieselor auxiliare ale acestuia (acestora).

| 12.3. | Un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează a fi omologat este pus la dispoziția serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor de omologare. |
| --- | --- |

12.3.

Un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează a fi omologat este pus la dispoziția serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor de omologare.

13.   OMOLOGAREA

| 13.1. | Omologarea tipului de vehicul se acordă în cazul în care tipul de vehicul supus omologării în temeiul prezentului regulament îndeplinește cerințele de la punctele 14 și 15 de mai jos. |
| --- | --- |

13.1.

Omologarea tipului de vehicul se acordă în cazul în care tipul de vehicul supus omologării în temeiul prezentului regulament îndeplinește cerințele de la punctele 14 și 15 de mai jos.

| 13.2. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în forma sa originală) indică seria de amendamente care conține cele mai recente amendamente tehnice majore aduse prezentului regulament în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu poate să atribuie acest număr unui alt tip de vehicul. |
| --- | --- |

13.2.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în forma sa originală) indică seria de amendamente care conține cele mai recente amendamente tehnice majore aduse prezentului regulament în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu poate să atribuie acest număr unui alt tip de vehicul.

| 13.3. | Omologarea, refuzul, prelungirea, retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de vehicul în temeiul prezentului regulament este comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament și prin desene (furnizate de către solicitantul omologării), în format maxim A4 (210 × 297 mm) sau pliate în acest format și realizate la o scară corespunzătoare. |
| --- | --- |

13.3.

Omologarea, refuzul, prelungirea, retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de vehicul în temeiul prezentului regulament este comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament și prin desene (furnizate de către solicitantul omologării), în format maxim A4 (210 × 297 mm) sau pliate în acest format și realizate la o scară corespunzătoare.

| 13.4. | Pe fiecare vehicul care este conform cu un tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se aplică în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil, indicat pe formularul de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din:






  13.4.1. | un cerc în interiorul căruia este înscrisă litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea; |
| --- | --- | --- |

13.4.

Pe fiecare vehicul care este conform cu un tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se aplică în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil, indicat pe formularul de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din:

13.4.1.

un cerc în interiorul căruia este înscrisă litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea;

| 13.4.2. | numărul prezentului regulament, poziționat în dreapta cercului menționat la punctul 13.4.1. |
| --- | --- |

13.4.2.

numărul prezentului regulament, poziționat în dreapta cercului menționat la punctul 13.4.1.

| 13.5. | În cazul în care vehiculul este conform unui tip de vehicul omologat în temeiul altui regulament sau al altor regulamente anexate la acord, în aceeași țară care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul la care se face referire la punctul 13.4 nu mai trebuie repetat; în acest caz, numerele și simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament vor fi dispuse pe coloane verticale situate la dreapta simbolului prevăzut la punctul 13.4. |
| --- | --- |

13.5.

În cazul în care vehiculul este conform unui tip de vehicul omologat în temeiul altui regulament sau al altor regulamente anexate la acord, în aceeași țară care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul la care se face referire la punctul 13.4 nu mai trebuie repetat; în acest caz, numerele și simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament vor fi dispuse pe coloane verticale situate la dreapta simbolului prevăzut la punctul 13.4.

| 13.6. | Marca de omologare trebuie să fie lizibilă în mod clar și să nu poată fi ștearsă. |
| --- | --- |

13.6.

Marca de omologare trebuie să fie lizibilă în mod clar și să nu poată fi ștearsă.

| 13.7. | Marca de omologare se aplică în apropierea plăcii pe care sunt înscrise caracteristicile vehiculului, putând fi, de asemenea, aplicată chiar pe această placă. |
| --- | --- |

13.7.

Marca de omologare se aplică în apropierea plăcii pe care sunt înscrise caracteristicile vehiculului, putând fi, de asemenea, aplicată chiar pe această placă.

| 13.8. | Secțiunea II din anexa 3 la prezentul regulament oferă un exemplu de dispunere a mărcii de omologare. |
| --- | --- |

13.8.

Secțiunea II din anexa 3 la prezentul regulament oferă un exemplu de dispunere a mărcii de omologare.

| 13.9. | Autoritatea competentă verifică existența unor condiții satisfăcătoare pentru asigurarea controlului efectiv al conformității producției, înainte de acordarea omologării de tip. |
| --- | --- |

13.9.

Autoritatea competentă verifică existența unor condiții satisfăcătoare pentru asigurarea controlului efectiv al conformității producției, înainte de acordarea omologării de tip.

14.   SPECIFICAȚII

Vehiculul trebuie să respecte următoarele specificații:

| 14.1. | Dispozitivul sau dispozitivele de avertizare sonoră montate pe vehicul trebuie să fie de un tip omologat în temeiul prezentului regulament.
  Dispozitivele de avertizare sonoră din clasa II, omologate în conformitate cu prezentul regulament în forma sa originală, a căror marcă de omologare nu conține, prin urmare, simbolul II, pot fi montate în continuare pe tipurile de vehicul supuse omologării în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

14.1.

Dispozitivul sau dispozitivele de avertizare sonoră montate pe vehicul trebuie să fie de un tip omologat în temeiul prezentului regulament.

Dispozitivele de avertizare sonoră din clasa II, omologate în conformitate cu prezentul regulament în forma sa originală, a căror marcă de omologare nu conține, prin urmare, simbolul II, pot fi montate în continuare pe tipurile de vehicul supuse omologării în temeiul prezentului regulament.

| 14.2. | Tensiunea de încercare trebuie să corespundă celei specificate la punctul 6.2.3 din regulament. |
| --- | --- |

14.2.

Tensiunea de încercare trebuie să corespundă celei specificate la punctul 6.2.3 din regulament.

| 14.3. | Măsurătorile nivelului presiunii sonore se efectuează în condițiile prevăzute la punctul 6.2.2 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

14.3.

Măsurătorile nivelului presiunii sonore se efectuează în condițiile prevăzute la punctul 6.2.2 din prezentul regulament.

| 14.4. | Valoarea nivelului presiunii sonore, ponderată conform curbei A, emisă de dispozitivul montat pe vehicul, se măsoară la o distanță de 7 m în fața vehiculului, acesta din urmă fiind plasat pe un teren liber, pe un sol cât mai neted posibil și, în cazul în care este vorba de dispozitive alimentate cu curent continuu, cu motorul oprit. |
| --- | --- |

14.4.

Valoarea nivelului presiunii sonore, ponderată conform curbei A, emisă de dispozitivul montat pe vehicul, se măsoară la o distanță de 7 m în fața vehiculului, acesta din urmă fiind plasat pe un teren liber, pe un sol cât mai neted posibil și, în cazul în care este vorba de dispozitive alimentate cu curent continuu, cu motorul oprit.

| 14.5. | Microfonul aparatului de măsurare trebuie plasat aproximativ în planul longitudinal median al vehiculului. |
| --- | --- |

14.5.

Microfonul aparatului de măsurare trebuie plasat aproximativ în planul longitudinal median al vehiculului.

| 14.6. | Nivelul de presiune sonoră a zgomotului de fond și a zgomotului produs de vânt trebuie să fie mai mic cu cel puțin 10 dB(A) decât nivelul sonor de măsurat. |
| --- | --- |

14.6.

Nivelul de presiune sonoră a zgomotului de fond și a zgomotului produs de vânt trebuie să fie mai mic cu cel puțin 10 dB(A) decât nivelul sonor de măsurat.

| 14.7. | Valoarea maximă a nivelului de presiune sonoră trebuie să se găsească într-o zonă cuprinsă între 0,5 m și 1,5 m înălțime deasupra solului. |
| --- | --- |

14.7.

Valoarea maximă a nivelului de presiune sonoră trebuie să se găsească într-o zonă cuprinsă între 0,5 m și 1,5 m înălțime deasupra solului.

| 14.8. | Măsurată în condițiile prevăzute la punctele 14.2-14.7, valoarea maximă a nivelului sonor (punctul 14.7) al semnalizării sonore încercate trebuie să fie cel puțin:






  (a) | egală cu 83 dB(A) și cel mult egală cu 112 dB(A) pentru semnalizarea motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW; |
| --- | --- | --- |

14.8.

Măsurată în condițiile prevăzute la punctele 14.2-14.7, valoarea maximă a nivelului sonor (punctul 14.7) al semnalizării sonore încercate trebuie să fie cel puțin:

(a)

egală cu 83 dB(A) și cel mult egală cu 112 dB(A) pentru semnalizarea motocicletelor cu o putere mai mică de sau egală cu 7 kW;

| (b) | egală cu 93 dB(A) și cel mult egală cu 112 dB(A) pentru semnalizarea vehiculelor din categoriile M și N, precum și a motocicletelor cu o putere mai mare de 7 kW. |
| --- | --- |

(b)

egală cu 93 dB(A) și cel mult egală cu 112 dB(A) pentru semnalizarea vehiculelor din categoriile M și N, precum și a motocicletelor cu o putere mai mare de 7 kW.

15.   MODIFICĂRI ALE TIPULUI DE VEHICUL ȘI PRELUNGIREA OMOLOGĂRII

| 15.1. | Orice modificare a tipului de vehicul se comunică departamentului administrativ care a omologat tipul de vehicul. Departamentul poate să:






  15.1.1. | considere că modificările aduse nu sunt susceptibile a avea un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul continuă să îndeplinească cerințele; sau |
| --- | --- | --- |

15.1.

Orice modificare a tipului de vehicul se comunică departamentului administrativ care a omologat tipul de vehicul. Departamentul poate să:

15.1.1.

considere că modificările aduse nu sunt susceptibile a avea un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul continuă să îndeplinească cerințele; sau

| 15.1.2. | solicite un nou raport serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

15.1.2.

solicite un nou raport serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

| 15.2. | Confirmarea omologării, cu indicarea modificărilor, sau refuzul omologării se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament în conformitate cu procedura indicată la punctul 13.3 de mai sus. |
| --- | --- |

15.2.

Confirmarea omologării, cu indicarea modificărilor, sau refuzul omologării se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament în conformitate cu procedura indicată la punctul 13.3 de mai sus.

| 15.3. | Autoritatea competentă care emite prelungirea omologării atribuie un număr de ordine fiecărui fișe de comunicare întocmit pentru o astfel de extindere. |
| --- | --- |

15.3.

Autoritatea competentă care emite prelungirea omologării atribuie un număr de ordine fiecărui fișe de comunicare întocmit pentru o astfel de extindere.

16.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile privind conformitatea producției trebuie să fie conforme cu cele stabilite în acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu îndeplinirea următoarelor cerințe:

| 16.1. | Un vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie construit astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctul 14 de mai sus. |
| --- | --- |

16.1.

Un vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie construit astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctul 14 de mai sus.

| 16.2. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări este o dată la doi ani. |
| --- | --- |

16.2.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări este o dată la doi ani.

| 16.3. | Titularul omologării trebuie, în special:






  16.3.1 | să asigure existența procedurilor pentru controlul eficient al calității vehiculelor în ceea ce privește toate aspectele referitoare la respectarea cerințelor prevăzute la punctul 14 de mai sus; |
| --- | --- | --- |

16.3.

Titularul omologării trebuie, în special:

16.3.1

să asigure existența procedurilor pentru controlul eficient al calității vehiculelor în ceea ce privește toate aspectele referitoare la respectarea cerințelor prevăzute la punctul 14 de mai sus;

| 16.3.2. | să asigure efectuarea unui număr suficient de verificări pentru fiecare tip de vehicul în ceea ce privește numărul și tipul de dispozitive de avertizare sonoră pentru a garanta că toate vehiculele din producție respectă specificațiile indicate pentru vehiculul supus omologării de tip; |
| --- | --- |

16.3.2.

să asigure efectuarea unui număr suficient de verificări pentru fiecare tip de vehicul în ceea ce privește numărul și tipul de dispozitive de avertizare sonoră pentru a garanta că toate vehiculele din producție respectă specificațiile indicate pentru vehiculul supus omologării de tip;

| 16.3.3. | să asigure că, în cazul în care verificările efectuate în conformitate cu punctul 16.3.2 de mai sus dovedesc neconformitatea unuia sau mai multor vehicule cu cerințele prevăzute la punctul 14 de mai sus, se iau toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției. |
| --- | --- |

16.3.3.

să asigure că, în cazul în care verificările efectuate în conformitate cu punctul 16.3.2 de mai sus dovedesc neconformitatea unuia sau mai multor vehicule cu cerințele prevăzute la punctul 14 de mai sus, se iau toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției.

| 16.4. | Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în orice unitate de producție. De asemenea, autoritatea poate efectua verificări aleatorii ale vehiculelor fabricate în serie în conformitate cu cerințele punctului 14 de mai sus. |
| --- | --- |

16.4.

Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în orice unitate de producție. De asemenea, autoritatea poate efectua verificări aleatorii ale vehiculelor fabricate în serie în conformitate cu cerințele punctului 14 de mai sus.

| 16.5. | În cazul în care se obțin rezultate nesatisfăcătoare în urma controalelor și verificărilor efectuate în conformitate cu punctul 16.4 de mai sus, autoritatea competentă asigură luarea tuturor măsurilor necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai rapid posibil. |
| --- | --- |

16.5.

În cazul în care se obțin rezultate nesatisfăcătoare în urma controalelor și verificărilor efectuate în conformitate cu punctul 16.4 de mai sus, autoritatea competentă asigură luarea tuturor măsurilor necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai rapid posibil.

17.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

| 17.1. | Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerințele specificate la punctul 16.1 de mai sus sau în cazul în care vehiculul nu a înregistrat un rezultat pozitiv la verificările prevăzute la punctul 16.2 de mai sus. |
| --- | --- |

17.1.

Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerințele specificate la punctul 16.1 de mai sus sau în cazul în care vehiculul nu a înregistrat un rezultat pozitiv la verificările prevăzute la punctul 16.2 de mai sus.

| 17.2. | În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unei copii a formularului de omologare la finalul căruia figurează, cu litere mari, mențiunea semnată și datată „OMOLOGARE RETRASĂ”. |
| --- | --- |

17.2.

În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unei copii a formularului de omologare la finalul căruia figurează, cu litere mari, mențiunea semnată și datată „OMOLOGARE RETRASĂ”.

18.   DENUMIREA ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE PENTRU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile la acord care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului Națiunilor Unite denumirea și adresele serviciilor tehnice responsabile pentru efectuarea încercărilor de omologare și ale departamentelor administrative care acordă omologarea și către care se trimit formularele care atestă omologarea, refuzul sau retragerea omologării eliberate în alte țări.

---

(1)  Un dispozitiv de avertizare care conține mai multe difuzoare activate de o singură sursă de alimentare este considerat un dispozitiv de avertizare sonoră (DAS).

(2)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția Consolidată (R.E.3).

(3)  Un DAS care cuprinde mai multe elemente, fiecare emițând un semnal sonor și funcționând simultan prin acționarea unei singure comenzi, este considerat un sistem de avertizare sonoră.

(4)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Iugoslavia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (disponibil), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (disponibil), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (disponibil), 34 pentru Bulgaria, 35-36 (disponibile), 37 pentru Turcia, 38-39 (disponibile), 40 pentru fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (disponibil), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările se acordă de către statele membre care utilizează propriile lor mărci CEE), 43 pentru Japonia, 44 (disponibil), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina și 47 pentru Africa de Sud. Numerele următoare se atribuie altor țări în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea de reglementări tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau utilizate pe vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor reglementări, iar numerele astfel atribuite trebuie comunicate părților contractante ale acordului de Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite.

(5)  De exemplu, această zonă poate lua forma unui spațiu liber cu raza de 50 m, a cărui parte centrală trebuie să fie practic orizontală pe o rază de cel puțin 20 m, iar suprafața trebuie să fie din beton, asfalt sau dintr-un material similar și nu trebuie să fie acoperită cu zăpadă afânată, ierburi înalte, sol afânat sau cenușă. Aceste măsurători se efectuează în condiții meteorologice favorabile. Nicio altă persoană, cu excepția observatorului care citește aparatul nu va rămâne în apropierea dispozitivului de avertizare sonoră sau a microfonului, deoarece prezența spectatorilor poate influența considerabil citirile aparatului, în cazul în care aceștia se află în apropierea DAS sau a microfonului. Orice valoare de extrem care pare a nu avea nicio legătură cu nivelul sonor general nu va fi luată în considerare la citire.

---

ANEXA 1

FIȘĂ DE COMUNICARE

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[format maxim: A 4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 3

I.   DISPUNEREA MĂRCII DE OMOLOGARE A DISPOZITIVULUI DE AVERTIZARE SONORĂ

(a se vedea punctul 5.5 din prezentul regulament)

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un dispozitiv de avertizare sonoră, arată că acest DAS din clasa I a fost omologat în Țările de Jos (E 4) sub numărul de omologare 002439. Primele două cifre ale numărului de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 28 în forma sa originală.

Notă Numărul de omologare se aplică în apropierea cercului, deasupra, dedesubtul, la stânga sau la dreapta literei „E”. Cifrele numărului de omologare vor fi dispuse de aceeași parte a literei „E” și orientate în același sens. Utilizarea cifrelor romane pentru numerele de omologare trebuie evitată pentru a preveni orice confuzie cu alte simboluri.

II.   DISPUNEREA MĂRCII DE OMOLOGARE A UNUI VEHICUL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SEMNALIZAREA SONORĂ

(a se vedea punctul 13.4 din prezentul regulament)

MODELUL A

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, arată că, în temeiul Regulamentului nr. 28, acest tip de vehicul a fost omologat în Țările de Jos (E 4) în ceea ce privește semnalizarea sonoră.

MODELUL B

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, arată că, în temeiul Regulamentelor nr. 28 și nr. 24, acest tip de vehicul a fost omologat în Țările de Jos (E 4) în ceea ce privește semnalizarea sonoră și emisiile de poluanți ale motorului diesel. În cazul celui de-al doilea regulament, valoarea reală a coeficientului de absorbție este de 1,30 m-1.

---

| 17.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/15

---

Doar textele originale CEE/ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în ultima versiune a documentului de situație CEE/ONU TRANS/WP.29/343, disponibilă la adresa internet:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 31 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE/ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor etanșe („sealed beam”) pentru autovehicule, care emit un fascicul de întâlnire asimetric european sau un fascicul de drum, sau ambele fascicule

Revizuirea 2

Include întreg textul valabil până la:

Suplimentul 7 la seria 02 de modificări – Data intrării în vigoare: 15 octombrie 2008

CUPRINS

REGULAMENTUL

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cerere de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații generale |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valori nominale și valori de încercare |
| --- | --- |

7.

| 8. | Iluminarea |
| --- | --- |

8.

| 9. | Culoarea |
| --- | --- |

9.

| 10. | Verificarea disconfortului |
| --- | --- |

10.

| 11. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sancțiuni în caz de neconformitate a producției |
| --- | --- |

12.

| 13. | Modificări și extinderea omologării unui tip de unitate etanșă cu halogen (unitate HSB) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

15.

| 16. | Denumirea și adresele serviciilor tehnice care răspund de efectuarea testelor de omologare și ale serviciilor administrative |
| --- | --- |

16.

ANEXE

| Anexa 1 – | Comunicare privind omologarea sau prelungirea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de unitate etanșă cu halogen (unitate HSB) în temeiul Regulamentului nr. 31 |
| --- | --- |

Anexa 1 –

| Anexa 2 – | Exemple de dispunere a mărcilor de omologare |
| --- | --- |

Anexa 2 –

| Anexa 3 – | Conexiuni electrice ale unităților HSB |
| --- | --- |

Anexa 3 –

| Anexa 4 – | Ecran de măsurare |
| --- | --- |

Anexa 4 –

| Anexa 5 – | Cerințe minime privind procedurile de control al conformității producției |
| --- | --- |

Anexa 5 –

| Anexa 6 – | Încercări de stabilitate privind performanța fotometrică a farurilor în stare de funcționare |
| --- | --- |

Anexa 6 –

| Anexa 7 – | Cerințe aplicabile farurilor care conțin dispersoare din materiale plastice – încercări ale dispersoarelor sau eșantioanelor de materiale și ale farurilor complete |
| --- | --- |

Anexa 7 –

| Anexa 8 – | Cerințe minime privind eșantionarea efectuată de un inspector |
| --- | --- |

Anexa 8 –

1.   DOMENIU DE APLICARE (1)

Prezentul regulament se aplică farurilor pentru vehiculele din categoriile M, N, și T (2).

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „Unitate etanșă cu halogen” (denumită în continuare „unitate HSB”) desemnează un far ale cărui componente, inclusiv un reflector din sticlă, metal sau dintr-un alt material, un sistem optic și una sau mai multe surse de iluminare cu halogen formează un tot unitar care este asamblat în mod indivizibil și nu poate fi desfăcut fără ca unitatea să devină complet inutilizabilă. Aceste unități sunt:






  2.1.1. | de „categoria 1”, atunci când emit doar un fascicul de drum; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„Unitate etanșă cu halogen” (denumită în continuare „unitate HSB”) desemnează un far ale cărui componente, inclusiv un reflector din sticlă, metal sau dintr-un alt material, un sistem optic și una sau mai multe surse de iluminare cu halogen formează un tot unitar care este asamblat în mod indivizibil și nu poate fi desfăcut fără ca unitatea să devină complet inutilizabilă. Aceste unități sunt:

2.1.1.

de „categoria 1”, atunci când emit doar un fascicul de drum;

| 2.1.2. | de „categoria 21”, atunci când emit doar un fascicul de întâlnire; |
| --- | --- |

2.1.2.

de „categoria 21”, atunci când emit doar un fascicul de întâlnire;

| 2.1.3. | de „categoria 22”, atunci când emit, la alegerea utilizatorului, fie un fascicul de drum, fie un fascicul de întâlnire. |
| --- | --- |

2.1.3.

de „categoria 22”, atunci când emit, la alegerea utilizatorului, fie un fascicul de drum, fie un fascicul de întâlnire.

| 2.2. | „Dispersor” desemnează elementul cel mai exterior al farului (al unității) care transmite lumina prin suprafața iluminantă. |
| --- | --- |

2.2.

„Dispersor” desemnează elementul cel mai exterior al farului (al unității) care transmite lumina prin suprafața iluminantă.

| 2.3. | „Acoperire” desemnează orice produs(e) aplicat(e) într-unul sau în mai multe straturi pe suprafața exterioară a unui dispersor. |
| --- | --- |

2.3.

„Acoperire” desemnează orice produs(e) aplicat(e) într-unul sau în mai multe straturi pe suprafața exterioară a unui dispersor.

| 2.4. | „Unități HSB de diverse tipuri” desemnează unități care diferă din punct de vedere al unor aspecte esențiale, cum ar fi:






  2.4.1. | denumirea sau marca comercială; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„Unități HSB de diverse tipuri” desemnează unități care diferă din punct de vedere al unor aspecte esențiale, cum ar fi:

2.4.1.

denumirea sau marca comercială;

| 2.4.2. | caracteristicile sistemului optic; |
| --- | --- |

2.4.2.

caracteristicile sistemului optic;

| 2.4.3. | includerea sau eliminarea unor elemente capabile să modifice rezultatele optice prin reflexie, refracție, absorbție și/sau deformare în timpul funcționării; adăugarea sau eliminarea unor filtre concepute exclusiv pentru a modifica culoarea fasciculului, și nu repartiția sa luminoasă, nu constituie o schimbare a tipului; |
| --- | --- |

2.4.3.

includerea sau eliminarea unor elemente capabile să modifice rezultatele optice prin reflexie, refracție, absorbție și/sau deformare în timpul funcționării; adăugarea sau eliminarea unor filtre concepute exclusiv pentru a modifica culoarea fasciculului, și nu repartiția sa luminoasă, nu constituie o schimbare a tipului;

| 2.4.4. | tensiunea nominală; |
| --- | --- |

2.4.4.

tensiunea nominală;

| 2.4.5. | forma filamentului (filamentelor); |
| --- | --- |

2.4.5.

forma filamentului (filamentelor);

| 2.4.6. | tipul de fascicul produs (fază de întâlnire, fază de drum sau ambele); |
| --- | --- |

2.4.6.

tipul de fascicul produs (fază de întâlnire, fază de drum sau ambele);

| 2.4.7. | materialele constitutive ale dispersoarelor și ale acoperirii, în cazul în care ele există. |
| --- | --- |

2.4.7.

materialele constitutive ale dispersoarelor și ale acoperirii, în cazul în care ele există.

| 2.5. | „Culoarea luminii emise de dispozitiv”. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile lui de amendamente în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.5.

„Culoarea luminii emise de dispozitiv”. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile lui de amendamente în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică prezentului regulament.

3.   CERERE DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare se înaintează de către titularul denumirii comerciale sau al mărcii sau de către reprezentantul autorizat al acestuia. Cererea precizează:






  3.1.1. | dacă unitatea HSB este menită să producă un fascicul de întâlnire și un fascicul de drum sau numai unul dintre acestea; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare se înaintează de către titularul denumirii comerciale sau al mărcii sau de către reprezentantul autorizat al acestuia. Cererea precizează:

3.1.1.

dacă unitatea HSB este menită să producă un fascicul de întâlnire și un fascicul de drum sau numai unul dintre acestea;

| 3.1.2. | în cazul unei unități HSB destinate să emită un fascicul de întâlnire, dacă aceasta este concepută pentru ambele sensuri de circulație sau pentru circulația numai pe dreapta sau numai pe stânga. |
| --- | --- |

3.1.2.

în cazul unei unități HSB destinate să emită un fascicul de întâlnire, dacă aceasta este concepută pentru ambele sensuri de circulație sau pentru circulația numai pe dreapta sau numai pe stânga.

| 3.2. | Fiecare cerere de omologare este însoțită de:






  3.2.1. | desene, în 3 exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului, și care să reprezinte unitatea HSB văzută din față (eventual cu striațiile dispersorului) și în secțiune transversală; în plus, desenele vor reproduce la scara 2:1 filamentul (filamentele) și scutul (scuturile), în vedere frontală și vedere laterală; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și simbolurile adiționale în raport cu cercul mărcii de omologare; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Fiecare cerere de omologare este însoțită de:

3.2.1.

desene, în 3 exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului, și care să reprezinte unitatea HSB văzută din față (eventual cu striațiile dispersorului) și în secțiune transversală; în plus, desenele vor reproduce la scara 2:1 filamentul (filamentele) și scutul (scuturile), în vedere frontală și vedere laterală; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și simbolurile adiționale în raport cu cercul mărcii de omologare;

| 3.2.2. | o scurtă descriere tehnică; |
| --- | --- |

3.2.2.

o scurtă descriere tehnică;

| 3.2.3. | următoarele eșantioane:






  3.2.3.1. | pentru omologarea unei unități HSB care emite o lumină necolorată: cinci eșantioane; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

următoarele eșantioane:

3.2.3.1.

pentru omologarea unei unități HSB care emite o lumină necolorată: cinci eșantioane;

| 3.2.3.2. | pentru omologarea unei unități HSB care emite o lumină colorată: două eșantioane cu lumină colorată și cinci eșantioane cu lumină necolorată, care să difere de tipul prezentat numai prin faptul că dispersorul sau filtrul nu sunt colorate; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

pentru omologarea unei unități HSB care emite o lumină colorată: două eșantioane cu lumină colorată și cinci eșantioane cu lumină necolorată, care să difere de tipul prezentat numai prin faptul că dispersorul sau filtrul nu sunt colorate;

| 3.2.3.3. | în cazul unităților HSB care emit lumină colorată, care diferă de unitățile care emit lumină necolorată numai prin culoarea luminii emise și care au îndeplinit deja cerințele prevăzute la punctele 6, 7 și 8 de mai jos, este suficient ca un singur eșantion de unitate care emite lumină colorată să fie supus testelor indicate la punctul 9 de mai jos; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

în cazul unităților HSB care emit lumină colorată, care diferă de unitățile care emit lumină necolorată numai prin culoarea luminii emise și care au îndeplinit deja cerințele prevăzute la punctele 6, 7 și 8 de mai jos, este suficient ca un singur eșantion de unitate care emite lumină colorată să fie supus testelor indicate la punctul 9 de mai jos;

| 3.2.4. | pentru încercarea materialului plastic din care sunt realizate dispersoarele:






  3.2.4.1. | treisprezece dispersoare;






  3.2.4.1.1. | șase dintre aceste dispersoare se pot înlocui cu șase eșantioane de material, cu dimensiuni de cel puțin 60 mm × 80 mm, cu o suprafață exterioară plană sau convexă care să prezinte în partea centrală o zonă preponderent plană (cu raza de curbură de cel puțin 300 mm) măsurând cel puțin 15 mm × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

pentru încercarea materialului plastic din care sunt realizate dispersoarele:

3.2.4.1.

treisprezece dispersoare;

3.2.4.1.1.

șase dintre aceste dispersoare se pot înlocui cu șase eșantioane de material, cu dimensiuni de cel puțin 60 mm × 80 mm, cu o suprafață exterioară plană sau convexă care să prezinte în partea centrală o zonă preponderent plană (cu raza de curbură de cel puțin 300 mm) măsurând cel puțin 15 mm × 15 mm;

| 3.2.4.1.2. | fiecare dintre aceste dispersoare sau eșantioane de material trebuie să fie fabricat prin metoda utilizată la producția de serie; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

fiecare dintre aceste dispersoare sau eșantioane de material trebuie să fie fabricat prin metoda utilizată la producția de serie;

| 3.2.4.2. | un reflector la care se pot monta dispersoarele în conformitate cu instrucțiunile producătorului. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

un reflector la care se pot monta dispersoarele în conformitate cu instrucțiunile producătorului.

| 3.3. | Caracteristicile materialelor componente ale dispersoarelor și acoperirilor, dacă există,ar trebui însoțite de raportul de încercare privind materialele și acoperirile respective, dacă acestea au fost deja încercate. |
| --- | --- |

3.3.

Caracteristicile materialelor componente ale dispersoarelor și acoperirilor, dacă există,ar trebui însoțite de raportul de încercare privind materialele și acoperirile respective, dacă acestea au fost deja încercate.

| 3.4. | Autoritatea competentă trebuie să verifice dacă există măsuri corespunzătoare pentru efectuarea unui control eficient al conformității producției înainte de a fi acordată omologarea de tip. |
| --- | --- |

3.4.

Autoritatea competentă trebuie să verifice dacă există măsuri corespunzătoare pentru efectuarea unui control eficient al conformității producției înainte de a fi acordată omologarea de tip.

4.   MARCAJE (3)

| 4.1. | Unitățile HSB prezentate pentru omologare poartă marca comercială a solicitantului. |
| --- | --- |

4.1.

Unitățile HSB prezentate pentru omologare poartă marca comercială a solicitantului.

| 4.2. | Acestea cuprind, pe dispersor, un spațiu de o mărime suficientă pentru a include marca de omologare și simbolurile adiționale prevăzute la punctul 5 de mai jos; acest spațiu va fi indicat în desenele menționate la punctul 3.2.1 de mai sus. |
| --- | --- |

4.2.

Acestea cuprind, pe dispersor, un spațiu de o mărime suficientă pentru a include marca de omologare și simbolurile adiționale prevăzute la punctul 5 de mai jos; acest spațiu va fi indicat în desenele menționate la punctul 3.2.1 de mai sus.

| 4.3. | Acestea afișează, fie pe dispersor, fie pe corp, tensiunea nominală și puterea nominală a filamentului fasciculului de drum, însoțite, după caz, de puterea nominală a filamentului fasciculului de întâlnire. |
| --- | --- |

4.3.

Acestea afișează, fie pe dispersor, fie pe corp, tensiunea nominală și puterea nominală a filamentului fasciculului de drum, însoțite, după caz, de puterea nominală a filamentului fasciculului de întâlnire.

5.   OMOLOGARE

5.1.   Dispoziții generale

| 5.1.1. | Omologarea se acordă dacă toate eșantioanele de tipuri de unitate HSB prezentate în conformitate cu punctul 3 satisfac dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

5.1.1.

Omologarea se acordă dacă toate eșantioanele de tipuri de unitate HSB prezentate în conformitate cu punctul 3 satisfac dispozițiile prezentului regulament.

| 5.1.2. | Atunci când lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă internațională de omologare unică, cu condiția ca fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să îndeplinească dispozițiile care li se aplică. |
| --- | --- |

5.1.2.

Atunci când lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă internațională de omologare unică, cu condiția ca fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să îndeplinească dispozițiile care li se aplică.

| 5.1.3. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 02) indică seria amendamentelor care includ cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului până la momentul eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de unitate HSB reglementată de prezentul regulament, cu excepția extinderii omologării la un dispozitiv care diferă de acela care este deja omologat numai prin culoarea luminii emise. |
| --- | --- |

5.1.3.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 02) indică seria amendamentelor care includ cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului până la momentul eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de unitate HSB reglementată de prezentul regulament, cu excepția extinderii omologării la un dispozitiv care diferă de acela care este deja omologat numai prin culoarea luminii emise.

| 5.1.4. | Omologarea, extinderea omologării, refuzul sau retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de unitate optică în temeiul prezentului regulament este comunicată părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular care este conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.1.4.

Omologarea, extinderea omologării, refuzul sau retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de unitate optică în temeiul prezentului regulament este comunicată părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular care este conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

| 5.1.5. | Pe orice far care se conformează unui tip de unitate HSB omologată conform prezentului regulament se aplică în spațiile menționate la punctul 4.2, pe lângă marca prevăzută la punctul 4.1, încă o marcă de omologare astfel cum se descrie la punctele 5.2 și 5.3 de mai jos. |
| --- | --- |

5.1.5.

Pe orice far care se conformează unui tip de unitate HSB omologată conform prezentului regulament se aplică în spațiile menționate la punctul 4.2, pe lângă marca prevăzută la punctul 4.1, încă o marcă de omologare astfel cum se descrie la punctele 5.2 și 5.3 de mai jos.

5.2.   Structura mărcii de omologare

Marca de omologare se compune din:

| 5.2.1. | o marcă de omologare internațională care cuprinde






  5.2.1.1. | un cerc în jurul literei „E”, urmat de un număr distinctiv al țării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

o marcă de omologare internațională care cuprinde

5.2.1.1.

un cerc în jurul literei „E”, urmat de un număr distinctiv al țării care a acordat omologarea (4);

| 5.2.1.2. | numărul de omologare înscris la punctul 5.1.3 de mai sus; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

numărul de omologare înscris la punctul 5.1.3 de mai sus;

| 5.2.2. | următorul simbol (următoarele simboluri) suplimentar(e):






  5.2.2.1. | pe unitățile optice HSB care satisfac numai cerințele circulației pe stânga, se aplică o săgeată orizontală orientată către dreapta unui observator care privește unitatea optică HSB din față, adică spre partea drumului pe care se efectuează circulația; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

următorul simbol (următoarele simboluri) suplimentar(e):

5.2.2.1.

pe unitățile optice HSB care satisfac numai cerințele circulației pe stânga, se aplică o săgeată orizontală orientată către dreapta unui observator care privește unitatea optică HSB din față, adică spre partea drumului pe care se efectuează circulația;

| 5.2.2.2. | pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru fasciculul de întâlnire, se aplică literele „HSC”; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru fasciculul de întâlnire, se aplică literele „HSC”;

| 5.2.2.3. | pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru fasciculul de drum, se aplică literele „HSR”; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru fasciculul de drum, se aplică literele „HSR”;

| 5.2.2.4. | pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament atât pentru fasciculul de întâlnire, cât și pentru fasciculul de drum, se aplică literele „HSCR”; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament atât pentru fasciculul de întâlnire, cât și pentru fasciculul de drum, se aplică literele „HSCR”;

| 5.2.2.5. | pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament pentru fasciculul de drum, în apropierea cercului care înconjoară litera „E”, se indică intensitatea luminoasă maximă exprimată printr-un marcaj de referință, astfel cum este definit la punctul 8.3.2.1.2 de mai jos; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

pe unitățile optice HSB care îndeplinesc cerințele prezentului regulament pentru fasciculul de drum, în apropierea cercului care înconjoară litera „E”, se indică intensitatea luminoasă maximă exprimată printr-un marcaj de referință, astfel cum este definit la punctul 8.3.2.1.2 de mai jos;

| 5.2.2.6. | pe unitățile HSB care încorporează un dispersor din material plastic, se aplică grupul de litere „PL” alături de simbolurile prescrise la punctele 5.2.2.3-5.2.2.5 de mai sus; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

pe unitățile HSB care încorporează un dispersor din material plastic, se aplică grupul de litere „PL” alături de simbolurile prescrise la punctele 5.2.2.3-5.2.2.5 de mai sus;

| 5.2.2.7. | cele două cifre ale numărului de omologare (în prezent 02) care indică seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data acordării omologării și, dacă este necesar, săgeata prescrisă pot să figureze în apropierea simbolurilor suplimentare de mai sus. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

cele două cifre ale numărului de omologare (în prezent 02) care indică seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data acordării omologării și, dacă este necesar, săgeata prescrisă pot să figureze în apropierea simbolurilor suplimentare de mai sus.

| 5.2.2.8. | În orice caz, modul de funcționare relevant aplicat în timpul procedurii de încercare conform punctului 1.1.1.1 din anexa 6 și tensiunea (tensiunile) autorizată (autorizate) conform punctului 1.1.1.2 din anexa 6 trebuie să fie indicată (indicate) în certificatele de omologare și în fișele comunicate părților contractante la acord care aplică prezentul regulament.
  În cazurile corespunzătoare, dispozitivul se marchează după cum urmează:
  La unitățile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament și sunt proiectate astfel încât filamentul fasciculului de întâlnire să nu se aprindă simultan cu cel al oricărei alte funcții de iluminare cu care poate fi încorporat reciproc:
  în interiorul mărcii de omologare se aplică o bară oblică (/) după simbolul de lumină de întâlnire. |
| --- | --- |

5.2.2.8.

În orice caz, modul de funcționare relevant aplicat în timpul procedurii de încercare conform punctului 1.1.1.1 din anexa 6 și tensiunea (tensiunile) autorizată (autorizate) conform punctului 1.1.1.2 din anexa 6 trebuie să fie indicată (indicate) în certificatele de omologare și în fișele comunicate părților contractante la acord care aplică prezentul regulament.

În cazurile corespunzătoare, dispozitivul se marchează după cum urmează:

La unitățile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament și sunt proiectate astfel încât filamentul fasciculului de întâlnire să nu se aprindă simultan cu cel al oricărei alte funcții de iluminare cu care poate fi încorporat reciproc:

în interiorul mărcii de omologare se aplică o bară oblică (/) după simbolul de lumină de întâlnire.

| 5.2.2.9. | Mărcile și simbolurile menționate la punctele 5.2.1 și 5.2.2 de mai sus trebuie să fie în mod clar lizibile și de neșters chiar și atunci când unitatea optică este montată pe vehicul. |
| --- | --- |

5.2.2.9.

Mărcile și simbolurile menționate la punctele 5.2.1 și 5.2.2 de mai sus trebuie să fie în mod clar lizibile și de neșters chiar și atunci când unitatea optică este montată pe vehicul.

5.3.   Dispunerea elementelor mărcii de omologare

5.3.1.   Lămpi independente

Anexa 2, figurile 1-7 din prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare împreună cu simbolurile adiționale menționate mai sus.

5.3.2.   Lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate

| 5.3.2.1. | Atunci când lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, compusă dintr-un cerc care înconjoară litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea, precum și de un număr de omologare. Această marcă de omologare poate fi plasată într-un loc oarecare pe lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu condiția ca:






  5.3.2.1.1. | aceasta să fie vizibilă și după ce lămpile au fost instalate; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1.

Atunci când lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, compusă dintr-un cerc care înconjoară litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea, precum și de un număr de omologare. Această marcă de omologare poate fi plasată într-un loc oarecare pe lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu condiția ca:

5.3.2.1.1.

aceasta să fie vizibilă și după ce lămpile au fost instalate;

| 5.3.2.1.2. | nicio componentă care transmite lumină aparținând lămpilor grupate, combinate sau încorporate reciproc să nu poată fi îndepărtată fără a antrena, în același timp, îndepărtarea mărcii de omologare. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

nicio componentă care transmite lumină aparținând lămpilor grupate, combinate sau încorporate reciproc să nu poată fi îndepărtată fără a antrena, în același timp, îndepărtarea mărcii de omologare.

| 5.3.2.2. | Simbolul de identificare al fiecărei lămpi care corespunde unui regulament în temeiul căruia s-a acordat omologarea, precum și seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării și, în cazul în care este necesar, săgeata corespunzătoare sunt aplicate:






  5.3.2.2.1. | fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare, |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2.

Simbolul de identificare al fiecărei lămpi care corespunde unui regulament în temeiul căruia s-a acordat omologarea, precum și seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării și, în cazul în care este necesar, săgeata corespunzătoare sunt aplicate:

5.3.2.2.1.

fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare,

| 5.3.2.2.2. | fie în grup, astfel încât fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să poată fi clar identificată (a se vedea cele patru exemple posibile din anexa 2). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

fie în grup, astfel încât fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să poată fi clar identificată (a se vedea cele patru exemple posibile din anexa 2).

| 5.3.2.3. | Dimensiunile elementelor unei mărci de omologare unice nu trebuie să fie mai mici decât dimensiunile minime prescrise pentru cele mai mici dintre marcajele individuale de către regulamentul în temeiul căruia a fost acordată omologarea. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Dimensiunile elementelor unei mărci de omologare unice nu trebuie să fie mai mici decât dimensiunile minime prescrise pentru cele mai mici dintre marcajele individuale de către regulamentul în temeiul căruia a fost acordată omologarea.

| 5.3.2.4. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. O aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr de omologare altor tipuri de lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate menționate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. O aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr de omologare altor tipuri de lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate menționate de prezentul regulament.

| 5.3.2.5. | Figura 8 din anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare pentru lămpi de iluminare grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu toate simbolurile adiționale menționate. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Figura 8 din anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare pentru lămpi de iluminare grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu toate simbolurile adiționale menționate.

5.3.3.   În cazul lămpilor al căror dispersor este utilizat pentru diferite tipuri de faruri și care pot fi încorporate reciproc sau grupate cu alte lămpi:

Se aplică dispozițiile punctului 5.3.2 de mai sus.

| 5.3.3.1. | De asemenea, în cazul în care se utilizează același dispersor, acesta din urmă poate purta diferitele mărci de omologare corespunzătoare diferitelor tipuri de faruri sau ansambluri de lămpi, cu condiția ca pe corpul principal al unității HSB, chiar dacă aceasta nu poate fi separată de dispersor, să fie disponibil spațiul necesar descris la punctul 4.2 anterior și să fie aplicate mărcile de omologare corespunzătoare funcțiilor efective.
  În cazul în care diferitele tipuri de unități HSB au corpul principal identic, acesta poate să poarte mărci de omologare diferite. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

De asemenea, în cazul în care se utilizează același dispersor, acesta din urmă poate purta diferitele mărci de omologare corespunzătoare diferitelor tipuri de faruri sau ansambluri de lămpi, cu condiția ca pe corpul principal al unității HSB, chiar dacă aceasta nu poate fi separată de dispersor, să fie disponibil spațiul necesar descris la punctul 4.2 anterior și să fie aplicate mărcile de omologare corespunzătoare funcțiilor efective.

În cazul în care diferitele tipuri de unități HSB au corpul principal identic, acesta poate să poarte mărci de omologare diferite.

| 5.3.3.2. | Figura 9 din anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare corespunzătoare cazului menționat anterior. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Figura 9 din anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare corespunzătoare cazului menționat anterior.

6.   DISPOZIȚII GENERALE

| 6.1. | Fiecare eșantion trebuie să fie conform dispozițiilor prevăzute la prezentul punct și la punctele 7 și 8 de mai jos și, după caz, celor prevăzute la punctul 9. |
| --- | --- |

6.1.

Fiecare eșantion trebuie să fie conform dispozițiilor prevăzute la prezentul punct și la punctele 7 și 8 de mai jos și, după caz, celor prevăzute la punctul 9.

| 6.2. | Unitățile HSB trebuie să fie concepute și fabricate astfel încât, în condiții normale de utilizare și în ciuda vibrațiilor la care pot fi supuse, să continue să funcționeze corect și să își păstreze caracteristicile prescrise prin prezentul regulament.






  6.2.1. | Unitățile optice HSB trebuie să fie dotate cu un dispozitiv care să permită reglajul farurilor pe vehicul în conformitate cu regulile aplicabile. Acest dispozitiv poate să lipsească în cazul unităților optice HSB, în cazul în care utilizarea acestor unități este limitată la vehiculele la care reglajul farurilor este asigurat prin alte mijloace.
  În cazul în care o unitate optică HSB specializată pentru fasciculul de drum și o unitate optică HSB specializată pentru fasciculul de întâlnire sunt grupate într-un singur dispozitiv ca unități substituibile, dispozitivul trebuie să permită reglajul în mod corespunzător al fiecăreia dintre unitățile HSB în mod individual. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Unitățile HSB trebuie să fie concepute și fabricate astfel încât, în condiții normale de utilizare și în ciuda vibrațiilor la care pot fi supuse, să continue să funcționeze corect și să își păstreze caracteristicile prescrise prin prezentul regulament.

6.2.1.

Unitățile optice HSB trebuie să fie dotate cu un dispozitiv care să permită reglajul farurilor pe vehicul în conformitate cu regulile aplicabile. Acest dispozitiv poate să lipsească în cazul unităților optice HSB, în cazul în care utilizarea acestor unități este limitată la vehiculele la care reglajul farurilor este asigurat prin alte mijloace.

În cazul în care o unitate optică HSB specializată pentru fasciculul de drum și o unitate optică HSB specializată pentru fasciculul de întâlnire sunt grupate într-un singur dispozitiv ca unități substituibile, dispozitivul trebuie să permită reglajul în mod corespunzător al fiecăreia dintre unitățile HSB în mod individual.

| 6.2.2. | Cu toate acestea, aceste dispoziții nu se aplică farurilor ale căror reflectoare nu sunt separabile. Cerințele de la punctul 8.3 din prezentul regulament se aplică acestui tip de montaj. În cazul în care fasciculul principal provine de la mai multe surse luminoase, se determină valoarea maximă a intensității luminoase (EM) utilizând ansamblul funcțiilor care produc fasciculul principal. |
| --- | --- |

6.2.2.

Cu toate acestea, aceste dispoziții nu se aplică farurilor ale căror reflectoare nu sunt separabile. Cerințele de la punctul 8.3 din prezentul regulament se aplică acestui tip de montaj. În cazul în care fasciculul principal provine de la mai multe surse luminoase, se determină valoarea maximă a intensității luminoase (EM) utilizând ansamblul funcțiilor care produc fasciculul principal.

| 6.3. | Bornele nu sunt legate electric decât la filamentul sau filamentele corespunzătoare și trebuie să fie robuste și solid fixate de unitatea HSB. |
| --- | --- |

6.3.

Bornele nu sunt legate electric decât la filamentul sau filamentele corespunzătoare și trebuie să fie robuste și solid fixate de unitatea HSB.

| 6.4. | Unitățile HSB trebuie să aibă conexiuni electrice conforme cu cele prevăzute în unul dintre modelele reproduse în anexa 3 la prezentul regulament și trebuie să aibă dimensiunile specificate în anexa respectivă. |
| --- | --- |

6.4.

Unitățile HSB trebuie să aibă conexiuni electrice conforme cu cele prevăzute în unul dintre modelele reproduse în anexa 3 la prezentul regulament și trebuie să aibă dimensiunile specificate în anexa respectivă.

| 6.5. | Încercări complementare se vor efectua în conformitate cu cerințele din anexa 6, pentru a se asigura că nu există variații excesive ale performanțelor fotometrice în timpul utilizării. |
| --- | --- |

6.5.

Încercări complementare se vor efectua în conformitate cu cerințele din anexa 6, pentru a se asigura că nu există variații excesive ale performanțelor fotometrice în timpul utilizării.

| 6.6. | Dacă dispersorul unității HSB este din material plastic, încercările trebuie să fie efectuate în conformitate cu dispozițiile din anexa 7. |
| --- | --- |

6.6.

Dacă dispersorul unității HSB este din material plastic, încercările trebuie să fie efectuate în conformitate cu dispozițiile din anexa 7.

7.   VALORI NOMINALE ȘI VALORI DE ÎNCERCARE

| 7.1. | Tensiunea nominală este de 12 volți (5). |
| --- | --- |

7.1.

Tensiunea nominală este de 12 volți (5).

| 7.2. | Puterea nu trebuie să depășească 75 de wați pentru filamentul fasciculului de drum și, respectiv, 68 de wați pentru filamentul fasciculului de întâlnire, măsurată la o tensiune de încercare de 13,2 volți. |
| --- | --- |

7.2.

Puterea nu trebuie să depășească 75 de wați pentru filamentul fasciculului de drum și, respectiv, 68 de wați pentru filamentul fasciculului de întâlnire, măsurată la o tensiune de încercare de 13,2 volți.

8.   ILUMINAREA (6)

8.1.   Specificații generale

| 8.1.1. | Unitățile HSB trebuie fabricate astfel încât să asigure o iluminare adecvată, fără să orbească cu fasciculul de întâlnire, și să ofere o iluminare bună cu fasciculul de drum. |
| --- | --- |

8.1.1.

Unitățile HSB trebuie fabricate astfel încât să asigure o iluminare adecvată, fără să orbească cu fasciculul de întâlnire, și să ofere o iluminare bună cu fasciculul de drum.

| 8.1.2. | Iluminarea produsă de unitatea HSB se determină cu ajutorul unui ecran vertical instalat cu 25 m în fața farului, astfel cum se arată în anexa 4 la prezentul regulament (7). |
| --- | --- |

8.1.2.

Iluminarea produsă de unitatea HSB se determină cu ajutorul unui ecran vertical instalat cu 25 m în fața farului, astfel cum se arată în anexa 4 la prezentul regulament (7).

| 8.1.3. | Pe ecranul respectiv, valorile de intensitate luminoasă menționate la punctele 8.2.5, 8.2.6 și 8.3 de mai jos trebuie măsurate prin intermediul unui fotoreceptor, zona efectivă a acestuia fiind conținută într-un pătrat cu latura de 65 mm. |
| --- | --- |

8.1.3.

Pe ecranul respectiv, valorile de intensitate luminoasă menționate la punctele 8.2.5, 8.2.6 și 8.3 de mai jos trebuie măsurate prin intermediul unui fotoreceptor, zona efectivă a acestuia fiind conținută într-un pătrat cu latura de 65 mm.

8.2.   Cerințe privind fasciculul de întâlnire

| 8.2.1. | Fasciculul de întâlnire trebuie să producă o linie de separare destul de netă, astfel încât să fie posibil un reglaj bun cu ajutorul acesteia. Linia de separare trebuie să fie o dreaptă orizontală în partea opusă sensului de circulație pentru care a fost prevăzută unitatea. Pe cealaltă parte nu trebuie nici să depășească linia frântă HV-H1-H4 formată de linia dreaptă HV-H1 situată la un unghi de 45° de orizontală și linia dreaptă H1-H4 situată la 25 cm deasupra liniei drepte hh și nici să nu fie dincolo de linia dreaptă HV-H3, înclinată la un unghi de 15° deasupra orizontalei (a se vedea anexa 4 la prezentul regulament). Nu trebuie permisă, în niciun caz, o linie de separare care să depășească liniile HV-H2 și H2-H4 și să rezulte din combinarea celor două posibilități sus-menționate. |
| --- | --- |

8.2.1.

Fasciculul de întâlnire trebuie să producă o linie de separare destul de netă, astfel încât să fie posibil un reglaj bun cu ajutorul acesteia. Linia de separare trebuie să fie o dreaptă orizontală în partea opusă sensului de circulație pentru care a fost prevăzută unitatea. Pe cealaltă parte nu trebuie nici să depășească linia frântă HV-H1-H4 formată de linia dreaptă HV-H1 situată la un unghi de 45° de orizontală și linia dreaptă H1-H4 situată la 25 cm deasupra liniei drepte hh și nici să nu fie dincolo de linia dreaptă HV-H3, înclinată la un unghi de 15° deasupra orizontalei (a se vedea anexa 4 la prezentul regulament). Nu trebuie permisă, în niciun caz, o linie de separare care să depășească liniile HV-H2 și H2-H4 și să rezulte din combinarea celor două posibilități sus-menționate.

| 8.2.2. | Unitatea HSB trebuie să fie orientată astfel încât fasciculul de întâlnire:






  8.2.2.1. | pentru unitățile HSB care trebuie să satisfacă cerințele circulației pe partea dreaptă, linia de separare pe jumătatea stângă a ecranului (8) să fie orizontală, iar pentru unitățile HSB care trebuie să satisfacă cerințele circulației pe partea stângă, linia de separare pe jumătatea dreaptă a ecranului să fie orizontală; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

Unitatea HSB trebuie să fie orientată astfel încât fasciculul de întâlnire:

8.2.2.1.

pentru unitățile HSB care trebuie să satisfacă cerințele circulației pe partea dreaptă, linia de separare pe jumătatea stângă a ecranului (8) să fie orizontală, iar pentru unitățile HSB care trebuie să satisfacă cerințele circulației pe partea stângă, linia de separare pe jumătatea dreaptă a ecranului să fie orizontală;

| 8.2.2.2. | această parte orizontală a liniei de separare este situată pe ecran la 25 cm sub nivelul hh (a se vedea anexa 4 la prezentul regulament). |
| --- | --- |

8.2.2.2.

această parte orizontală a liniei de separare este situată pe ecran la 25 cm sub nivelul hh (a se vedea anexa 4 la prezentul regulament).

| 8.2.2.3. | Punctul de frângere al liniei de separare este pe linia vv (9). |
| --- | --- |

8.2.2.3.

Punctul de frângere al liniei de separare este pe linia vv (9).

| 8.2.3. | Unitatea HSB, atunci când este orientată în acest mod, trebuie să îndeplinească numai cerințele prevăzute la punctele 8.2.5 și 8.2.6 de mai jos, în cazul în care se solicită omologarea acesteia doar pentru emiterea fasciculului de întâlnire (10); dacă este destinat să emită ambele fascicule, de întâlnire și de drum, farul îndeplinește cerințele menționate la punctele 8.2.5, 8.2.6 și 8.3. |
| --- | --- |

8.2.3.

Unitatea HSB, atunci când este orientată în acest mod, trebuie să îndeplinească numai cerințele prevăzute la punctele 8.2.5 și 8.2.6 de mai jos, în cazul în care se solicită omologarea acesteia doar pentru emiterea fasciculului de întâlnire (10); dacă este destinat să emită ambele fascicule, de întâlnire și de drum, farul îndeplinește cerințele menționate la punctele 8.2.5, 8.2.6 și 8.3.

| 8.2.4. | În cazul în care o unitate HSB astfel orientată nu răspunde condițiilor menționate la punctele 8.2.5, 8.2.6 și 8.3, este permis să se modifice reglajul, cu condiția ca axa fasciculului luminos să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1° (= 44 cm) spre dreapta sau spre stânga (11). Pentru a facilita reglajul cu ajutorul liniei de separare, se poate masca parțial unitatea pentru ca separarea să fie mai netă. |
| --- | --- |

8.2.4.

În cazul în care o unitate HSB astfel orientată nu răspunde condițiilor menționate la punctele 8.2.5, 8.2.6 și 8.3, este permis să se modifice reglajul, cu condiția ca axa fasciculului luminos să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1° (= 44 cm) spre dreapta sau spre stânga (11). Pentru a facilita reglajul cu ajutorul liniei de separare, se poate masca parțial unitatea pentru ca separarea să fie mai netă.

| 8.2.5. | Iluminarea produsă pe ecran de fasciculul de întâlnire îndeplinește următoarele cerințe:







  PUNCTUL DE PE ECRANUL DE MĂSURARE | INTENSITATE LUMINOASĂ CERUTĂ, ÎN LUCȘI |
| --- | --- | --- |
| UNITĂȚI HSB PENTRU CIRCULAȚIA PE PARTEA DREAPTĂ | UNITĂȚI HSB PENTRU CIRCULAȚIA PE PARTEA STÂNGĂ |
| B 50 L | B 50 L | ≤ 0,4 |
| 75 L | 75 L | ≥ 12 |
| 75 L | 75 R | ≤ 12 |
| 50 L | 50 R | ≥ 12 |
| 50 R | 50 L | ≤ 15 |
| 50 V | 20 V | ≥ 6 |
| 25 L | 25 R | ≥ 2 |
| 25 R | 25 L | ≥ 2 |
| | | ≤ 0,7 |
| | | ≥ 3 |
| Orice punct din zona III
  Orice punct din zona IV
  Orice punct din zona I | ≤ 2 × [E50 R sau (12) E50 L] |

8.2.5.

Iluminarea produsă pe ecran de fasciculul de întâlnire îndeplinește următoarele cerințe:

PUNCTUL DE PE ECRANUL DE MĂSURARE

INTENSITATE LUMINOASĂ CERUTĂ, ÎN LUCȘI

UNITĂȚI HSB PENTRU CIRCULAȚIA PE PARTEA DREAPTĂ

UNITĂȚI HSB PENTRU CIRCULAȚIA PE PARTEA STÂNGĂ

B 50 L

B 50 L

≤ 0,4

75 L

75 L

≥ 12

75 L

75 R

≤ 12

50 L

50 R

≥ 12

50 R

50 L

≤ 15

50 V

20 V

≥ 6

25 L

25 R

≥ 2

25 R

25 L

≥ 2

≤ 0,7

≥ 3

Orice punct din zona III

Orice punct din zona IV

Orice punct din zona I

≤ 2 × [E50 R sau (12) E50 L]

| 8.2.6. | În niciuna dintre zonele I, II, III și IV nu trebuie să existe variații laterale care să prejudicieze buna vizibilitate. |
| --- | --- |

8.2.6.

În niciuna dintre zonele I, II, III și IV nu trebuie să existe variații laterale care să prejudicieze buna vizibilitate.

8.3.   Cerințe privind fasciculul de drum

| 8.3.1. | În cazul unei unități HSB concepute pentru a emite un fascicul de întâlnire și un fascicul de drum, măsurarea intensității luminoase produse pe ecran de fasciculul de drum se efectuează cu aceeași orientare a unității HSB ca în cazul măsurărilor indicate la punctele 8.2.5 și 8.2.6; în cazul unei unități HSB care emite numai un fascicul de drum, aceasta este orientată astfel încât regiunea de intensitate luminoasă maximă să fie centrată în punctul de intersecție HV al liniilor hh și vv; o astfel de unitate HSB trebuie să îndeplinească numai cerințele menționate la punctul 8.3. |
| --- | --- |

8.3.1.

În cazul unei unități HSB concepute pentru a emite un fascicul de întâlnire și un fascicul de drum, măsurarea intensității luminoase produse pe ecran de fasciculul de drum se efectuează cu aceeași orientare a unității HSB ca în cazul măsurărilor indicate la punctele 8.2.5 și 8.2.6; în cazul unei unități HSB care emite numai un fascicul de drum, aceasta este orientată astfel încât regiunea de intensitate luminoasă maximă să fie centrată în punctul de intersecție HV al liniilor hh și vv; o astfel de unitate HSB trebuie să îndeplinească numai cerințele menționate la punctul 8.3.

| 8.3.2. | Iluminarea produsă pe ecran de fasciculul de drum corespunde următoarelor cerințe:






  8.3.2.1. | Punctul de intersecție HV al liniilor hh și vv se află în interiorul izoluxului de 80 % din intensitatea luminoasă maximă. Această valoare maximă (EM) nu trebuie să fie mai mică de 48 lucși. Valoarea maximă (EM) nu trebuie să depășească 240 lucși; în plus, în cazul unei unități HSB cu fascicul de drum și de întâlnire combinate, aceasta nu trebuie să depășească în niciun caz o valoare de 16 ori mai mare decât intensitatea luminoasă măsurată pentru fasciculul de întâlnire la punctul 75 R (sau 75 L).






  8.3.2.1.1. | Intensitatea maximă (IM) a fasciculului de drum, exprimată în mii de candele, trebuie calculată utilizând formula:
  IM = 0,625 EM |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2.

Iluminarea produsă pe ecran de fasciculul de drum corespunde următoarelor cerințe:

8.3.2.1.

Punctul de intersecție HV al liniilor hh și vv se află în interiorul izoluxului de 80 % din intensitatea luminoasă maximă. Această valoare maximă (EM) nu trebuie să fie mai mică de 48 lucși. Valoarea maximă (EM) nu trebuie să depășească 240 lucși; în plus, în cazul unei unități HSB cu fascicul de drum și de întâlnire combinate, aceasta nu trebuie să depășească în niciun caz o valoare de 16 ori mai mare decât intensitatea luminoasă măsurată pentru fasciculul de întâlnire la punctul 75 R (sau 75 L).

8.3.2.1.1.

Intensitatea maximă (IM) a fasciculului de drum, exprimată în mii de candele, trebuie calculată utilizând formula:

IM = 0,625 EM

| 8.3.2.1.2. | Marca de referință (I’M) a intensității maxime menționate la punctul 5.2.2.5 este obținută prin relația: IM = IM/3 = 0,208 EM

  Această valoare trebuie rotunjită la valoarea cea mai apropiată 7,5-10-12,5-17,5-20-25-27,5-30-37,5-40-45-50. |
| --- | --- |

8.3.2.1.2.

Marca de referință (I’M) a intensității maxime menționate la punctul 5.2.2.5 este obținută prin relația: IM = IM/3 = 0,208 EM

Această valoare trebuie rotunjită la valoarea cea mai apropiată 7,5-10-12,5-17,5-20-25-27,5-30-37,5-40-45-50.

| 8.3.2.2. | Pornind de la punctul HV, orizontal la dreapta și la stânga, intensitatea luminoasă trebuie să fie cel puțin egală cu 24 lucși până la o distanță de 1,125 m și de cel puțin 6 lucși până la o distanță de 2,25 m. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Pornind de la punctul HV, orizontal la dreapta și la stânga, intensitatea luminoasă trebuie să fie cel puțin egală cu 24 lucși până la o distanță de 1,125 m și de cel puțin 6 lucși până la o distanță de 2,25 m.

9.   CULOAREA

| 9.1. | Unitățile HSB emit lumină albă. |
| --- | --- |

9.1.

Unitățile HSB emit lumină albă.

10.   VERIFICAREA DISCONFORTULUI

Se verifică disconfortul provocat de fasciculul de întâlnire al unităților HSB (13).

11.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 11.1. | Farurile omologate în temeiul prezentului regulament sunt fabricate astfel încât să fie conforme cu tipul omologat și să satisfacă cerințele de la punctele 8 și 9. |
| --- | --- |

11.1.

Farurile omologate în temeiul prezentului regulament sunt fabricate astfel încât să fie conforme cu tipul omologat și să satisfacă cerințele de la punctele 8 și 9.

| 11.2. | Pentru a verifica îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctul 11.1, trebuie efectuate controale adecvate ale producției. |
| --- | --- |

11.2.

Pentru a verifica îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctul 11.1, trebuie efectuate controale adecvate ale producției.

| 11.3. | Titularul omologării trebuie, în special:






  11.3.1. | să asigure existența unor proceduri pentru controlul eficient al calității produselor; |
| --- | --- | --- |

11.3.

Titularul omologării trebuie, în special:

11.3.1.

să asigure existența unor proceduri pentru controlul eficient al calității produselor;

| 11.3.2. | să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip aprobat; |
| --- | --- |

11.3.2.

să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip aprobat;

| 11.3.3. | să se asigure de faptul că datele privind rezultatele încercărilor sunt înregistrate și că documentele conexe sunt ținute la dispoziție o anumită perioadă stabilită de comun acord cu serviciul administrativ; |
| --- | --- |

11.3.3.

să se asigure de faptul că datele privind rezultatele încercărilor sunt înregistrate și că documentele conexe sunt ținute la dispoziție o anumită perioadă stabilită de comun acord cu serviciul administrativ;

| 11.3.4. | să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare pentru a controla și pentru a asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, având în vedere variațiile admisibile în producția industrială; |
| --- | --- |

11.3.4.

să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare pentru a controla și pentru a asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, având în vedere variațiile admisibile în producția industrială;

| 11.3.5. | să se asigure că pentru fiecare tip de produs se efectuează cel puțin încercările prevăzute în anexa 5 la prezentul regulament; |
| --- | --- |

11.3.5.

să se asigure că pentru fiecare tip de produs se efectuează cel puțin încercările prevăzute în anexa 5 la prezentul regulament;

| 11.3.6. | să se asigure că orice prelevare a eșantioanelor care dovedește neconformitatea în cadrul respectivului tip de încercare este urmată de o nouă eșantionare și de încercări suplimentare. Trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a se restabili conformitatea producției corespunzătoare. |
| --- | --- |

11.3.6.

să se asigure că orice prelevare a eșantioanelor care dovedește neconformitatea în cadrul respectivului tip de încercare este urmată de o nouă eșantionare și de încercări suplimentare. Trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a se restabili conformitatea producției corespunzătoare.

| 11.4. | Autoritățile competente care au acordat omologarea de tip pot verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție.






  11.4.1. | Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern procesele-verbale de testare și de supraveghere a producției. |
| --- | --- | --- |

11.4.

Autoritățile competente care au acordat omologarea de tip pot verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție.

11.4.1.

Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern procesele-verbale de testare și de supraveghere a producției.

| 11.4.2. | Inspectorul poate alege, prin sondaj, eșantioane pentru a fi testate în laboratorul constructorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele încercărilor proprii ale producătorului. |
| --- | --- |

11.4.2.

Inspectorul poate alege, prin sondaj, eșantioane pentru a fi testate în laboratorul constructorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele încercărilor proprii ale producătorului.

| 11.4.3. | Când nivelul calității nu pare a fi satisfăcător sau când pare necesar să se verifice valabilitatea încercărilor efectuate în temeiul punctului 11.4.2 de mai sus, inspectorul prelevă eșantioane care vor fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare, utilizând criteriile din anexa 8. |
| --- | --- |

11.4.3.

Când nivelul calității nu pare a fi satisfăcător sau când pare necesar să se verifice valabilitatea încercărilor efectuate în temeiul punctului 11.4.2 de mai sus, inspectorul prelevă eșantioane care vor fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare, utilizând criteriile din anexa 8.

| 11.4.4. | Autoritatea competentă poate efectua toate încercările prevăzute în prezentul regulament. Aceste încercări vor fi efectuate pe eșantioane prelevate la întâmplare, fără a perturba angajamentele de livrare ale producătorului și în conformitate cu criteriile de la anexa 8. |
| --- | --- |

11.4.4.

Autoritatea competentă poate efectua toate încercările prevăzute în prezentul regulament. Aceste încercări vor fi efectuate pe eșantioane prelevate la întâmplare, fără a perturba angajamentele de livrare ale producătorului și în conformitate cu criteriile de la anexa 8.

| 11.4.5. | Autoritatea competentă se străduiește să obțină o frecvență de o inspecție la doi ani. Cu toate acestea, aceasta rămâne la alegerea autorității competente și este în funcție de încrederea sa în dispozițiile luate pentru a se asigura un control eficient al conformității producției. În cazul în care se înregistrează rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că s-au luat toate măsurile necesare pentru a se restabili conformitatea producției într-un timp cât mai scurt. |
| --- | --- |

11.4.5.

Autoritatea competentă se străduiește să obțină o frecvență de o inspecție la doi ani. Cu toate acestea, aceasta rămâne la alegerea autorității competente și este în funcție de încrederea sa în dispozițiile luate pentru a se asigura un control eficient al conformității producției. În cazul în care se înregistrează rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că s-au luat toate măsurile necesare pentru a se restabili conformitatea producției într-un timp cât mai scurt.

| 11.5. | Nu se ține seama de farurile cu defecte vizibile. |
| --- | --- |

11.5.

Nu se ține seama de farurile cu defecte vizibile.

| 11.6. | Nu se ține seama de marcajul de referință. |
| --- | --- |

11.6.

Nu se ține seama de marcajul de referință.

12.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

| 12.1. | Omologarea acordată pentru un tip de unitate HSB în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă cerințele stabilite nu sunt respectate sau dacă o unitate HSB care poartă marca de omologare nu este conformă tipului omologat. |
| --- | --- |

12.1.

Omologarea acordată pentru un tip de unitate HSB în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă cerințele stabilite nu sunt respectate sau dacă o unitate HSB care poartă marca de omologare nu este conformă tipului omologat.

| 12.2. | În cazul în care o parte contractantă la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta informează celelalte părți la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul prezentat în anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

12.2.

În cazul în care o parte contractantă la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta informează celelalte părți la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul prezentat în anexa 1 la prezentul regulament.

13.   MODIFICĂRI ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII UNUI TIP DE UNITATE ETANȘĂ CU HALOGEN (UNITATE HSB)

| 13.1. | Orice modificare a tipului de unitate HSB este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a omologat tipul de unitate HSB respectiv. Serviciul poate să:






  13.1.1. | considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, unitatea HSB rămâne conformă cu cerințele stabilite; sau |
| --- | --- | --- |

13.1.

Orice modificare a tipului de unitate HSB este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a omologat tipul de unitate HSB respectiv. Serviciul poate să:

13.1.1.

considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, unitatea HSB rămâne conformă cu cerințele stabilite; sau

| 13.1.2. | să solicite un raport de încercare suplimentar de la serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

13.1.2.

să solicite un raport de încercare suplimentar de la serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

| 13.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, menționând modificările aduse, se comunică prin procedura menționată la punctul 5.1.4 de mai sus părților la acord, care aplică prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, menționând modificările aduse, se comunică prin procedura menționată la punctul 5.1.4 de mai sus părților la acord, care aplică prezentul regulament.

| 13.3. | Autoritatea competentă care acordă extinderea omologării îi atribuie un număr de serie pe care îl notifică părților contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.3.

Autoritatea competentă care acordă extinderea omologării îi atribuie un număr de serie pe care îl notifică părților contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

14.   OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul unei omologări încetează producția unui tip de unitate HSB omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează în acest sens autoritatea care a acordat omologarea. La primirea notificării relevante, autoritatea respectivă informează celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare conform cu modelul prezentat în anexa 1 la prezentul regulament.

15.   DISPOZIȚII TRANZITORII

| 15.1. | Începând cu data intrării în vigoare a seriei 02 de amendamente la prezentul regulament, nicio parte contractantă care îl aplică nu poate să refuze acordarea omologărilor în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost acesta modificat prin seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

15.1.

Începând cu data intrării în vigoare a seriei 02 de amendamente la prezentul regulament, nicio parte contractantă care îl aplică nu poate să refuze acordarea omologărilor în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost acesta modificat prin seria 02 de amendamente.

| 15.2. | La 24 de luni după data de intrare în vigoare menționată la punctul 15.1 de mai sus,părțile contractante care aplică prezentul regulament vor acorda omologarea numai dacă unitatea HSB care urmează a fi omologată îndeplinește cerințele prezentului regulament, conform modificărilor aduse de seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

15.2.

La 24 de luni după data de intrare în vigoare menționată la punctul 15.1 de mai sus,părțile contractante care aplică prezentul regulament vor acorda omologarea numai dacă unitatea HSB care urmează a fi omologată îndeplinește cerințele prezentului regulament, conform modificărilor aduse de seria 02 de amendamente.

| 15.3. | Omologările deja acordate în temeiul prezentului regulament înaintea datei menționate la punctul 15.2 de mai sus rămân valabile. Cu toate acestea, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea unităților HSB care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente:






  15.3.1. | pe vehiculele a căror omologare de tip sau omologare individuală a fost acordată cu mai mult de 24 de luni de la data intrării în vigoare menționată la punctul 15.1 de mai sus; |
| --- | --- | --- |

15.3.

Omologările deja acordate în temeiul prezentului regulament înaintea datei menționate la punctul 15.2 de mai sus rămân valabile. Cu toate acestea, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea unităților HSB care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente:

15.3.1.

pe vehiculele a căror omologare de tip sau omologare individuală a fost acordată cu mai mult de 24 de luni de la data intrării în vigoare menționată la punctul 15.1 de mai sus;

| 15.3.2. | pe vehiculele a căror primă înmatriculare datează de mai mult de 5 ani înaintea datei de intrare în vigoare menționate la punctul 15.1 de mai sus. |
| --- | --- |

15.3.2.

pe vehiculele a căror primă înmatriculare datează de mai mult de 5 ani înaintea datei de intrare în vigoare menționate la punctul 15.1 de mai sus.

16.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE SERVICIILOR ADMINISTRATIVE

Părțile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite numele și adresele serviciilor tehnice însărcinate cu efectuarea încercărilor de omologare și ale serviciilor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să le fie trimise fișele de omologare, de extindere, de refuz sau de retragere a omologării sau de oprire definitivă a producției, acordate în alte țări.

---

(1)  Niciun element din prezentul regulament nu împiedică o parte la acord care aplică prezentul regulament să interzică combinarea unei unități HSB care încorporează un dispersor din material plastic omologat în temeiul prezentului regulament cu un echipament de curățire mecanică a farurilor (cu ștergătoare).

(2)  Astfel cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 modificat ultima dată prin amendamentul 4).

(3)  În cazul unităților concepute pentru a răspunde cerințelor unui singur sens de circulație (fie pe dreapta, fie pe stânga), se recomandă ca, în plus, să se indice într-un mod care să fie de neșters, pe dispersorul din față, limitele zonei care va putea fi mascată pentru a se evita deranjarea utilizatorilor în țările în care circulația se efectuează pe sensul opus față de țara pentru care au fost destinate farurile. Această marcare nu este necesară totuși în cazul în care zona respectivă este astfel concepută, încât iese în evidență în mod clar.

(4)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (vacant), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (vacant), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (vacant), 34 pentru Bulgaria, 35 (vacant), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (vacant), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (vacant), 42 pentru Comunitatea Europeană (Omologările sunt acordate de statele sale membre folosind simbolul CEE respectiv), 43 pentru Japonia, 44 (vacant), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta, 51 pentru Republica Coreea, 52 pentru Malaysia, 53 pentru Thailanda, 54 și 55 (vacante), 56 pentru Muntenegru, 57 (vacant) și 58 pentru Tunisia. Numerele ulterioare vor fi atribuite altor țări în ordinea cronologică a ratificării sau aderării acestora la Acordul privind adoptarea de prescripții tehnice uniforme pentru vehiculele cu roți, echipamente și piese care pot fi montate și/sau utilizate pe vehiculele cu roți și la condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor prescripții, iar numerele astfel atribuite vor fi comunicate părților contractante la acord de către Secretariatul General al Organizației Națiunilor Unite.

(5)  Cerințele referitoare la unitățile HSB cu o tensiune nominală de 24 volți sunt în curs de analiză.

(6)  Toate măsurările fotometrice se efectuează la tensiunea nominală indicată la punctul 7.1.

(7)  Dacă, în cazul unei unități HSB concepute pentru a corespunde cerințelor prezentului regulament doar pentru fasciculul de întâlnire, axa focală diferă sensibil față de direcția generală a fasciculului luminos, se efectuează un reglaj lateral astfel încât să satisfacă cât mai bine cerințele impuse în privința intensității luminoase în punctele 75 R și 50 R, pentru circulația pe partea dreaptă, și în punctele 75 L și 50 L, pentru circulația pe partea stângă.

(8)  Ecranul de reglaj trebuie să fie suficient de lat pentru a permite examinarea liniei de separare pe o arie de cel puțin 5° de fiecare parte a liniei vv.

(9)  Dacă fasciculul nu are o linie de separare cu un punct de frângere clar, ajustarea laterală va fi afectată astfel încât să se satisfacă cel mai bine cerințele privind iluminarea menționate la punctele 75 R și 50 R pentru circulația pe partea dreaptă și, respectiv, la punctele 75 L și 50 L pentru circulația pe partea stângă.

(10)  O unitate HSB proiectată să emită un fascicul de întâlnire poate încorpora un fascicul de drum care nu face obiectul acestei cerințe.

(11)  Limita de dereglare de 1° la dreapta sau la stânga nu este incompatibilă cu dereglarea verticală în sus sau în jos, care este limitată numai de condițiile impuse la punctul 8.3. Cu toate acestea, partea orizontală a liniei de separare nu ar trebui să depășească linia hh (condițiile prevăzute la punctul 8.3 nu se aplică farurilor concepute să satisfacă dispozițiile prezentului regulament numai pentru furnizarea fasciculului cu lumină de întâlnire).

(12)  E50R și E50L reprezintă nivelurile de intensitate luminoasă măsurate real.

(13)  Această cerință va face obiectul unei recomandări destinate autorităților.

---

ANEXA 1

COMUNICARE

[formatul maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

ANEXA 2

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

Figura 1

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe o unitate optică HSB, indică faptul că unitatea în cauză a fost omologată în Țările de Jos (E4) cu numărul 2439, că îndeplinește condițiile prezentului regulament astfel cum este modificat prin seria 02 de amendamente, atât pentru fasciculul de întâlnire, cât și pentru fasciculul de drum și că este concepută numai pentru circulația pe dreapta.

Cifra 30 indică faptul că intensitatea maximă a fasciculului de drum este cuprinsă între 86 250 și 101 250 candele.

Notă: Numărul de omologare și simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie plasate în apropierea cercului și să fie dispuse fie deasupra, fie sub litera „E”, fie la stânga, fie la dreapta literei respective. Cifrele numărului de omologare vor fi dispuse de aceeași parte în raport cu litera „E” și orientate în același sens. Este necesar să se evite utilizarea cifrelor romane la numerele de omologare, pentru a se elimina orice risc de confuzie cu alte simboluri.

Figura 2

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe o unitate optică HSB, indică faptul că unitatea în cauză îndeplinește condițiile prezentului regulament astfel cum este modificat prin seria 02 de amendamente, atât pentru fasciculul de întâlnire, cât și pentru fasciculul de drum, și că este concepută numai pentru circulația pe stânga.

Figura 3a

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe o unitate optică HSB, indică faptul că unitatea în cauză îndeplinește condițiile prezentului regulament astfel cum este modificat prin seria 02 de amendamente, numai pentru fasciculul de întâlnire și că este concepută numai pentru circulația pe dreapta.

Figura 3b

Image

| Figura 4 | Figura 5 |
| --- | --- |
| Marca de omologare de mai sus, aplicată pe unități optice HSB care încorporează un dispersor din material plastic, indică faptul că farurile în cauză îndeplinesc condițiile prezentului regulament astfel cum este modificat prin seria 02 de amendamente: |
| Numai pentru fasciculul de întâlnire și sunt concepute numai pentru circulația pe stânga. | Numai pentru fasciculul de drum. |
| | Numărul 30 indică faptul că intensitatea luminoasă maximă a fasciculului de drum este cuprinsă între 82 500 și 101 250 candele. |
| Figura 6 | Figura 7 |
| Identificarea unei unități HSB care îndeplinește condițiile Regulamentului nr. 31 |
| Atât pentru fasciculul de drum, cât și fasciculul de întâlnire și este conceput doar pentru circulația pe partea dreaptă. | Numai pentru fasciculul de întâlnire și este conceput numai pentru circulația pe partea dreaptă. |
| Filamentul luminii de întâlnire nu trebuie să fie aprins în același timp cu filamentul luminii de drum și/sau cu oricare altă lumină reciproc încorporată. |

Figura 4

Image

Figura 5

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe unități optice HSB care încorporează un dispersor din material plastic, indică faptul că farurile în cauză îndeplinesc condițiile prezentului regulament astfel cum este modificat prin seria 02 de amendamente:

Numai pentru fasciculul de întâlnire și sunt concepute numai pentru circulația pe stânga.

Numai pentru fasciculul de drum.

Numărul 30 indică faptul că intensitatea luminoasă maximă a fasciculului de drum este cuprinsă între 82 500 și 101 250 candele.

Figura 6

Image

Figura 7

Image

Identificarea unei unități HSB care îndeplinește condițiile Regulamentului nr. 31

Atât pentru fasciculul de drum, cât și fasciculul de întâlnire și este conceput doar pentru circulația pe partea dreaptă.

Numai pentru fasciculul de întâlnire și este conceput numai pentru circulația pe partea dreaptă.

Filamentul luminii de întâlnire nu trebuie să fie aprins în același timp cu filamentul luminii de drum și/sau cu oricare altă lumină reciproc încorporată.

Figura 8

Marcarea simplificată pentru lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate

(Liniile verticale și orizontale ilustrează schematic configurația dispozitivului de semnalizare luminoasă. Ele nu fac parte din marca de omologare.)

MODELUL A

Image

MODELUL B

Image

MODELUL C

Image

MODELUL D

Image

Notă: Cele patru exemple de mai sus corespund unui dispozitiv de iluminare care poartă o marcă de omologare referitoare la:

| | o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7; |
| --- | --- |

o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7;

| | o unitate optică HSB cu fascicul de întâlnire conceput pentru circulația pe partea dreaptă și circulația pe partea stângă și cu un fascicul de drum cu intensitatea maximă cuprinsă între 86 250 și 101 250 candele (așa cum indică numărul 30), omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 31 și încorporând un dispersor din material plastic; |
| --- | --- |

o unitate optică HSB cu fascicul de întâlnire conceput pentru circulația pe partea dreaptă și circulația pe partea stângă și cu un fascicul de drum cu intensitatea maximă cuprinsă între 86 250 și 101 250 candele (așa cum indică numărul 30), omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 31 și încorporând un dispersor din material plastic;

| | o lampă de ceață față, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 19 și care încorporează un dispersor din material plastic; |
| --- | --- |

o lampă de ceață față, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 19 și care încorporează un dispersor din material plastic;

| | o lampă de direcție față, din categoria 1a, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 6. |
| --- | --- |

o lampă de direcție față, din categoria 1a, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 6.

Figura 9

Lampă reciproc încorporată cu o unitate HSB

Exemplul 1

Image

Exemplul de mai sus corespunde marcării unui dispersor din material plastic, utilizat pentru diferite tipuri de unități HSB, și anume:

| fie | : | o unitate HSB cu un fascicul de întâlnire, concepută pentru ambele sensuri de circulație, și un fascicul de drum, omologată în Germania (E1) conform dispozițiilor Regulamentului nr. 5, modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporată cu o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7; |
| --- | --- | --- |
| fie | : | o unitate HSB cu un fascicul de întâlnire, concepută pentru cele două sensuri de circulație, și un fascicul de drum a cărui intensitate maximă este cuprinsă între 86 250 și 101 250 candele, omologată în Germania (E1), conform dispozițiilor Regulamentului nr. 31 modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporată cu aceeași lampă de poziție față menționată anterior; |
| fie | : | una dintre unitățile HSB de mai sus, omologate ca o singură lampă. |

fie

:

o unitate HSB cu un fascicul de întâlnire, concepută pentru ambele sensuri de circulație, și un fascicul de drum, omologată în Germania (E1) conform dispozițiilor Regulamentului nr. 5, modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporată cu o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7;

fie

:

o unitate HSB cu un fascicul de întâlnire, concepută pentru cele două sensuri de circulație, și un fascicul de drum a cărui intensitate maximă este cuprinsă între 86 250 și 101 250 candele, omologată în Germania (E1), conform dispozițiilor Regulamentului nr. 31 modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporată cu aceeași lampă de poziție față menționată anterior;

fie

:

una dintre unitățile HSB de mai sus, omologate ca o singură lampă.

Corpul principal al unității optice trebuie să poarte singurul număr de omologare valabil, de exemplu:

Image

Exemplul 2

Image

Exemplul de mai sus corespunde marcării unui dispersor utilizat pentru un ansamblu de două unități optice HSB, omologat în Țările de Jos (E4), compus dintr-un far care emite un fascicul de întâlnire conceput pentru ambele sensuri de circulație și un fascicul de drum care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 1 și un far care emite un fascicul de drum, care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 31.

---

ANEXA 3

CONEXIUNI ELECTRICE ALE UNITĂȚILOR HSB

Figura 1

Categoria 1 (numai pentru fascicul de drum)

Image

Figura 2

Categoria 21 (numai pentru fascicul de întâlnire)

Image

Figura 3

Categoria 22 (fascicul de întâlnire și de drum)

Image

---

ANEXA 4

ECRANUL DE MĂSURARE

| A. | Unitate HSB pentru circulația pe partea dreaptă |
| --- | --- |

A.

Unitate HSB pentru circulația pe partea dreaptă

Image

| B. | Unitate HSB pentru circulația pe partea stângă |
| --- | --- |

B.

Unitate HSB pentru circulația pe partea stângă

Image

---

ANEXA 5

Cerințe minime pentru conformitatea procedurilor de control al producției

1.   DISPOZIȚII GENERALE

| 1.1. | Cerințele privind conformitatea sunt considerate a fi satisfăcute din punct de vedere mecanic și geometric dacă diferențele nu depășesc abaterile inevitabile de fabricație din cadrul cerințelor prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.1.

Cerințele privind conformitatea sunt considerate a fi satisfăcute din punct de vedere mecanic și geometric dacă diferențele nu depășesc abaterile inevitabile de fabricație din cadrul cerințelor prevăzute în prezentul regulament.

| 1.2. | În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, la momentul încercării performanțelor fotometrice ale oricărui far ales la întâmplare:






  1.2.1. | nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament. Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterea maximă admisibilă este următoarea:







  B 50 L (sau R) | 0,2 | lx echivalent 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 | lx echivalent 30 % |
| Zona III | 0,3 | lx echivalent 20 % |
| 0,45 | lx echivalent 30 % |

1.2.

În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, la momentul încercării performanțelor fotometrice ale oricărui far ales la întâmplare:

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament. Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterea maximă admisibilă este următoarea:

B 50 L (sau R)

0,2

lx echivalent 20 %

0,3

lx echivalent 30 %

Zona III

0,3

lx echivalent 20 %

0,45

lx echivalent 30 %

| 1.2.2. | sau dacă:






  1.2.2.1. | pentru fasciculul de întâlnire, valorile prescrise în prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de + 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare regiune delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (1) (cu o toleranță de + 0,1 lx), 75 R (sau L), 50 V, 25 R și 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată cu mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

sau dacă:

1.2.2.1.

pentru fasciculul de întâlnire, valorile prescrise în prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de + 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare regiune delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (1) (cu o toleranță de + 0,1 lx), 75 R (sau L), 50 V, 25 R și 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată cu mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L;

| 1.2.2.2. | și dacă, pentru un fascicul de drum, HV fiind situat în interiorul liniei izolux de 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de – 20 % pentru valorile minime pentru valorile fotometrice, în orice punct de măsurare definit la punctul 8.3 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

și dacă, pentru un fascicul de drum, HV fiind situat în interiorul liniei izolux de 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de – 20 % pentru valorile minime pentru valorile fotometrice, în orice punct de măsurare definit la punctul 8.3 din prezentul regulament.

| 1.2.3. | Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, poziționarea farului poate fi schimbată, astfel încât axa fasciculului să nu fie deplasată lateral cu mai mult de 1° spre dreapta sau stânga (2). |
| --- | --- |

1.2.3.

Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, poziționarea farului poate fi schimbată, astfel încât axa fasciculului să nu fie deplasată lateral cu mai mult de 1° spre dreapta sau stânga (2).

| 1.3. | În privința verificării schimbării poziției verticale a liniei de separare sub influența căldurii, se aplică următoarea procedură:
  Unul dintre farurile eșantionului este încercat în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 2.1 din anexa 6, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului definit la punctul 2.2.2 din anexa 6.
  Farul este considerat acceptabil dacă Δ r nu depășește 1,5 mrad.
  Dacă această valoare depășește 1,5 mrad, fără să depășească 2 mrad, un al doilea far este supus încercării, după care media valorilor absolute înregistrate pentru cele două eșantioane nu trebuie să depășească 1,5 mrad. |
| --- | --- |

1.3.

În privința verificării schimbării poziției verticale a liniei de separare sub influența căldurii, se aplică următoarea procedură:

Unul dintre farurile eșantionului este încercat în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 2.1 din anexa 6, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului definit la punctul 2.2.2 din anexa 6.

Farul este considerat acceptabil dacă Δ r nu depășește 1,5 mrad.

Dacă această valoare depășește 1,5 mrad, fără să depășească 2 mrad, un al doilea far este supus încercării, după care media valorilor absolute înregistrate pentru cele două eșantioane nu trebuie să depășească 1,5 mrad.

| 1.4. | Coordonatele cromatice sunt respectate. |
| --- | --- |

1.4.

Coordonatele cromatice sunt respectate.

2.   CERINȚE MINIME PENTRU VERIFICAREA CONFORMITĂȚII DE CĂTRE PRODUCĂTOR

Pentru fiecare tip de far, deținătorul omologării trebuie să efectueze cel puțin următoarele încercări, la intervale adecvate. Încercările trebuie efectuate în conformitate cu dispozițiile din prezentul regulament.

În cazul în care o prelevare de eșantioane pune în evidență neconformitatea pentru tipul de încercare în cauză, se efectuează prelevări și încercări suplimentare. Producătorul trebuie să adopte măsuri pentru a asigura conformitatea producției respective.

2.1.   Natura încercărilor

Încercările de conformitate din prezentul regulament cuprind caracteristicile fotometrice și verificarea schimbării poziției verticale a liniei de separare sub influența căldurii.

2.2.   Metode utilizate în încercări

| 2.2.1. | Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.1.

Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament.

| 2.2.2. | În orice încercare de conformitate efectuată de către producător, pot fi utilizate metode echivalente cu acordul autorității competente responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare. Producătorul trebuie să facă dovada echivalenței metodelor utilizate cu cele stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.2.

În orice încercare de conformitate efectuată de către producător, pot fi utilizate metode echivalente cu acordul autorității competente responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare. Producătorul trebuie să facă dovada echivalenței metodelor utilizate cu cele stabilite în prezentul regulament.

| 2.2.3. | Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită calibrarea aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de către o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.2.3.

Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită calibrarea aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de către o autoritate competentă.

| 2.2.4. | În toate cazurile, metodele de referință sunt cele din prezentul regulament, în special pentru controalele și eșantionările administrative. |
| --- | --- |

2.2.4.

În toate cazurile, metodele de referință sunt cele din prezentul regulament, în special pentru controalele și eșantionările administrative.

2.3.   Tipul de eșantionare

Eșantioanele de faruri trebuie alese la întâmplare, dintr-un lot omogen. Prin lot omogen se înțelege un ansamblu de faruri de același tip, definit conform metodelor de producție ale producătorului.

Evaluarea se efectuează, în general, asupra lămpilor produse în serie de mai multe uzine. Cu toate acestea, un producător poate grupa cifrele de producție privind același tip de lampă produs de mai multe uzine, cu condiția ca aceste uzine să aplice aceleași criterii de calitate și același management al calității.

2.4.   Caracteristici fotometrice măsurate și înregistrate

Farurile alese drept eșantion fac obiectul unor măsurători fotometrice în punctele prevăzute în regulament, limitând înregistrarea la punctele Emax, HV (3), HL, HR (4) în cazul fasciculului de drum și în punctele B 50 L (sau R), HV, 50 V, 75 R (sau L) și 25 L (sau R) în cazul fasciculului de întâlnire (a se vedea figura din anexa 4).

2.5.   Criterii de acceptabilitate

Producătorul este responsabil cu efectuarea unui studiu statistic al rezultatelor încercărilor și cu definirea, de comun acord cu autoritatea competentă, a criteriilor privind admisibilitatea produselor sale în vederea îndeplinirii specificațiilor privind verificarea conformității produselor, prevăzute la punctul 11.1 din prezentul regulament.

Criteriile care reglementează acceptabilitatea trebuie să fie astfel încât, cu un grad de încredere de 95 %, probabilitatea minimă de a trece cu succes o verificare prin sondaj cum este cea descrisă în anexa 8 (prima prelevare) să fie de 0,95.

---

(1)  Literele între paranteze se referă la farurile concepute pentru circulația pe partea stângă.

(2)  Limita de dereglare de 1° la dreapta sau la stânga nu este incompatibilă cu dereglarea verticală în sus sau în jos, care este și ea limitată de condițiile impuse la punctul 8.3. Cu toate acestea, partea orizontală a liniei de separare nu ar trebui să depășească linia hh (dispozițiile de la punctul 8.3 nu se aplică unităților HSB destinate să satisfacă dispozițiile prezentului regulament numai pentru furnizarea fasciculului de întâlnire).

(3)  Atunci când fasciculul de drum este reciproc încorporat în fasciculul de întâlnire, HV va fi în cazul fasciculului de drum același punct de măsurare ca și în cazul fasciculului de întâlnire.

(4)  HL și HR: puncte de pe „hh” situate la o distanță de 1,125 m la stânga și, respectiv, la dreapta față de punctul HV.

---

ANEXA 6

Încercările de stabilitate a performanței fotometrice a farurilor în funcțiune

ÎNCERCĂRI ALE FARURILOR ÎNTREGI

După măsurarea valorilor fotometrice în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament, în punctele Emax pentru fasciculele de drum și în punctele HV, 50 R, B 50 L pentru fasciculele de întâlnire (sau HV, 50 L, B 50 R pentru farurile concepute pentru circulația pe partea stângă), un eșantion de far întreg este supus unei încercări de stabilitate a performanței fotometrice în stare de funcționare. Prin „far întreg” se înțelege ansamblul farului însuși, inclusiv părțile de caroserie și lămpile învecinate care pot să afecteze disiparea termică.

1.   ÎNCERCARE DE STABILITATE A PERFORMANȚEI FOTOMETRICE

Încercările trebuie să se efectueze într-o atmosferă uscată și calmă, la o temperatură ambiantă de 23 °C ± 5 °C, farul complet fiind fixat pe un suport care reprezintă instalarea corectă pe vehicul.

1.1.   Far curat

Farul trebuie să rămână aprins 12 ore, astfel cum se indică la punctul 1.1.1, și verificat astfel cum se prevede la punctul 1.1.2.

1.1.1.   Proceduri de încercare

Farul trebuie să rămână aprins o perioadă de timp specificată, astfel încât:

| (a) | în cazul în care urmează să fie omologată o singură funcție (fasciculul de drum sau fasciculul de întâlnire), filamentul corespunzător este aprins pe durata indicată (1); |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care urmează să fie omologată o singură funcție (fasciculul de drum sau fasciculul de întâlnire), filamentul corespunzător este aprins pe durata indicată (1);

| (b) | în cazul în care lampa de întâlnire și lampa de drum sunt reciproc încorporate (far HSB cu 2 filamente):
  dacă solicitantul precizează că farul este destinat utilizării cu un singur filament aprins (2), încercarea trebuie să fie executată în conformitate cu această condiție și fiecare dintre sursele luminoase specificate (1) rămâne aprinsă pentru jumătate din durata indicată la punctul 1.1;
  în toate celelalte cazuri (1)
   (2), farul este supus ciclului următor, până ce este atinsă durata indicată: | 15 minute, filamentul fasciculului de întâlnire aprins; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul în care lampa de întâlnire și lampa de drum sunt reciproc încorporate (far HSB cu 2 filamente):

dacă solicitantul precizează că farul este destinat utilizării cu un singur filament aprins (2), încercarea trebuie să fie executată în conformitate cu această condiție și fiecare dintre sursele luminoase specificate (1) rămâne aprinsă pentru jumătate din durata indicată la punctul 1.1;

în toate celelalte cazuri (1)
   (2), farul este supus ciclului următor, până ce este atinsă durata indicată:

15 minute, filamentul fasciculului de întâlnire aprins;

| | 5 minute, se aprind toate filamentele; |
| --- | --- |

5 minute, se aprind toate filamentele;

| (c) | în cazul surselor luminoase grupate, toate sursele individuale sunt aprinse simultan, pe toată durata prescrisă pentru sursele luminoase individuale: (a) ținând seama, de asemenea, de utilizarea surselor luminoase reciproc încorporate; (b) în conformitate cu instrucțiunile producătorilor. |
| --- | --- |

(c)

în cazul surselor luminoase grupate, toate sursele individuale sunt aprinse simultan, pe toată durata prescrisă pentru sursele luminoase individuale: (a) ținând seama, de asemenea, de utilizarea surselor luminoase reciproc încorporate; (b) în conformitate cu instrucțiunile producătorilor.

1.1.1.2.   Tensiunea de încercare

Tensiunea este reglată astfel încât să furnizeze 90 % din puterea maximă specificată în prezentul regulament, pentru tipul sau tipurile de faruri HSB în cauză.

1.1.2.   Rezultatele încercării

1.1.2.1.   Inspectarea vizuală

După ce se stabilizează temperatura farului la temperatura mediului ambiant, se curăță dispersorul farului și dispersorul exterior, dacă există, cu o cârpă din bumbac curată și umedă. Apoi se inspectează vizual; nu trebuie să se constate nicio distorsiune, deformare, fisură sau schimbare de culoare a dispersorului farului sau a dispersorului exterior, dacă există.

1.1.2.2.   Încercarea fotometrică

În conformitate cu dispozițiile prezentului regulament, se verifică valorile fotometrice în următoarele puncte:

| | Fascicul de întâlnire: | 50 R-B 50 L-HV pentru farurile destinate circulației pe partea dreaptă, |
| --- | --- | --- |

Fascicul de întâlnire:

50 R-B 50 L-HV pentru farurile destinate circulației pe partea dreaptă,

| | 50 L-B 50 R-HV pentru farurile concepute pentru circulația pe partea stângă. |
| --- | --- |

50 L-B 50 R-HV pentru farurile concepute pentru circulația pe partea stângă.

| | Fascicul de drum:
  punctul Emax

  Pentru a se ține seama de eventualele deformări ale suportului farului cauzate de căldură, se poate efectua un nou reglaj (pentru deplasarea liniei de separare, a se vedea punctul 2 din prezenta anexă). Se admite o abatere de 10 %, inclusiv toleranțele procedurii de măsurare fotometrică, între caracteristicile fotometrice și valorile măsurate înainte de încercare. |
| --- | --- |

Fascicul de drum:

punctul Emax

Pentru a se ține seama de eventualele deformări ale suportului farului cauzate de căldură, se poate efectua un nou reglaj (pentru deplasarea liniei de separare, a se vedea punctul 2 din prezenta anexă). Se admite o abatere de 10 %, inclusiv toleranțele procedurii de măsurare fotometrică, între caracteristicile fotometrice și valorile măsurate înainte de încercare.

1.2.   Far murdar

După ce a fost încercat astfel cum se prevede la punctul 1.1 de mai sus, farul este pregătit în modul descris la punctul 1.2.1, apoi este aprins timp de o oră astfel cum se prevede la punctul 1.1.1 și după aceea este verificat astfel cum se indică la punctul 1.1.2.

1.2.1.   Pregătirea farului

1.2.1.1.   Amestecul utilizat la încercare

| 1.2.1.1.1. | Pentru farul cu dispersor exterior din sticlă:
  Amestecul de apă și de poluant care urmează să se aplice pe far este constituit din: | 9 părți (în greutate) nisip silicios cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Pentru farul cu dispersor exterior din sticlă:

Amestecul de apă și de poluant care urmează să se aplice pe far este constituit din:

9 părți (în greutate) nisip silicios cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm;

| | 1 parte (în greutate) de praf de cărbune vegetal (lemn de fag) cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm, |
| --- | --- |

1 parte (în greutate) de praf de cărbune vegetal (lemn de fag) cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm,

| | 0,2 părți (în greutate) NaCMC (3) și |
| --- | --- |

0,2 părți (în greutate) NaCMC (3) și

| | o cantitate adecvată de apă distilată având o conductivitate ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

o cantitate adecvată de apă distilată având o conductivitate ≤ 1 mS/m.

Amestecul nu trebuie să fie mai vechi de 14 zile.

| 1.2.1.1.2. | Pentru farul cu dispersor exterior din material plastic:
  Amestecul de apă și de poluant care urmează să se aplice pe far este constituit din: | 9 părți (în greutate) nisip silicios cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Pentru farul cu dispersor exterior din material plastic:

Amestecul de apă și de poluant care urmează să se aplice pe far este constituit din:

9 părți (în greutate) nisip silicios cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm;

| | 1 parte (în greutate) de praf de cărbune vegetal (lemn de fag) cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm, |
| --- | --- |

1 parte (în greutate) de praf de cărbune vegetal (lemn de fag) cu mărimea particulelor cuprinsă între 0 și 100 μm,

| | 0,2 părți (în greutate) de NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 părți (în greutate) de NaCMC (3),

| | 13 părți în greutate de apă distilată cu conductivitatea ≤ 1mS/m și |
| --- | --- |

13 părți în greutate de apă distilată cu conductivitatea ≤ 1mS/m și

| | 2 ± 1 părți de agent de înmuiere (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 părți de agent de înmuiere (4).

Amestecul nu trebuie să fie mai vechi de 14 zile.

1.2.1.2.   Aplicarea amestecului de încercare pe far

Amestecul de încercare se aplică uniform pe întreaga suprafață emisivă a farului și se lasă să se usuce. Se repetă această operație până când intensitatea luminoasă scade până la o valoare cuprinsă între 15 % și 20 % din valorile măsurate pentru fiecare dintre următoarele puncte, în condițiile descrise la punctul 1 de mai sus:

| | punctul Emax pentru fasciculul de drum, cu distribuție fotometrică pentru un far cu lumină de drum/de întâlnire, |
| --- | --- |

punctul Emax pentru fasciculul de drum, cu distribuție fotometrică pentru un far cu lumină de drum/de întâlnire,

| | punctul Emax pentru fasciculul de drum, cu distribuție fotometrică numai pentru un far cu lumină de drum, |
| --- | --- |

punctul Emax pentru fasciculul de drum, cu distribuție fotometrică numai pentru un far cu lumină de drum,

| | 50 R și 50 V (5) pentru un far doar cu fascicul de întâlnire, conceput pentru circulația pe partea dreaptă, |
| --- | --- |

50 R și 50 V (5) pentru un far doar cu fascicul de întâlnire, conceput pentru circulația pe partea dreaptă,

| | 50 L și 50 V (5) pentru un far doar cu fascicul de întâlnire, conceput pentru circulația pe partea stângă. |
| --- | --- |

50 L și 50 V (5) pentru un far doar cu fascicul de întâlnire, conceput pentru circulația pe partea stângă.

1.2.1.3.   Echipamentul de măsurare

Echipamentul de măsurare trebuie să fie echivalent celui utilizat la încercările de omologare a farurilor.

2.   VERIFICAREA MODIFICĂRII POZIȚIEI VERTICALE A LINIEI DE SEPARARE SUB INFLUENȚA CĂLDURII

Această încercare constă în a verifica dacă deplasarea verticală a liniei de separare a unui far de întâlnire care este aprins datorită căldurii nu depășește o valoare recomandată.

Farul care a făcut obiectul încercărilor descrise la punctul 1.1 este apoi supus încercării descrise la punctul 2.1, fără a fi demontat de pe suportul său sau reajustat în raport cu acesta.

2.1.   Încercare

Încercarea se efectuează într-o atmosferă uscată și liniștită, la o temperatură ambiantă de 23 °C ± 5 °C.

Un far HSB de serie care a funcționat cel puțin o oră este aprins în poziția de fascicul cu lumină de întâlnire, fără să fie demontat din suportul său sau reajustat în raport cu acesta. (Pentru această încercare, tensiunea trebuie să fie reglată astfel cum se prevede la punctul 1.1.1.2.) Poziția liniei de separare în partea ei orizontală (între linia vv și verticala care trece prin punctul B 50 L pentru farurile destinate circulației pe partea dreaptă sau punctul B 50 R pentru cele destinate circulației pe partea stângă) este verificată 3 minute (r3) și, respectiv, 60 de minute (r60), după aprindere.

Măsurarea variației poziției liniei de separare conform descrierii de mai sus se efectuează prin orice metodă care oferă o acuratețe acceptabilă și rezultate reproductibile.

2.2.   Rezultatele încercării

| 2.2.1. | Rezultatul, exprimat în miliradiani (mrad), este considerat acceptabil atunci când valoarea absolută Δ rI = | r3 - r60 | înregistrată pe far nu este mai mare de 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Rezultatul, exprimat în miliradiani (mrad), este considerat acceptabil atunci când valoarea absolută Δ rI = | r3 - r60 | înregistrată pe far nu este mai mare de 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

| 2.2.2. | Cu toate acestea, dacă această valoare este mai mare de 1,0 mrad, dar inferioară sau egală cu 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), un al doilea far este încercat astfel cum se prevede la punctul 2.1, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului descris mai jos, pentru a stabiliza poziția părților mecanice ale farului pe un suport reprezentativ pentru instalarea sa pe vehicul:
  far cu fascicul de întâlnire aprins timp de o oră (tensiunea de alimentare fiind reglată astfel cum se prevede la punctul 1.1.1.2),
  perioadă de pauză de o oră.
  Tipul de far este considerat acceptabil dacă media valorilor absolute Δ rI măsurată pe primul eșantion și Δ rII măsurată pe al doilea eșantion este mai mică sau egală cu 1,0 mrad |
| --- | --- |

2.2.2.

Cu toate acestea, dacă această valoare este mai mare de 1,0 mrad, dar inferioară sau egală cu 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), un al doilea far este încercat astfel cum se prevede la punctul 2.1, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului descris mai jos, pentru a stabiliza poziția părților mecanice ale farului pe un suport reprezentativ pentru instalarea sa pe vehicul:

far cu fascicul de întâlnire aprins timp de o oră (tensiunea de alimentare fiind reglată astfel cum se prevede la punctul 1.1.1.2),

perioadă de pauză de o oră.

Tipul de far este considerat acceptabil dacă media valorilor absolute Δ rI măsurată pe primul eșantion și Δ rII măsurată pe al doilea eșantion este mai mică sau egală cu 1,0 mrad

Formula

---

(1)  Când farul care face obiectul încercării este grupat și/sau reciproc încorporat cu lămpi de poziție, acestea din urmă trebuie să rămână aprinse pe toată durata încercării. În cazul unei lămpi care indică direcția, farul va fi aprins intermitent, cu un raport aprins-stins de aproximativ unu la unu.

(2)  Dacă două filamente sunt aprinse simultan când farul se aprinde intermitent, aceasta nu se consideră utilizare normală simultană a filamentelor.

(3)  NaCMC reprezintă carboximetil celuloză sodică, în mod obișnuit notată CMC. NaCMC utilizat în amestec are un grad de substituire (GS) între 0,6-0,7 și o vâscozitate de 200-300 cP pentru o soluție de 2 % la 20 °C.

(4)  Toleranța privind cantitatea se datorează necesității de a obține un poluant care se întinde corect pe toate dispersoarele din material plastic.

(5)  50 V se situează la 375 mm sub HV, pe linia verticală v-v pe ecran la 25 m distanță.

---

ANEXA 7

Cerințe pentru lămpi care încorporează dispersoare din material plastic – Încercări pentru dispersoare sau eșantioane de material și pentru lămpi complete

1.   DISPOZIȚII GENERALE

| 1.1. | Eșantioanele furnizate în conformitate cu punctul 3.2.4 din prezentul regulament trebuie să îndeplinească condițiile specificate la punctele 2.1-2.5 de mai jos. |
| --- | --- |

1.1.

Eșantioanele furnizate în conformitate cu punctul 3.2.4 din prezentul regulament trebuie să îndeplinească condițiile specificate la punctele 2.1-2.5 de mai jos.

| 1.2. | Două din cinci eșantioane de faruri complete furnizate în conformitate cu punctul 3.2.3 din prezentul regulament care încorporează dispersoare din material plastic trebuie să îndeplinească, în ceea ce privește materialul dispersoarelor, condițiile specificate la punctul 2.6 de mai jos. |
| --- | --- |

1.2.

Două din cinci eșantioane de faruri complete furnizate în conformitate cu punctul 3.2.3 din prezentul regulament care încorporează dispersoare din material plastic trebuie să îndeplinească, în ceea ce privește materialul dispersoarelor, condițiile specificate la punctul 2.6 de mai jos.

| 1.3. | Eșantioanele de dispersoare din material plastic sau eșantioanele de materiale fac obiectul, împreună cu reflectorul în fața căruia sunt menite să fie montate dispersoarele, după caz, încercărilor de omologare în ordinea cronologică indicată în tabelul A reprodus în apendicele 1 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.3.

Eșantioanele de dispersoare din material plastic sau eșantioanele de materiale fac obiectul, împreună cu reflectorul în fața căruia sunt menite să fie montate dispersoarele, după caz, încercărilor de omologare în ordinea cronologică indicată în tabelul A reprodus în apendicele 1 la prezenta anexă.

| 1.4. | Cu toate acestea, în cazul în care producătorul farului este în măsură să dovedească faptul că produsul a trecut deja cu succes de încercările prevăzute la punctele 2.1-2.5 de mai jos sau de încercările echivalente în conformitate cu un alt regulament, nu este necesar să fie repetate încercările respective; se vor efectua obligatoriu numai încercările prevăzute în tabelul B din apendicele 1. |
| --- | --- |

1.4.

Cu toate acestea, în cazul în care producătorul farului este în măsură să dovedească faptul că produsul a trecut deja cu succes de încercările prevăzute la punctele 2.1-2.5 de mai jos sau de încercările echivalente în conformitate cu un alt regulament, nu este necesar să fie repetate încercările respective; se vor efectua obligatoriu numai încercările prevăzute în tabelul B din apendicele 1.

2.   ÎNCERCĂRI

2.1.   Rezistența la schimbări de temperatură

2.1.1.   Încercări

Trei eșantioane noi (dispersoare) se supun la cinci cicluri de temperatură și umiditate (UR = umiditatea relativă) în conformitate cu următorul program;

| | 3 ore la 40 °C ± 2 °C și 85-95 % UR; |
| --- | --- |

3 ore la 40 °C ± 2 °C și 85-95 % UR;

| | 1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR; |
| --- | --- |

1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR;

| | 15 ore la – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 ore la – 30 °C ± 2 °C;

| | 1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR; 3 ore la 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR; 3 ore la 80 °C ± 2 °C;

| | 1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR. |
| --- | --- |

1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR.

Înaintea acestei încercări, eșantioanele se mențin timp de cel puțin 4 ore la o temperatură de 23 °C ± 5 °C și 60-75 % UR.

Notă: perioadele de 1 oră la 23 °C ± 5 °C includ perioadele de tranziție de la o temperatură la alta, necesare pentru a evita efectele de șoc termic.

2.1.2.   Măsurări fotometrice

2.1.2.1.   Metoda

Măsurările fotometrice se efectuează pe eșantioane înainte și după încercare.

Măsurările fotometrice se efectuează cu o lampă-etalon în următoarele puncte:

| | B 50 L și 50 R pentru fasciculul de întâlnire al unui far cu fascicul de întâlnire sau al unui far cu fascicul de întâlnire și fascicul de drum (B 50 R și 50 L, în cazul farurilor concepute pentru circulația pe partea stângă); |
| --- | --- |

B 50 L și 50 R pentru fasciculul de întâlnire al unui far cu fascicul de întâlnire sau al unui far cu fascicul de întâlnire și fascicul de drum (B 50 R și 50 L, în cazul farurilor concepute pentru circulația pe partea stângă);

| | Emax pentru fasciculul de drum al unui far cu fascicul de drum sau al unui far cu fascicul de întâlnire și lumină de drum. |
| --- | --- |

Emax pentru fasciculul de drum al unui far cu fascicul de drum sau al unui far cu fascicul de întâlnire și lumină de drum.

2.1.2.2.   Rezultate

Abaterile dintre valorile fotometrice măsurate pe fiecare dintre eșantioane înainte și după încercare nu trebuie să depășească 10 %, inclusiv toleranțele datorate procedurilor de măsurare fotometrică.

2.2.   Rezistența la agenții atmosferici și chimici

2.2.1.   Rezistența la agenții atmosferici

Trei eșantioane noi (dispersoare sau eșantioane de material) sunt expuse radiațiilor unei surse având o distribuție a energiei spectrale similară cu aceea a unui corp negru la o temperatură între 5 500 K și 6 000 K. Filtre adecvate se plasează între sursă și eșantioane pentru a reduce pe cât posibil radiațiile cu lungimi de undă mai mici de 295 nm și mai mari de 2 500 nm. Eșantioanele sunt expuse unei intensități luminoase energetice de 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 pe parcursul unei perioade suficiente pentru ca energia luminoasă pe care o primesc să fie egală cu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. În incintă, temperatura măsurată pe panoul negru plasat la același nivel cu eșantioanele este de 50 °C ± 5 °C. În scopul asigurării unei expuneri uniforme, eșantioanele se rotesc în jurul sursei de radiație cu o turație între 1 și 5 rot/min.

Eșantioanele sunt supuse unei pulverizări cu apă distilată având o conductivitate mai mică de 1 mS/m și o temperatură de 23 °C ± 5 °C conform următorului ciclu:

| pulverizare | : | 5 minute; |
| --- | --- | --- |
| uscare | : | 25 de minute. |

pulverizare

:

5 minute;

uscare

:

25 de minute.

2.2.2.   Rezistența la agenții chimici

Ca urmare a încercării descrise la punctul 2.2.1 de mai sus și după efectuarea măsurării descrise la punctul 2.2.3.1 de mai jos, suprafața exterioară a celor trei eșantioane este supusă tratamentului descris la punctul 2.2.2.2 cu amestecul precizat la punctul 2.2.2.1 de mai jos.

2.2.2.1.   Amestecul utilizat la încercare

Amestecul pentru încercare este compus din 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetraclorură de etil, 12,5 % tricloretilenă și 6 % xilen (procentaj din volum).

2.2.2.2.   Aplicarea amestecului utilizat la încercare

Se impregnează până la saturație o bucată de țesătură de bumbac (conform standardului ISO 105) cu amestecul definit la punctul 2.2.2.1 și se aplică după maximum 10 secunde timp de 10 minute pe fața exterioară a eșantionului, cu o presiune de 50 N/cm2, corespunzătoare unei forțe de 100 N aplicată pe o suprafață de încercare de 14 × 14 mm.

În timpul acestei perioade de 10 minute, materialul textil se îmbibă din nou cu amestec, astfel încât compoziția lichidului aplicat să fie identică în continuare cu aceea a amestecului prescris pentru încercare.

Pe perioada aplicării, se permite compensarea presiunii aplicate eșantionului pentru a se preveni apariția crăpăturilor.

2.2.2.3.   Spălare

La sfârșitul aplicării amestecului pentru încercare eșantioanele se usucă la aer și apoi se spală cu soluția descrisă la punctul 2.3 (Rezistența la detergenți) la 23 °C ± 5 °C. Eșantioanele sunt apoi clătite cu grijă cu apă distilată care nu conține mai mult de 0,2 % impurități la 23 °C ± 5 °C și apoi șterse cu ajutorul unei cârpe moi.

2.2.3.   Rezultate

| 2.2.3.1. | După încercarea de rezistență la agenți atmosferici, suprafața exterioară a eșantioanelor nu trebuie să prezinte crăpături, zgârieturi, ciobiri sau deformări și variația medie a transmisiei
  Δ t = (T2 – T3)/T2, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă nu depășește 0,020.
  (Δ tm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

După încercarea de rezistență la agenți atmosferici, suprafața exterioară a eșantioanelor nu trebuie să prezinte crăpături, zgârieturi, ciobiri sau deformări și variația medie a transmisiei

Δ t = (T2 – T3)/T2, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă nu depășește 0,020.

(Δ tm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2. | După încercarea rezistenței la agenți chimici eșantioanele nu trebuie să poarte nicio urmă de depuneri chimice care pot cauza o variație a difuziei fluxului, a cărui variație medie,
  Δ d = (T5 – T4)/T2, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă, nu depășește 0,020.
  (Δ dm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

După încercarea rezistenței la agenți chimici eșantioanele nu trebuie să poarte nicio urmă de depuneri chimice care pot cauza o variație a difuziei fluxului, a cărui variație medie,

Δ d = (T5 – T4)/T2, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă, nu depășește 0,020.

(Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Rezistența la detergenți și hidrocarburi

2.3.1.   Rezistența la detergenți

Suprafața exterioară a celor 3 eșantioane (dispersoare sau eșantioane de materiale), după ce a fost încălzită la 50 °C ± 5 °C, este scufundată timp de 5 minute într-un amestec menținut la 23 °C ± 5 °C și compus din 99 părți apă distilată care nu conține mai mult de 0,02 % impurități și o parte de alchilarilsulfonat.

La finalul încercării, eșantioanele se usucă la 50 °C ± 5 °C. Suprafața eșantioanelor se curăță cu o cârpă umedă.

2.3.2.   Rezistența la hidrocarburi

Suprafața exterioară a celor trei eșantioane se freacă apoi ușor, timp de un minut, cu pânză de bumbac impregnată cu un amestec compus din 70 % n-heptan și 30 % toluen (procentaj în volum), apoi se usucă în aer liber.

2.3.3.   Rezultate

După realizarea succesivă a celor două încercări menționate mai sus, valoarea medie a variației de transmisie

Δ t = (T2 – T3)/T2, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă, nu depășește 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Rezistența la deteriorarea mecanică

2.4.1.   Metoda deteriorării mecanice

Fața exterioară a trei noi eșantioane (dispersoare) este supusă încercării de deteriorare mecanică uniformă prin metoda descrisă în apendicele 3 la prezenta anexă.

2.4.2.   Rezultate

După această încercare, variațiile:

în transmisie: Δ t = (T2 – T3)/T2,

și în difuzie: Δ t = (T5 – T4)/T2,

se măsoară în conformitate cu procedura descrisă în apendicele 2 în zona specificată la punctul 3.2.4.1.1 din prezentul regulament. Valoarea medie a celor trei eșantioane trebuie să fie astfel încât: Δ tm ≤ 0,100; Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Încercarea de aderență a acoperirilor, dacă există

2.5.1.   Pregătirea eșantionului

O suprafață de 20 mm × 20 mm din zona acoperită a dispersorului se taie cu o lamă de ras sau cu un ac, sub forma unei rețele de pătrate de aproximativ 2 mm x 2 mm. Presiunea exercitată asupra lamei sau acului este suficientă pentru a tăia cel puțin stratul acoperitor.

2.5.2.   Descrierea încercării

Se utilizează o bandă adezivă a cărei forță de aderență este de 2 N/(cm lățime) ± 20 %, măsurată în condițiile standardizate descrise în apendicele 4 la prezenta anexă. Această bandă adezivă, care are lățimea de minimum 25 mm, se presează cel puțin cinci minute pe suprafața pregătită conform prevederilor de la punctul 2.5.1.

Apoi, extremitatea benzii adezive este încărcată până la echilibrarea forței de aderență pe suprafața considerată printr-o forță perpendiculară pe această suprafață. În acest moment, se aplică benzii o viteză constantă de desprindere de 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultate

Nu trebuie să se constate deteriorări semnificative ale părții incizate. Deteriorările la intersecțiile pătratelor sau la marginile inciziilor sunt admise, cu condiția ca suprafața deteriorată să nu depășească 15 % din suprafața incizată.

2.6.   Încercări ale lămpii complete care încorporează un dispersor din material plastic

2.6.1.   Rezistența la deteriorare mecanică a suprafeței dispersorului

2.6.1.1.   Încercări

Dispersorul eșantionului de far nr. 1 este supus încercării descrise la punctul 2.4.1 de mai sus.

2.6.1.2.   Rezultate

După încercare, rezultatele măsurătorilor fotometrice pe un far, executate în conformitate cu prezentul regulament, nu trebuie să depășească cu mai mult de 30 % valorile maxime prescrise pentru punctele B 50 L și HV și nici să fie cu 10 % mai mici față de valoarea minimă prescrisă pentru punctul 75 R (în cazul farurilor destinate circulației pe partea stângă, punctele luate în considerare sunt B 50 R, HV și 75 L).

2.6.2.   Încercarea de aderență a acoperirilor, dacă există

Dispersorul eșantionului de far nr. 2 este supus încercării descrise la punctul 2.5 de mai sus.

3.   VERIFICAREA CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

| 3.1. | În privința materialelor utilizate pentru fabricarea dispersoarelor, farurile dintr-o serie sunt considerate drept conforme cu prezentul regulament, dacă:






  3.1.1. | după încercările de rezistență la agenți chimici și de rezistență la detergenți și hidrocarburi, suprafața exterioară a eșantioanelor nu prezintă crăpături, ciobiri sau deformări vizibile cu ochiul liber (a se vedea punctele 2.2.2, 2.3.1 și 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1.

În privința materialelor utilizate pentru fabricarea dispersoarelor, farurile dintr-o serie sunt considerate drept conforme cu prezentul regulament, dacă:

3.1.1.

după încercările de rezistență la agenți chimici și de rezistență la detergenți și hidrocarburi, suprafața exterioară a eșantioanelor nu prezintă crăpături, ciobiri sau deformări vizibile cu ochiul liber (a se vedea punctele 2.2.2, 2.3.1 și 2.3.2);

| 3.1.2. | după încercarea descrisă la punctul 2.6.1.1, valorile fotometrice în punctele de măsurare considerate la punctul 2.6.1.2 sunt în limitele prescrise prin prezentul regulament pentru conformitatea producției. |
| --- | --- |

3.1.2.

după încercarea descrisă la punctul 2.6.1.1, valorile fotometrice în punctele de măsurare considerate la punctul 2.6.1.2 sunt în limitele prescrise prin prezentul regulament pentru conformitatea producției.

| 3.2. | Dacă, în urma încercărilor, se constată că cerințele nu sunt îndeplinite, se repetă încercările pe un alt eșantion de faruri, ales la întâmplare. |
| --- | --- |

3.2.

Dacă, în urma încercărilor, se constată că cerințele nu sunt îndeplinite, se repetă încercările pe un alt eșantion de faruri, ales la întâmplare.

APENDICELE 1

ORDINEA CRONOLOGICĂ A ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE

| A. | Încercări pe materiale plastice (dispersoare sau eșantioane de material furnizate în conformitate cu punctul 3.2.4 din prezentul regulament).


















  Încercările eșantioanelor | Dispersoare sau eșantioane de material | Dispersoare |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Măsurări fotometrice precizate (punctul 2.1.2) |

A.

Încercări pe materiale plastice (dispersoare sau eșantioane de material furnizate în conformitate cu punctul 3.2.4 din prezentul regulament).

Încercările eșantioanelor

Dispersoare sau eșantioane de material

Dispersoare

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Măsurări fotometrice precizate (punctul 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Schimbare de temperatură (punctul 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Schimbare de temperatură (punctul 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2. | Măsurări fotometrice precizate (punctul 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2.

Măsurări fotometrice precizate (punctul 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.2.1.

Măsurarea transmisiei

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Măsurarea difuziei |
| --- | --- |

1.2.2.

Măsurarea difuziei

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Agenți atmosferici (punctul 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Agenți atmosferici (punctul 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.3.1.

Măsurarea transmisiei

x

x

x

| 1.4. | Agenți chimici (punctul 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Agenți chimici (punctul 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Măsurarea difuziei |
| --- | --- |

1.4.1.

Măsurarea difuziei

x

x

x

| 1.5. | Detergenți (punctul 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Detergenți (punctul 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Hidrocarburi (punctul 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Hidrocarburi (punctul 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.6.1.

Măsurarea transmisiei

x

x

x

| 1.7. | Deteriorare (punctul 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Deteriorare (punctul 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.7.1.

Măsurarea transmisiei

x

x

x

| 1.7.2. | Măsurarea difuziei |
| --- | --- |

1.7.2.

Măsurarea difuziei

x

x

x

| 1.8. | Aderență (punctul 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Aderență (punctul 2.5)

x

| B. | Încercări ale farurilor întregi (furnizate în conformitate cu punctul 3.2.3 din prezentul regulament)







  Încercări | Lampă față completă |
| --- | --- | --- |
| Nr. eșantion |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Deteriorare (punctul 2.6.1.1) |

B.

Încercări ale farurilor întregi (furnizate în conformitate cu punctul 3.2.3 din prezentul regulament)

Încercări

Lampă față completă

Nr. eșantion

1

2

2.1.

Deteriorare (punctul 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotometrie (punctul 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrie (punctul 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Aderență (punctul 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Aderență (punctul 2.6.2)

x

APENDICELE 2

Metodă de măsurare a difuziei și transmisiei luminii

1.   ECHIPAMENT (a se vedea figura)

Fasciculul unui colimator K cu semidivergența β/2 = 17,4 × 10-4 rd este limitat printr-o diafragmă DT cu o deschidere de 6 mm în raport cu care se amplasează suportul pentru eșantion.

Un dispersor convergent acromatic L2, cu aberația sferică corectată, unește diafragma DT și receptorul R; diametrul dispersorului L2 trebuie ales astfel încât să nu obtureze lumina difuzată de eșantion într-un con având jumătatea unghiului la vârf în valoare de ß/2 = 14°.

O diafragmă circulară DD cu unghiurile α0/2 = 1° și αmax/2 = 12° se plasează în planul focal imagine al dispersorului L2.

Partea centrală opacă a diafragmei este necesară pentru eliminarea luminii ce vine direct de la sursa de lumină. Este posibilă eliminarea părții centrale a diafragmei din fața fasciculului luminos în așa fel încât aceasta să revină exact în poziția originală.

Distanța L2 DT și lungimea focală F2 a dispersorului L2 trebuie alese astfel încât imaginea lui DT să acopere receptorul R în întregime.

Când fluxul incident inițial este de 1 000 de unități, precizia absolută a fiecărei măsurători este mai bună de o unitate.

2.   MĂSURĂRI

Se efectuează următoarele citiri:

| Lectură | Cu eșantion | Cu partea centrală a DD | Cantitate reprezentată |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nu | nu | Fluxul incident la citirea inițială |
| T2 | da (înainte de încercare) | nu | Fluxul transmis de noul material într-un câmp de 24 °C |
| T3 | da (după încercare) | nu | Fluxul transmis de materialul încercat într-un câmp de 24 °C |
| T4 | da (înainte de încercare) | da | Fluxul difuzat de noul material |
| T5 | da (după încercare) | da | Fluxul difuzat de materialul încercat |

Lectură

Cu eșantion

Cu partea centrală a DD

Cantitate reprezentată

T1

nu

nu

Fluxul incident la citirea inițială

T2

da (înainte de încercare)

nu

Fluxul transmis de noul material într-un câmp de 24 °C

T3

da (după încercare)

nu

Fluxul transmis de materialul încercat într-un câmp de 24 °C

T4

da (înainte de încercare)

da

Fluxul difuzat de noul material

T5

da (după încercare)

da

Fluxul difuzat de materialul încercat

Image

APENDICELE 3

METODA DE ÎNCERCARE PRIN PULVERIZARE

1.   ECHIPAMENTUL DE TESTARE

1.1.   Pulverizator

Pulverizatorul utilizat este echipat cu o duză cu diametrul de 1,3 mm care permite un debit de curgere a lichidului de 0,24 ± 0,02 l/minut la o presiune de utilizare de 6,0 bar – 0, + 0,5 bari.

Jetul obținut corespunzător acestor condiții de utilizare trebuie să aibă un diametru de 170 mm ± 50 mm pe suprafața expusă deteriorării, la o distanță de 380 mm ± 10 mm față de duză.

1.2.   Amestecul utilizat la încercare

Amestecul utilizat la încercare este compus din:

| | nisip de siliciu cu duritatea 7 pe scara Mohr și cu o granulozitate cuprinsă între 0 și 0,2 mm, cu o distribuție practic normală, având un factor unghiular de 1,8-2; |
| --- | --- |

nisip de siliciu cu duritatea 7 pe scara Mohr și cu o granulozitate cuprinsă între 0 și 0,2 mm, cu o distribuție practic normală, având un factor unghiular de 1,8-2;

| | apă, a cărei duritate nu depășește 205 g/m3, în proporție de 25 g nisip pentru 1 litru de apă. |
| --- | --- |

apă, a cărei duritate nu depășește 205 g/m3, în proporție de 25 g nisip pentru 1 litru de apă.

2.   ÎNCERCARE

Suprafața exterioară a dispersorului lămpii se expune o dată sau de mai multe ori jetului de nisip produs conform procedurii descrise mai sus. Jetul se pulverizează aproape perpendicular pe suprafața încercată.

Deteriorarea se verifică prin intermediul unuia sau mai multor eșantioane de sticlă plasate ca referință în apropierea dispersorului încercat. Pulverizarea amestecului este continuată până când variația difuziunii de lumină pe eșantion sau eșantioane, măsurată conform metodei descrise în apendicele 2, este astfel încât:

Δd = (T5-T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025

Se pot utiliza mai multe eșantioane de referință pentru a verifica dacă întreaga suprafață încercată s-a deteriorat omogen.

APENDICELE 4

ÎNCERCAREA DE ADERENȚĂ PENTRU BANDA ADEZIVĂ

1.   SCOP

Această metodă permite să se determine în condiții standardizate forța liniară de aderență a unei benzi adezive pe o placă de sticlă.

2.   PRINCIPIU

Se măsoară efortul necesar pentru a dezlipi sub un unghi de 90° o bandă adezivă de pe o placă de sticlă.

3.   CONDIȚII ATMOSFERICE SPECIFICE

Condițiile ambientale trebuie să fie de 23 °C ± 5 °C și o umiditate relativă (UR) de 65 ± 15 %.

4.   COMPONENTE ÎNCERCATE

Înainte de încercare, rola-eșantion a benzii adezive se condiționează timp de 24 de ore în atmosfera specificată (a se vedea punctul 3 de mai sus).

Din fiecare rolă se încearcă cinci bucăți de 400 mm lungime fiecare. Aceste bucăți se aleg din rolă după ce primele trei straturi au fost eliminate.

5.   PROCEDURA

Încercarea se efectuează în atmosfera specificată la punctul 3.

Se prelevă cinci epruvete, derulând radial banda cu o viteză de aproximativ 300 mm/s, apoi acestea sunt aplicate în următoarele 15 secunde astfel:

| | Se aplică progresiv banda pe o placă de sticlă prin frecare longitudinală ușoară cu degetul, astfel încât să nu existe nicio bulă de aer între bandă și placa de sticlă, dar fără a exercita o presiune semnificativă. |
| --- | --- |

Se aplică progresiv banda pe o placă de sticlă prin frecare longitudinală ușoară cu degetul, astfel încât să nu existe nicio bulă de aer între bandă și placa de sticlă, dar fără a exercita o presiune semnificativă.

| | Ansamblul se lasă timp de 10 minute în condițiile atmosferice specificate. |
| --- | --- |

Ansamblul se lasă timp de 10 minute în condițiile atmosferice specificate.

| | Se dezlipește epruveta de placă pe circa 25 mm, într-un plan perpendicular pe axa epruvetei. Se fixează sticla și se îndoaie capătul liber al benzii înapoi la 90°. Se aplică o forță astfel încât linia de separare dintre bandă și sticlă să fie perpendiculară pe această forță și perpendiculară pe sticlă. |
| --- | --- |

Se dezlipește epruveta de placă pe circa 25 mm, într-un plan perpendicular pe axa epruvetei. Se fixează sticla și se îndoaie capătul liber al benzii înapoi la 90°. Se aplică o forță astfel încât linia de separare dintre bandă și sticlă să fie perpendiculară pe această forță și perpendiculară pe sticlă.

| | Se trage, pentru a o dezlipi, cu viteza de 300 mm/s ± 30 mm/s și se înregistrează forța necesară. |
| --- | --- |

Se trage, pentru a o dezlipi, cu viteza de 300 mm/s ± 30 mm/s și se înregistrează forța necesară.

6.   REZULTATELE

Cele cinci valori obținute se aranjează în ordine și se calculează valoarea medie ca rezultat al măsurătorii. Această valoare trebuie exprimată în Newtoni/cm de lățime a benzii.

---

ANEXA 8

CERINȚE MINIME PRIVIND EȘANTIONAREA EFECTUATĂ DE UN INSPECTOR

1.   DISPOZIȚII GENERALE

| 1.1. | Cerințele privind conformitatea sunt considerate a fi satisfăcute din punct de vedere mecanic și geometric dacă diferențele nu depășesc abaterile inevitabile de fabricație din cadrul cerințelor prevăzute în prezentul regulament, dacă acestea există. |
| --- | --- |

1.1.

Cerințele privind conformitatea sunt considerate a fi satisfăcute din punct de vedere mecanic și geometric dacă diferențele nu depășesc abaterile inevitabile de fabricație din cadrul cerințelor prevăzute în prezentul regulament, dacă acestea există.

| 1.2. | În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, la momentul încercării performanțelor fotometrice ale oricărui far ales la întâmplare:






  1.2.1. | nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament. Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterea maximă admisă este următoarea:







  B 50 L (sau R) | 0,2 | lx echivalent 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 | lx echivalent 30 % |
| Zona III | 0,3 | lx echivalent 20 % |
| 0,45 | lx echivalent 30 % |

1.2.

În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, la momentul încercării performanțelor fotometrice ale oricărui far ales la întâmplare:

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament. Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterea maximă admisă este următoarea:

B 50 L (sau R)

0,2

lx echivalent 20 %

0,3

lx echivalent 30 %

Zona III

0,3

lx echivalent 20 %

0,45

lx echivalent 30 %

| 1.2.2. | sau dacă:






  1.2.2.1. | pentru fasciculul de întâlnire, valorile prescrise de prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de ± 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare regiune delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (1) (cu o toleranță de 0,1 lx), 75 R (sau L), 50 V, 25 R și 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată la mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

sau dacă:

1.2.2.1.

pentru fasciculul de întâlnire, valorile prescrise de prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de ± 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare regiune delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (1) (cu o toleranță de 0,1 lx), 75 R (sau L), 50 V, 25 R și 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată la mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L;

| 1.2.2.2. | și dacă, pentru un fascicul cu lumină de drum, HV fiind situat în interiorul liniei izolux de 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de – 20 % pentru valorile minime pentru valorile fotometrice, în orice punct de măsurare definit la punctul 8.3 din prezentul regulament. Nu se ține seama de marcajul de referință. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

și dacă, pentru un fascicul cu lumină de drum, HV fiind situat în interiorul liniei izolux de 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de – 20 % pentru valorile minime pentru valorile fotometrice, în orice punct de măsurare definit la punctul 8.3 din prezentul regulament. Nu se ține seama de marcajul de referință.

| 1.2.3. | Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, poziționarea farului poate fi schimbată, astfel încât axa fasciculului să nu fie deplasată lateral cu mai mult de 1° spre dreapta sau stânga (2). |
| --- | --- |

1.2.3.

Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, poziționarea farului poate fi schimbată, astfel încât axa fasciculului să nu fie deplasată lateral cu mai mult de 1° spre dreapta sau stânga (2).

| 1.2.4. | Nu se ține seama de farurile cu defecte vizibile. |
| --- | --- |

1.2.4.

Nu se ține seama de farurile cu defecte vizibile.

| 1.2.5. | Nu se ține seama de marcajul de referință. |
| --- | --- |

1.2.5.

Nu se ține seama de marcajul de referință.

| 1.3. | Coordonatele cromatice sunt respectate. |
| --- | --- |

1.3.

Coordonatele cromatice sunt respectate.

2.   PRIMA SELECTARE A EȘANTIOANELOR

La prima prelevare, se aleg la întâmplare patru faruri. Primul eșantion, constituit din două dispozitive, este marcat cu litera A, iar al doilea eșantion, constituit din două dispozitive, este marcat cu litera B.

2.1.   Conformitatea nu este contestată.

| 2.1.1. | Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie nu este contestată, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri, în sens defavorabil, sunt următoarele:






  2.1.1.1. | eșantionul A








  A1 | un far | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | cel mult | 20 % |
| A2 | ambele faruri | peste | 0 % |
| dar | cel mult | 20 % |
| se trece la eșantionul B | | |

2.1.1.

Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie nu este contestată, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri, în sens defavorabil, sunt următoarele:

2.1.1.1.

eșantionul A

A1

un far

0 %

un far

cel mult

20 %

A2

ambele faruri

peste

0 %

dar

cel mult

20 %

se trece la eșantionul B

| 2.1.1.2. | eșantionul B







  B1 | ambele faruri | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

eșantionul B

B1

ambele faruri

0 %

| 2.1.2. | sau în cazul în care sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A. |
| --- | --- |

2.1.2.

sau în cazul în care sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A.

2.2.   Conformitatea este contestată

| 2.2.1. | Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și producătorului i se cere să-și pună producția în conformitate, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele:






  2.2.1.1. | eșantionul A








  A3 | un far | cel mult | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 20 % |
| dar | cel mult | 30 % |

2.2.1.

Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și producătorului i se cere să-și pună producția în conformitate, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele:

2.2.1.1.

eșantionul A

A3

un far

cel mult

20 %

un far

peste

20 %

dar

cel mult

30 %

| 2.2.1.2. | eșantionul B








  B2 | în cazul lui A2 |
| --- | --- | --- |
| un far | peste | 0 % |
| dar | cel mult | 20 % |
| un far | cel mult | 20 % |
| B3 | în cazul lui A2 |
| un far | | 0 % |
| un far | peste | 20 % |
| dar | cel mult | 30 % |

2.2.1.2.

eșantionul B

B2

în cazul lui A2

un far

peste

0 %

dar

cel mult

20 %

un far

cel mult

20 %

B3

în cazul lui A2

un far

0 %

un far

peste

20 %

dar

cel mult

30 %

| 2.2.2. | sau în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A. |
| --- | --- |

2.2.2.

sau în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A.

2.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 12 în cazul în care, ca urmare a procedurii de eșantionare indicată în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate pe aceste faruri sunt următoarele:

| 2.3.1. | eșantionul A








  A4 | un far | cel mult | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 30 % |
| A5 | ambele faruri | peste | 20 % |

2.3.1.

eșantionul A

A4

un far

cel mult

20 %

un far

peste

30 %

A5

ambele faruri

peste

20 %

| 2.3.2. | eșantionul B








  B4 | în cazul lui A2 |
| --- | --- | --- |
| un far | peste | 0 % |
| dar | cel mult | 20 % |
| un far | cel mult | 20 % |
| B5 | în cazul lui A2 |
| ambele faruri | peste | 20 % |
| B6 | în cazul lui A2 |
| un far | | 0 % |
| un far | peste | 30 % |

2.3.2.

eșantionul B

B4

în cazul lui A2

un far

peste

0 %

dar

cel mult

20 %

un far

cel mult

20 %

B5

în cazul lui A2

ambele faruri

peste

20 %

B6

în cazul lui A2

un far

0 %

un far

peste

30 %

| 2.3.3. | sau în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele A și B. |
| --- | --- |

2.3.3.

sau în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele A și B.

3.   REPETAREA PROCEDURII DE SELECTARE A EȘANTIOANELOR

În cazul eșantioanelor A3, B2 și B3, este necesar să se efectueze o nouă eșantionare, alegând un al treilea eșantion C compus din două faruri și un al patrulea eșantion D compus din două faruri, alese din stocul produs după punerea în conformitate, în termen de două luni de la notificare.

3.1.   Conformitatea nu este contestată.

| 3.1.1. | Ca urmare a producerii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele:






  3.1.1.1. | eșantionul C








  C1 | un far | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | cel mult | 20 % |
| C2 | ambele faruri | peste | 0 % |
| dar | cel mult | 20 % |
| se trece la eșantionul D | | |

3.1.1.

Ca urmare a producerii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele:

3.1.1.1.

eșantionul C

C1

un far

0 %

un far

cel mult

20 %

C2

ambele faruri

peste

0 %

dar

cel mult

20 %

se trece la eșantionul D

| 3.1.1.2. | eșantionul D








  D1 | în cazul eșantionului C2 |
| --- | --- | --- |
| ambele faruri | | 0 % |

3.1.1.2.

eșantionul D

D1

în cazul eșantionului C2

ambele faruri

0 %

| 3.1.2. | sau în cazul în care sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C. |
| --- | --- |

3.1.2.

sau în cazul în care sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C.

3.2.   Conformitatea este contestată

| 3.2.1. | Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și producătorului i se cere să-și pună producția în conformitate, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele:






  3.2.1.1. | eșantionul D








  D2 | în cazul eșantionului C2 |
| --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 0 % |
| dar | cel mult | 20 % |
| un far | cel mult | 20 % |

3.2.1.

Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și producătorului i se cere să-și pună producția în conformitate, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele:

3.2.1.1.

eșantionul D

D2

în cazul eșantionului C2

un far

peste

0 %

dar

cel mult

20 %

un far

cel mult

20 %

| 3.2.1.2. | sau în cazul în care cerințele enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

sau în cazul în care cerințele enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C nu sunt îndeplinite.

3.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 12 în cazul în care, ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate pe aceste faruri sunt următoarele:

| 3.3.1. | eșantionul C








  C3 | un far | cel mult | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 20 % |
| C4 | ambele faruri | peste | 20 % |

3.3.1.

eșantionul C

C3

un far

cel mult

20 %

un far

peste

20 %

C4

ambele faruri

peste

20 %

| 3.3.2. | eșantionul D








  D3 | în cazul eșantionului C2 |
| --- | --- | --- |
| un far | 0 sau peste | 0 % |
| un far | peste | 20 % |

3.3.2.

eșantionul D

D3

în cazul eșantionului C2

un far

0 sau peste

0 %

un far

peste

20 %

| 3.3.3. | sau în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele C și D. |
| --- | --- |

3.3.3.

sau în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele C și D.

4.   SCHIMBAREA POZIȚIEI VERTICALE A LINIEI DE SEPARARE

În privința verificării schimbării poziției verticale a liniei de separare sub influența căldurii, se aplică următoarea procedură:

| | După ce se aleg eșantioanele conform procedurii descrise în figura 1 din prezenta anexă, unul dintre farurile eșantionului A este supus încercărilor în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 2.1 din anexa 6, după ce a fost supus de 3 ori consecutiv ciclului definit la punctul 2.2.2 din anexa 6. |
| --- | --- |

După ce se aleg eșantioanele conform procedurii descrise în figura 1 din prezenta anexă, unul dintre farurile eșantionului A este supus încercărilor în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 2.1 din anexa 6, după ce a fost supus de 3 ori consecutiv ciclului definit la punctul 2.2.2 din anexa 6.

| | Farul este considerat acceptabil dacă Δ r nu depășește 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Farul este considerat acceptabil dacă Δ r nu depășește 1,5 mrad.

| | Dacă această valoare depășește 1,5 mrad, dar fără a depăși 2,0 mrad, al doilea far al eșantionului A este supus încercării, după care media valorilor absolute înregistrate pentru cele două eșantioane nu trebuie să depășească 1,5 mrad. Cu toate acestea, dacă această valoare de 1,5 mrad nu este respectată pentru eșantionul A, cele două faruri din eșantionul B sunt supuse aceleiași proceduri și valoarea de Δ r pentru fiecare dintre ele nu trebuie să depășească 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Dacă această valoare depășește 1,5 mrad, dar fără a depăși 2,0 mrad, al doilea far al eșantionului A este supus încercării, după care media valorilor absolute înregistrate pentru cele două eșantioane nu trebuie să depășească 1,5 mrad. Cu toate acestea, dacă această valoare de 1,5 mrad nu este respectată pentru eșantionul A, cele două faruri din eșantionul B sunt supuse aceleiași proceduri și valoarea de Δ r pentru fiecare dintre ele nu trebuie să depășească 1,5 mrad.

Figura 1

Image

---

(1)  Literele între paranteze se referă la farurile folosite pentru circulația pe partea stângă.

(2)  Limita de dereglare de 1° la dreapta sau la stânga nu este incompatibilă cu dereglarea verticală în sus sau în jos, care este limitată numai de condițiile impuse la punctul 8.3. Cu toate acestea, partea orizontală a liniei de separare nu ar trebui să se extindă dincolo de linia hh (condițiile prevăzute la punctul 8.3 nu se aplică farurilor HSB concepute să satisfacă dispozițiile prezentului regulament numai pentru furnizarea fasciculului de întâlnire).

---

| 17.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/56

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internațional public. Statutul și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în ultima versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 93 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea:

| I. | Dispozitivelor antiîmpănare față (DAF) |
| --- | --- |

I.

Dispozitivelor antiîmpănare față (DAF)

| II. | Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unui DAF omologat |
| --- | --- |

II.

Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unui DAF omologat

| III. | Vehiculelor în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora |
| --- | --- |

III.

Vehiculelor în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora

Data intrării în vigoare: 27 februarie 1994

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Scop |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definiții |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cerere de omologare |
| --- | --- |

4.

Partea I –   Omologarea dispozitivelor antiîmpănare față (DAF)

| 5. | Omologarea unui DAF |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cerințe aplicabile DAF |
| --- | --- |

6.

Partea II –   Omologarea unui vehicul în ceea ce privește instalarea unui DAF omologat

| 7. | Omologarea instalării unui DAF omologat |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cerințe privind instalarea unui DAF omologat |
| --- | --- |

8.

Partea III –   Omologarea unui vehicul în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestuia

| 9. | Omologarea unui vehicul echipat cu PAF |
| --- | --- |

9.

| 10. | Cerințe pentru un vehicul echipat cu PAF |
| --- | --- |

10.

ANEXE

| Anexa 1 – | Comunicare privind acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției pentru un tip de dispozitiv antiîmpănare față (DAF), în conformitate cu Regulamentul nr. 93 (Partea I) |
| --- | --- |

Anexa 1 –

| Anexa 2 – | Comunicare privind acordarea, extinderea, refuzul, retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției pentru un tip de vehicul privind montarea unui dispozitiv antiîmpănare față (DAF) omologat în conformitate cu Regulamentul nr. 93 (partea II) |
| --- | --- |

Anexa 2 –

| Anexa 3 – | Comunicare privind acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui vehicul privind protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestuia în conformitate cu Regulamentul nr. 93 (partea III) |
| --- | --- |

Anexa 3 –

| Anexa 4 – | Dispoziții privind marca de omologare |
| --- | --- |

Anexa 4 –

| Anexa 5 – | Condiții și proceduri de încercare |
| --- | --- |

Anexa 5 –

| Anexa 6 – | Conformitatea producției și alte proceduri administrative |
| --- | --- |

Anexa 6 –

1.   DOMENIUL DE APLICARE

| 1.1. | Prezentul regulament se aplică:






  1.1.1. | PARTEA I: DAF destinate montării pe vehicule din categoriile N2 și N3
   (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Prezentul regulament se aplică:

1.1.1.

PARTEA I: DAF destinate montării pe vehicule din categoriile N2 și N3
   (1);

| 1.1.2. | PARTEA II: montarea pe vehicule din categoriile N2 și N3
   (1) a DAF omologate în prealabil în conformitate cu partea I din prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.1.2.

PARTEA II: montarea pe vehicule din categoriile N2 și N3
   (1) a DAF omologate în prealabil în conformitate cu partea I din prezentul regulament;

| 1.1.3. | PARTEA III: vehiculelor din categoriile N2 și N3 în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora, echipate cu un DAF care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I din prezentul regulament sau concepute și/sau echipate astfel încât părțile lor componente să poată fi considerate ca îndeplinind funcția unui DAF. |
| --- | --- |

1.1.3.

PARTEA III: vehiculelor din categoriile N2 și N3 în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora, echipate cu un DAF care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I din prezentul regulament sau concepute și/sau echipate astfel încât părțile lor componente să poată fi considerate ca îndeplinind funcția unui DAF.

| 1.2. | Vehiculele din categoria N2 a căror masă maximă nu depășește 7,5 tone trebuie să îndeplinească numai cerința privind garda la sol de 400 mm stabilită de prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.

Vehiculele din categoria N2 a căror masă maximă nu depășește 7,5 tone trebuie să îndeplinească numai cerința privind garda la sol de 400 mm stabilită de prezentul regulament.

| 1.3. | Cerințele prezentului regulament nu se aplică:






  1.3.1. | vehiculelor de teren din categoriile N2G și N3G (1); |
| --- | --- | --- |

1.3.

Cerințele prezentului regulament nu se aplică:

1.3.1.

vehiculelor de teren din categoriile N2G și N3G (1);

| 1.3.2. | vehiculelor a căror utilizare este incompatibilă cu dispozițiile referitoare la protecția antiîmpănare frontală. |
| --- | --- |

1.3.2.

vehiculelor a căror utilizare este incompatibilă cu dispozițiile referitoare la protecția antiîmpănare frontală.

2.   SCOP

Scopul prezentului regulament este de a oferi vehiculelor din categoriile M1 și N1
   (1) o protecție eficientă împotriva împănării vehiculelor prevăzute la punctul 1 din prezentul regulament în caz de coliziune frontală.

3.   DEFINIȚII

| 3.1. | În sensul prezentului regulament:






  3.1.1. | „masă maximă” a vehiculului înseamnă masa declarată de producător ca fiind masa maximă tehnic admisibilă (această masă poate fi mai mare decât „masa maximă autorizată” prevăzută de către administrația națională); |
| --- | --- | --- |

3.1.

În sensul prezentului regulament:

3.1.1.

„masă maximă” a vehiculului înseamnă masa declarată de producător ca fiind masa maximă tehnic admisibilă (această masă poate fi mai mare decât „masa maximă autorizată” prevăzută de către administrația națională);

| 3.1.2. | „greutate maximă” a vehiculului înseamnă forța verticală (în newtoni) ce trebuie exercitată pentru a suporta vehiculul respectiv încărcat la masa sa maximă; |
| --- | --- |

3.1.2.

„greutate maximă” a vehiculului înseamnă forța verticală (în newtoni) ce trebuie exercitată pentru a suporta vehiculul respectiv încărcat la masa sa maximă;

| 3.1.3. | „vehicul neîncărcat”, vehiculul gata de drum, neocupat și neîncărcat, dar cu carburant, lichid de răcire, lubrifiant, scule și roată de rezervă (în cazul în care este furnizată ca echipament standard de producătorul vehiculului); |
| --- | --- |

3.1.3.

„vehicul neîncărcat”, vehiculul gata de drum, neocupat și neîncărcat, dar cu carburant, lichid de răcire, lubrifiant, scule și roată de rezervă (în cazul în care este furnizată ca echipament standard de producătorul vehiculului);

| 3.1.4. | „omologarea unui DAF” înseamnă omologarea unui tip de DAF în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 7 de mai jos; |
| --- | --- |

3.1.4.

„omologarea unui DAF” înseamnă omologarea unui tip de DAF în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 7 de mai jos;

| 3.1.5. | „tip de DAF” înseamnă dispozitive care nu prezintă între ele diferențe în ceea ce privește caracteristicile esențiale precum forma, dimensiunile, fixarea, materialele și mărcile prevăzute la punctul 4.2 de mai jos; |
| --- | --- |

3.1.5.

„tip de DAF” înseamnă dispozitive care nu prezintă între ele diferențe în ceea ce privește caracteristicile esențiale precum forma, dimensiunile, fixarea, materialele și mărcile prevăzute la punctul 4.2 de mai jos;

| 3.1.6. | „protecție antiîmpănare frontală (PAF)” înseamnă prezența în partea din față a vehiculului:






  3.1.6.1. | a unui dispozitiv special (DAF); sau |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

„protecție antiîmpănare frontală (PAF)” înseamnă prezența în partea din față a vehiculului:

3.1.6.1.

a unui dispozitiv special (DAF); sau

| 3.1.6.2. | a unei părți din caroserie, a unor elemente ale șasiului sau a altor elemente care, prin forma și caracteristicile lor, pot fi considerate ca îndeplinind funcția de DAF; |
| --- | --- |

3.1.6.2.

a unei părți din caroserie, a unor elemente ale șasiului sau a altor elemente care, prin forma și caracteristicile lor, pot fi considerate ca îndeplinind funcția de DAF;

| 3.1.7. | „omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul: | pentru partea II a prezentului regulament, în ceea ce privește montarea unui DAF de un tip omologat în conformitate cu partea I din prezentul regulament sau |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

„omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul:

pentru partea II a prezentului regulament, în ceea ce privește montarea unui DAF de un tip omologat în conformitate cu partea I din prezentul regulament sau

| | pentru partea III a prezentului regulament, în ceea ce privește PAF; |
| --- | --- |

pentru partea III a prezentului regulament, în ceea ce privește PAF;

| 3.1.8. | „tip de vehicul” înseamnă vehicule care nu diferă între ele în aspecte esențiale precum: | lățimea axei celei mai din față, măsurată în punctele extreme exterioare ale pneurilor, fără a se lua în considerare umflarea pneurilor în apropierea solului. |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

„tip de vehicul” înseamnă vehicule care nu diferă între ele în aspecte esențiale precum:

lățimea axei celei mai din față, măsurată în punctele extreme exterioare ale pneurilor, fără a se lua în considerare umflarea pneurilor în apropierea solului.

| | structura, dimensiunile, forma și materialele părții din față a vehiculului, în măsura în care au o incidență asupra cerințelor conținute în partea corespunzătoare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

structura, dimensiunile, forma și materialele părții din față a vehiculului, în măsura în care au o incidență asupra cerințelor conținute în partea corespunzătoare a prezentului regulament;

| | DAF omologat, montat pe vehicul, atunci când cererea a fost depusă în conformitate cu dispozițiile părții II a prezentului regulament. |
| --- | --- |

DAF omologat, montat pe vehicul, atunci când cererea a fost depusă în conformitate cu dispozițiile părții II a prezentului regulament.

| | masa maximă a tipului de vehicul. |
| --- | --- |

masa maximă a tipului de vehicul.

4.   CERERE DE OMOLOGARE

| 4.1. | Cererea de omologare în conformitate cu una dintre părțile prezentului regulament este înaintată de către producătorul tipului de vehicul sau de către producătorul tipului de DAF, sau de către reprezentantul acestuia autorizat corespunzător. |
| --- | --- |

4.1.

Cererea de omologare în conformitate cu una dintre părțile prezentului regulament este înaintată de către producătorul tipului de vehicul sau de către producătorul tipului de DAF, sau de către reprezentantul acestuia autorizat corespunzător.

| 4.2. | Pentru fiecare tip, cererea trebuie să fie însoțită de:






  4.2.1. | documentație, în trei exemplare, care descrie caracteristicile tehnice ale tipului (de vehicul/DAF): dimensiuni, formă și materiale componente, în măsura în care sunt cerute pentru scopul prezentului regulament; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pentru fiecare tip, cererea trebuie să fie însoțită de:

4.2.1.

documentație, în trei exemplare, care descrie caracteristicile tehnice ale tipului (de vehicul/DAF): dimensiuni, formă și materiale componente, în măsura în care sunt cerute pentru scopul prezentului regulament;

| 4.2.2. | în cazul unui DAF, un eșantion al tipului: eșantionul trebuie să poarte cu claritate și într-un mod greu de șters pe toate componentele sale principale, relevante pentru protecția antiîmpănare frontală, denumirea sau marca comercială a solicitantului și denumirea tipului; |
| --- | --- |

4.2.2.

în cazul unui DAF, un eșantion al tipului: eșantionul trebuie să poarte cu claritate și într-un mod greu de șters pe toate componentele sale principale, relevante pentru protecția antiîmpănare frontală, denumirea sau marca comercială a solicitantului și denumirea tipului;

| 4.2.3. | un vehicul sau un dispozitiv reprezentativ pentru tipul de dispozitiv sau de vehicul de omologat trebuie prezentat pentru fiecare încercare serviciului tehnic însărcinat cu încercările de omologare; |
| --- | --- |

4.2.3.

un vehicul sau un dispozitiv reprezentativ pentru tipul de dispozitiv sau de vehicul de omologat trebuie prezentat pentru fiecare încercare serviciului tehnic însărcinat cu încercările de omologare;

| 4.2.4. | pentru cererile prezentate în conformitate cu părțile II sau III din prezentul regulament, un vehicul care nu are incluse toate elementele proprii tipului poate fi acceptat pentru încercare, cu condiția ca lipsa acestor elemente să nu aibă nicio incidență negativă asupra protecției antiîmpănare frontale; |
| --- | --- |

4.2.4.

pentru cererile prezentate în conformitate cu părțile II sau III din prezentul regulament, un vehicul care nu are incluse toate elementele proprii tipului poate fi acceptat pentru încercare, cu condiția ca lipsa acestor elemente să nu aibă nicio incidență negativă asupra protecției antiîmpănare frontale;

| 4.2.5. | indicarea poziției punctelor P1, P2 și P3 astfel cum sunt definite în anexa 5. Pentru cererile depuse în conformitate cu dispozițiile părții I din prezentul regulament, poziția acestor puncte trebuie să ia în considerare cerințele părții II. |
| --- | --- |

4.2.5.

indicarea poziției punctelor P1, P2 și P3 astfel cum sunt definite în anexa 5. Pentru cererile depuse în conformitate cu dispozițiile părții I din prezentul regulament, poziția acestor puncte trebuie să ia în considerare cerințele părții II.

| 4.3. | Cererile depuse în conformitate cu dispozițiile părții II din prezentul regulament trebuie să fie însoțite de:






  4.3.1. | o listă de DAF destinate montării pe tipul de vehicul; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Cererile depuse în conformitate cu dispozițiile părții II din prezentul regulament trebuie să fie însoțite de:

4.3.1.

o listă de DAF destinate montării pe tipul de vehicul;

| 4.3.2. | la cererea autorității competente, fișa de comunicare întocmită în conformitate cu anexa I la prezentul regulament este, de asemenea, furnizată pentru fiecare DAF. |
| --- | --- |

4.3.2.

la cererea autorității competente, fișa de comunicare întocmită în conformitate cu anexa I la prezentul regulament este, de asemenea, furnizată pentru fiecare DAF.

| 4.4. | Cererile depuse în conformitate cu dispozițiile părților II și III din prezentul regulament trebuie să fie însoțite de informații privind tipul de vehicul astfel cum este definit la punctul 3.1.8. |
| --- | --- |

4.4.

Cererile depuse în conformitate cu dispozițiile părților II și III din prezentul regulament trebuie să fie însoțite de informații privind tipul de vehicul astfel cum este definit la punctul 3.1.8.

| 4.5. | Autoritatea competentă aplică următoarele proceduri administrative în conformitate cu anexa 6 pentru a acoperi următoarele aspecte:






  4.5.1. | verificarea existenței unor dispoziții satisfăcătoare pentru a asigura un control eficient al conformității producției înainte de acordarea omologării; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Autoritatea competentă aplică următoarele proceduri administrative în conformitate cu anexa 6 pentru a acoperi următoarele aspecte:

4.5.1.

verificarea existenței unor dispoziții satisfăcătoare pentru a asigura un control eficient al conformității producției înainte de acordarea omologării;

| 4.5.2. | sancțiuni în caz de neconformitate a producției; |
| --- | --- |

4.5.2.

sancțiuni în caz de neconformitate a producției;

| 4.5.3. | modificarea sau extinderea omologării unui tip; |
| --- | --- |

4.5.3.

modificarea sau extinderea omologării unui tip;

| 4.5.4. | încetarea definitivă a producției. |
| --- | --- |

4.5.4.

încetarea definitivă a producției.

PARTEA I

OMOLOGAREA DISPOZITIVELOR ANTIÎMPĂNARE FAȚĂ (DAF)

5.   OMOLOGAREA UNUI DAF

| 5.1. | În cazul în care DAF prezentat pentru omologare în conformitate cu prezentul regulament respectă cerințele de la punctul 6 de mai jos, omologarea acestui tip de DAF este acordată în conformitate cu dispozițiile din anexa 4. |
| --- | --- |

5.1.

În cazul în care DAF prezentat pentru omologare în conformitate cu prezentul regulament respectă cerințele de la punctul 6 de mai jos, omologarea acestui tip de DAF este acordată în conformitate cu dispozițiile din anexa 4.

| 5.2. | Avizul de omologare, de extindere sau de refuzare a omologării unui tip de DAF în conformitate cu prezentul regulament, este comunicat părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe care este conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.2.

Avizul de omologare, de extindere sau de refuzare a omologării unui tip de DAF în conformitate cu prezentul regulament, este comunicat părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe care este conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

6.   CERINȚE APLICABILE DAF

| 6.1. | DAF trebuie să ofere o rezistență suficientă la forțele aplicate paralel cu axa longitudinală a vehiculului și, de asemenea, să satisfacă anumite cerințe dimensionale. Pentru verificare, trebuie aplicate procedura și condițiile de încercare definite în anexa 5 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.1.

DAF trebuie să ofere o rezistență suficientă la forțele aplicate paralel cu axa longitudinală a vehiculului și, de asemenea, să satisfacă anumite cerințe dimensionale. Pentru verificare, trebuie aplicate procedura și condițiile de încercare definite în anexa 5 la prezentul regulament.

| 6.2. | Înălțimea în secțiune transversală a traversei DAF nu trebuie să fie mai mică de 100 mm pentru vehiculele din categoria N2 și de 120 mm pentru vehiculele din categoria N3. Extremitățile laterale ale traversei nu trebuie să fie curbate spre înainte și nici să prezinte o muchie exterioară ascuțită; această condiție este îndeplinită atunci când extremitățile traversei sunt rotunjite către exterior, cu o rază de cel puțin 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.

Înălțimea în secțiune transversală a traversei DAF nu trebuie să fie mai mică de 100 mm pentru vehiculele din categoria N2 și de 120 mm pentru vehiculele din categoria N3. Extremitățile laterale ale traversei nu trebuie să fie curbate spre înainte și nici să prezinte o muchie exterioară ascuțită; această condiție este îndeplinită atunci când extremitățile traversei sunt rotunjite către exterior, cu o rază de cel puțin 2,5 mm.

| 6.3. | Dispozitivul poate fi conceput astfel încât să poată ocupa mai multe poziții în partea din față a vehiculului. În acest caz, trebuie să existe un sistem de blocare, care să asigure blocarea în poziția de lucru și să împiedice orice schimbare accidentală a poziției. Forța necesară aplicată de operator pentru a face să varieze poziția dispozitivului nu trebuie să fie mai mare de 40 daN. |
| --- | --- |

6.3.

Dispozitivul poate fi conceput astfel încât să poată ocupa mai multe poziții în partea din față a vehiculului. În acest caz, trebuie să existe un sistem de blocare, care să asigure blocarea în poziția de lucru și să împiedice orice schimbare accidentală a poziției. Forța necesară aplicată de operator pentru a face să varieze poziția dispozitivului nu trebuie să fie mai mare de 40 daN.

| 6.4. | Suprafețele extreme exterioare ale oricărei instalații de protecție frontale trebuie să fie cât mai netede sau ondulate orizontal, cu excepția capetelor rotunjite de buloane sau de nituri, ce pot ieși în afară cu maximum 10 mm. |
| --- | --- |

6.4.

Suprafețele extreme exterioare ale oricărei instalații de protecție frontale trebuie să fie cât mai netede sau ondulate orizontal, cu excepția capetelor rotunjite de buloane sau de nituri, ce pot ieși în afară cu maximum 10 mm.

PARTEA II

OMOLOGAREA UNUI VEHICUL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE MONTAREA UNUI DAF DE UN TIP OMOLOGAT

7.   OMOLOGAREA MONTĂRII UNUI DAF OMOLOGAT

| 7.1. | În cazul în care vehiculul prezentat pentru omologare în conformitate cu această parte a prezentului regulament este echipat cu un DAF omologat și respectă cerințele de la punctul 8 de mai jos, omologarea acestui tip de vehicul este acordată în conformitate cu dispozițiile din anexa 4. |
| --- | --- |

7.1.

În cazul în care vehiculul prezentat pentru omologare în conformitate cu această parte a prezentului regulament este echipat cu un DAF omologat și respectă cerințele de la punctul 8 de mai jos, omologarea acestui tip de vehicul este acordată în conformitate cu dispozițiile din anexa 4.

| 7.2. | Avizul de omologare, de extindere ori de refuzare a omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament este comunicat părților la Acordul din 1958, care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe, care este conformă cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.2.

Avizul de omologare, de extindere ori de refuzare a omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament este comunicat părților la Acordul din 1958, care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe, care este conformă cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

8.   CERINȚE PENTRU INSTALAREA UNUI DAF OMOLOGAT

| 8.1. | Masa maximă a unui tip de vehicul a cărui omologare este solicitată nu trebuie să depășească valoarea indicată în fișa de comunicare a omologării pentru fiecare DAF care urmează să fie montat pe vehiculul respectiv. |
| --- | --- |

8.1.

Masa maximă a unui tip de vehicul a cărui omologare este solicitată nu trebuie să depășească valoarea indicată în fișa de comunicare a omologării pentru fiecare DAF care urmează să fie montat pe vehiculul respectiv.

| 8.2. | Vehiculul pe care se instalează DAF trebuie să îndeplinească anumite cerințe dimensionale definite în anexa 5, luându-se în considerare condițiile de încercare și informațiile conținute în fișa de comunicare prevăzută în anexa 1, eliberată pentru DAF. |
| --- | --- |

8.2.

Vehiculul pe care se instalează DAF trebuie să îndeplinească anumite cerințe dimensionale definite în anexa 5, luându-se în considerare condițiile de încercare și informațiile conținute în fișa de comunicare prevăzută în anexa 1, eliberată pentru DAF.

| 8.3. | DAF trebuie montat pe vehicul astfel încât distanța orizontală măsurată spre spate între extremitatea față a vehiculului și partea din față a DAF să nu depășească 400 mm, minus deformarea înregistrată (anexa 1, rubrica 9), măsurată în fiecare dintre punctele în care au fost aplicate forțele de încercare în timpul încercării de omologare a tipului de DAF în conformitate cu dispozițiile din partea I la prezentul regulament și consemnată în fișa de comunicare (a se vedea figurile 1 și 2). |
| --- | --- |

8.3.

DAF trebuie montat pe vehicul astfel încât distanța orizontală măsurată spre spate între extremitatea față a vehiculului și partea din față a DAF să nu depășească 400 mm, minus deformarea înregistrată (anexa 1, rubrica 9), măsurată în fiecare dintre punctele în care au fost aplicate forțele de încercare în timpul încercării de omologare a tipului de DAF în conformitate cu dispozițiile din partea I la prezentul regulament și consemnată în fișa de comunicare (a se vedea figurile 1 și 2).

| 8.4. | Pentru măsurarea acestor distanțe, orice parte a vehiculului situată la peste 2 m deasupra solului nu trebuie luată în considerare. |
| --- | --- |

8.4.

Pentru măsurarea acestor distanțe, orice parte a vehiculului situată la peste 2 m deasupra solului nu trebuie luată în considerare.

| 8.5. | Garda la sol maximă a DAF nu trebuie să depășească 400 mm, așa cum se specifică în titlul 3 din anexa 5, între cele două puncte P1 în poziție de montare. La exteriorul fiecărui punct P1, această înălțime poate fi mai mare de 400 mm, cu condiția ca partea de jos să nu se afle deasupra unui plan care trece prin partea de jos a DAF, direct pe sub punctul P1 și formează o pantă de 15° deasupra orizontalei (a se vedea figura 3). |
| --- | --- |

8.5.

Garda la sol maximă a DAF nu trebuie să depășească 400 mm, așa cum se specifică în titlul 3 din anexa 5, între cele două puncte P1 în poziție de montare. La exteriorul fiecărui punct P1, această înălțime poate fi mai mare de 400 mm, cu condiția ca partea de jos să nu se afle deasupra unui plan care trece prin partea de jos a DAF, direct pe sub punctul P1 și formează o pantă de 15° deasupra orizontalei (a se vedea figura 3).

| 8.6. | Înălțimea deasupra solului a punctelor de aplicare a forțelor de încercare asupra DAF în conformitate cu partea I la prezentul regulament, consemnată în fișa de comunicare (anexa 1, rubrica 8), nu trebuie să depășească 445 mm, așa cum se specifică la titlul 3 din anexa 5. |
| --- | --- |

8.6.

Înălțimea deasupra solului a punctelor de aplicare a forțelor de încercare asupra DAF în conformitate cu partea I la prezentul regulament, consemnată în fișa de comunicare (anexa 1, rubrica 8), nu trebuie să depășească 445 mm, așa cum se specifică la titlul 3 din anexa 5.

| 8.7. | Garda la sol maximă la nivelul zonei inferioare a DAF între cele două puncte P1, nu trebuie să fie mai mare de 450 mm, ținând cont de deplasarea acestora în timpul aplicării sarcinii de încercare, în conformitate cu partea I. |
| --- | --- |

8.7.

Garda la sol maximă la nivelul zonei inferioare a DAF între cele două puncte P1, nu trebuie să fie mai mare de 450 mm, ținând cont de deplasarea acestora în timpul aplicării sarcinii de încercare, în conformitate cu partea I.

| 8.8. | Lățimea DAF nu trebuie să depășească în niciun punct lățimea apărătoarelor de noroi ale roților axei celei mai din față și nu trebuie să fie mai mică cu mai mult de 100 mm de fiecare parte față a axei celei mai din față, măsurată în punctele extreme exterioare ale pneurilor, fără a se lua în considerare umflarea pneurilor în apropierea solului (a se vedea figura 1), dar nici mai mică cu peste 200 mm de fiecare parte, măsurată în punctele extreme exterioare ale treptelor de acces la cabină. |
| --- | --- |

8.8.

Lățimea DAF nu trebuie să depășească în niciun punct lățimea apărătoarelor de noroi ale roților axei celei mai din față și nu trebuie să fie mai mică cu mai mult de 100 mm de fiecare parte față a axei celei mai din față, măsurată în punctele extreme exterioare ale pneurilor, fără a se lua în considerare umflarea pneurilor în apropierea solului (a se vedea figura 1), dar nici mai mică cu peste 200 mm de fiecare parte, măsurată în punctele extreme exterioare ale treptelor de acces la cabină.

PARTEA III

OMOLOGAREA UNUI VEHICUL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PROTECȚIA ANTIÎMPĂNARE FRONTALĂ (PAF)

9.   OMOLOGAREA UNUI VEHICUL CU PAF

| 9.1. | În cazul în care vehiculul supus omologării în conformitate cu prezentul regulament este echipat cu o PAF care respectă cerințele de la punctul 10 de mai jos, omologarea acestui tip de vehicul este acordată în conformitate cu dispozițiile din anexa 4. |
| --- | --- |

9.1.

În cazul în care vehiculul supus omologării în conformitate cu prezentul regulament este echipat cu o PAF care respectă cerințele de la punctul 10 de mai jos, omologarea acestui tip de vehicul este acordată în conformitate cu dispozițiile din anexa 4.

| 9.2. | Avizul de omologare, de extindere ori de refuzare a omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament este comunicat părților la Acordul din 1958, care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe, care este conformă cu modelul din anexa 3 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.2.

Avizul de omologare, de extindere ori de refuzare a omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament este comunicat părților la Acordul din 1958, care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe, care este conformă cu modelul din anexa 3 la prezentul regulament.

10.   CERINȚE APLICABILE UNUI VEHICUL CU PAF

| 10.1. | Orice vehicul din categoria N2 sau N3 este considerat ca îndeplinind condiția definită la titlul 2, cu condiția ca partea din față a respectivului vehicul să fie echipată cu un DAF care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I din prezentul regulament sau să fie conceput și/sau echipat în partea din față astfel încât, prin forma și caracteristicile lor, părțile lui componente să poată fi considerate ca înlocuind dispozitivul antiîmpănare față. Elementele a căror funcție combinată satisface următoarele cerințe sunt considerate ca formând un dispozitiv antiîmpănare față. |
| --- | --- |

10.1.

Orice vehicul din categoria N2 sau N3 este considerat ca îndeplinind condiția definită la titlul 2, cu condiția ca partea din față a respectivului vehicul să fie echipată cu un DAF care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I din prezentul regulament sau să fie conceput și/sau echipat în partea din față astfel încât, prin forma și caracteristicile lor, părțile lui componente să poată fi considerate ca înlocuind dispozitivul antiîmpănare față. Elementele a căror funcție combinată satisface următoarele cerințe sunt considerate ca formând un dispozitiv antiîmpănare față.

| 10.2. | PAF trebuie să ofere o rezistență suficientă la forțele aplicate paralel cu axa longitudinală a vehiculului. De asemenea, PAF trebuie să satisfacă anumite cerințe dimensionale. Pentru verificare, trebuie aplicate procedura și condițiile de încercare definite în anexa 5 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

10.2.

PAF trebuie să ofere o rezistență suficientă la forțele aplicate paralel cu axa longitudinală a vehiculului. De asemenea, PAF trebuie să satisfacă anumite cerințe dimensionale. Pentru verificare, trebuie aplicate procedura și condițiile de încercare definite în anexa 5 la prezentul regulament.

| 10.3. | În cazul unei cereri de omologare în conformitate cu partea III, înălțimea în secțiune transversală a traversei DAF (care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I) nu trebuie să fie mai mică de 100 mm pentru vehiculele din categoria N2 și de 120 mm pentru vehiculele din categoria N3. |
| --- | --- |

10.3.

În cazul unei cereri de omologare în conformitate cu partea III, înălțimea în secțiune transversală a traversei DAF (care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I) nu trebuie să fie mai mică de 100 mm pentru vehiculele din categoria N2 și de 120 mm pentru vehiculele din categoria N3.

| 10.4. | Dispozitivul poate fi conceput astfel încât să poată ocupa mai multe poziții în partea din față a vehiculului. În acest caz, trebuie să existe un sistem de blocare, care să asigure blocarea în poziția de lucru și să împiedice orice schimbare accidentală a poziției. Forța necesară aplicată de operator pentru a face să varieze poziția dispozitivului nu trebuie să fie mai mare de 40 daN; |
| --- | --- |

10.4.

Dispozitivul poate fi conceput astfel încât să poată ocupa mai multe poziții în partea din față a vehiculului. În acest caz, trebuie să existe un sistem de blocare, care să asigure blocarea în poziția de lucru și să împiedice orice schimbare accidentală a poziției. Forța necesară aplicată de operator pentru a face să varieze poziția dispozitivului nu trebuie să fie mai mare de 40 daN;

| 10.5. | PAF trebuie să aibă o rezistență suficientă pentru ca distanța orizontală, măsurată înspre partea din spate, între extremitatea față a vehiculului după aplicarea forțelor de încercare (specificate în anexă) și partea din față a suprafeței de contact a dispozitivului de încercare pe vehicul să nu fie mai mare de 400 mm. |
| --- | --- |

10.5.

PAF trebuie să aibă o rezistență suficientă pentru ca distanța orizontală, măsurată înspre partea din spate, între extremitatea față a vehiculului după aplicarea forțelor de încercare (specificate în anexă) și partea din față a suprafeței de contact a dispozitivului de încercare pe vehicul să nu fie mai mare de 400 mm.

| 10.6. | Pentru măsurarea acestor distanțe, orice parte a vehiculului situată la peste 2 m deasupra solului nu trebuie luată în considerare. |
| --- | --- |

10.6.

Pentru măsurarea acestor distanțe, orice parte a vehiculului situată la peste 2 m deasupra solului nu trebuie luată în considerare.

| 10.7. | Garda la sol maximă a PAF nu trebuie să fie mai mare de 400 mm, după cum se specifică la titlul 2 din anexa 5, între cele două puncte P1. La exteriorul fiecărui punct P1, această înălțime poate fi mai mare de 400 mm, cu condiția ca partea de jos să nu se afle deasupra unui plan care trece prin partea de jos a PAF, direct pe sub punctul P1 și formează o pantă de 15° deasupra orizontalei (a se vedea figura 3). |
| --- | --- |

10.7.

Garda la sol maximă a PAF nu trebuie să fie mai mare de 400 mm, după cum se specifică la titlul 2 din anexa 5, între cele două puncte P1. La exteriorul fiecărui punct P1, această înălțime poate fi mai mare de 400 mm, cu condiția ca partea de jos să nu se afle deasupra unui plan care trece prin partea de jos a PAF, direct pe sub punctul P1 și formează o pantă de 15° deasupra orizontalei (a se vedea figura 3).

| 10.8. | Garda la sol maximă a PAF între cele două puncte P1 nu trebuie să fie mai mare de 450 mm, luându-se în considerare deplasarea lor în timpul aplicării sarcinii de încercare. |
| --- | --- |

10.8.

Garda la sol maximă a PAF între cele două puncte P1 nu trebuie să fie mai mare de 450 mm, luându-se în considerare deplasarea lor în timpul aplicării sarcinii de încercare.

| 10.9. | Lățimea PAF nu trebuie să depășească în niciun punct lățimea apărătoarelor de noroi ale roților axei celei mai din față și nu trebuie să fie mai mică cu mai mult de 100 mm de fiecare parte față a axei celei mai din față, măsurată în punctele extreme exterioare ale pneurilor, fără a se lua în considerare umflarea pneurilor în apropierea solului (a se vedea figura 1), dar nici mai mică cu peste 200 mm de fiecare parte, măsurată în punctele extreme exterioare ale treptelor de acces la cabină. |
| --- | --- |

10.9.

Lățimea PAF nu trebuie să depășească în niciun punct lățimea apărătoarelor de noroi ale roților axei celei mai din față și nu trebuie să fie mai mică cu mai mult de 100 mm de fiecare parte față a axei celei mai din față, măsurată în punctele extreme exterioare ale pneurilor, fără a se lua în considerare umflarea pneurilor în apropierea solului (a se vedea figura 1), dar nici mai mică cu peste 200 mm de fiecare parte, măsurată în punctele extreme exterioare ale treptelor de acces la cabină.

Figura 1

Image

Figura 2

Image

Figura 3

Image

---

(1)  A se vedea Rezoluția de ansamblu privind construcția de vehicule (R.E.3, anexa 7) (TRANS/SC1/WP29/78/Amend.3).

---

ANEXA 1

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 3

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 4

Dispoziții privind marca de omologare

1.   NUMĂR DE OMOLOGARE

| 1.1. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (00 în prezent) indică seria de amendamente care cuprinde cele mai recente amendamente tehnice majore aduse regulamentului cu ocazia acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu atribuie același număr unui alt tip. |
| --- | --- |

1.1.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (00 în prezent) indică seria de amendamente care cuprinde cele mai recente amendamente tehnice majore aduse regulamentului cu ocazia acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu atribuie același număr unui alt tip.

| 1.2. | Avizul de omologare, de extindere sau de refuzare a omologării unui tip în conformitate cu prezentul regulament este comunicat părților la acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.

Avizul de omologare, de extindere sau de refuzare a omologării unui tip în conformitate cu prezentul regulament este comunicat părților la acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament.

| 1.3. | Pe fiecare element al unei serii care este conformă cu un tip omologat în conformitate cu prezentul regulament trebuie aplicată o marcă de omologare internațională într-un loc vizibil și, în cazul unei unități tehnice, într-un loc ușor accesibil în poziția de montare și specificat în fișa de omologare; această marcă este compusă din următoarele elemente:






  1.3.1. | Un cerc în interiorul căruia este plasată litera „E”, urmată de numărul distinctiv al statului membru care a acordat omologarea (1); |
| --- | --- | --- |

1.3.

Pe fiecare element al unei serii care este conformă cu un tip omologat în conformitate cu prezentul regulament trebuie aplicată o marcă de omologare internațională într-un loc vizibil și, în cazul unei unități tehnice, într-un loc ușor accesibil în poziția de montare și specificat în fișa de omologare; această marcă este compusă din următoarele elemente:

1.3.1.

Un cerc în interiorul căruia este plasată litera „E”, urmată de numărul distinctiv al statului membru care a acordat omologarea (1);

| 1.3.2. | Numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o cratimă și numărul omologării în dreapta cercului prevăzut la punctul 1.3.1. |
| --- | --- |

1.3.2.

Numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o cratimă și numărul omologării în dreapta cercului prevăzut la punctul 1.3.1.

| 1.3.3. | Un simbol suplimentar separat de numărul prezentului regulament printr-o linie verticală și compus din cifrele romane corespunzătoare părții regulamentului (I, II sau III) în conformitate cu care dispozitivul sau vehiculul a fost omologat. |
| --- | --- |

1.3.3.

Un simbol suplimentar separat de numărul prezentului regulament printr-o linie verticală și compus din cifrele romane corespunzătoare părții regulamentului (I, II sau III) în conformitate cu care dispozitivul sau vehiculul a fost omologat.

| 1.4. | În cazul în care vehiculul este conform cu un tip de vehicul omologat în conformitate cu unul sau mai multe regulamente anexate la acord, în țara care a acordat omologarea în conformitate cu prezentul regulament, nu este necesar să se repete simbolul prevăzut la punctul 1.3.1. din prezenta anexă; în acest caz, numerele de regulament și de omologare, precum și simbolurile suplimentare din toate regulamentele în temeiul cărora a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în conformitate cu prezentul regulament, sunt plasate în coloană verticală în dreapta simbolului prevăzut la punctul 1.3.1. din prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.4.

În cazul în care vehiculul este conform cu un tip de vehicul omologat în conformitate cu unul sau mai multe regulamente anexate la acord, în țara care a acordat omologarea în conformitate cu prezentul regulament, nu este necesar să se repete simbolul prevăzut la punctul 1.3.1. din prezenta anexă; în acest caz, numerele de regulament și de omologare, precum și simbolurile suplimentare din toate regulamentele în temeiul cărora a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în conformitate cu prezentul regulament, sunt plasate în coloană verticală în dreapta simbolului prevăzut la punctul 1.3.1. din prezenta anexă.

| 1.5. | Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și să nu se poată șterge. |
| --- | --- |

1.5.

Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și să nu se poată șterge.

2.   PREZENTAREA MĂRCII DE OMOLOGARE

2.1.   Modelul A

Image

| 2.1.1. | Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Regatul Unit (E 11), în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală, în conformitate cu Regulamentul nr. 93, partea II [montarea unui dispozitiv antiîmpănare față (DAF) de un tip omologat], cu numărul de omologare 002439. Primele două cifre ale numărului de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 93, partea II, în forma sa originală. |
| --- | --- |

2.1.1.

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Regatul Unit (E 11), în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală, în conformitate cu Regulamentul nr. 93, partea II [montarea unui dispozitiv antiîmpănare față (DAF) de un tip omologat], cu numărul de omologare 002439. Primele două cifre ale numărului de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 93, partea II, în forma sa originală.

2.2.   Modelul B

Image

| 2.2.1. | Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Regatul Unit (E 11) în conformitate cu Regulamentul nr. 93, partea II și cu Regulamentul nr. 31. (2). Numerele de omologare arată că, la datele la care au fost acordate omologările respective, Regulamentul nr. 93 era în forma sa originală, în timp ce Regulamentul nr. 31 includea seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

2.2.1.

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Regatul Unit (E 11) în conformitate cu Regulamentul nr. 93, partea II și cu Regulamentul nr. 31. (2). Numerele de omologare arată că, la datele la care au fost acordate omologările respective, Regulamentul nr. 93 era în forma sa originală, în timp ce Regulamentul nr. 31 includea seria 02 de amendamente.

---

(1)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Iugoslavia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (disponibil), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24, 25 (disponibil), 26 pentru Slovenia și 27 pentru Slovacia. Numerele următoare vor fi atribuite celorlalte țări în ordinea cronologică în care acestea vor ratifica Acordul privind recunoașterea omologării echipamentelor și pieselor de autovehicule sau vor adera la acordul menționat anterior; numerele astfel atribuite vor fi comunicate părților la acord de Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite.

(2)  Acest din urmă număr este dat numai cu titlu de exemplu.

---

ANEXA 5

CONDIȚII ȘI PROCEDURI DE ÎNCERCARE

1.   CONDIȚII DE ÎNCERCARE PENTRU DAF

| 1.1. | La cererea producătorului, încercarea poate fi efectuată:






  1.1.1. | pe un vehicul din tipul pentru care este destinat DAF; în acest caz trebuie respectate condițiile definite la punctul 2; sau |
| --- | --- | --- |

1.1.

La cererea producătorului, încercarea poate fi efectuată:

1.1.1.

pe un vehicul din tipul pentru care este destinat DAF; în acest caz trebuie respectate condițiile definite la punctul 2; sau

| 1.1.2. | pe un element al șasiului tipului de vehicul pentru care este destinat DAF; acest element trebuie să fie reprezentativ pentru tipul de vehicul în cauză; sau |
| --- | --- |

1.1.2.

pe un element al șasiului tipului de vehicul pentru care este destinat DAF; acest element trebuie să fie reprezentativ pentru tipul de vehicul în cauză; sau

| 1.1.3. | pe un banc de încercare rigid. |
| --- | --- |

1.1.3.

pe un banc de încercare rigid.

| 1.2. | Atunci când încercarea este efectuată în condițiile descrise la punctele 1.1.2 și 1.1.3 de mai sus, elementele utilizate pentru prinderea DAF de un element al șasiului vehiculului sau de bancul de încercare rigid trebuie să fie echivalente cu cele utilizate pentru fixarea DAF atunci când acesta este montat pe vehicul. |
| --- | --- |

1.2.

Atunci când încercarea este efectuată în condițiile descrise la punctele 1.1.2 și 1.1.3 de mai sus, elementele utilizate pentru prinderea DAF de un element al șasiului vehiculului sau de bancul de încercare rigid trebuie să fie echivalente cu cele utilizate pentru fixarea DAF atunci când acesta este montat pe vehicul.

| 1.3. | La cererea producătorului și cu acordul serviciului tehnic, procedura de încercare descrisă la punctul 3 de mai jos poate fi simulată prin calcule sau printr-o altă metodă, cu condiția demonstrării echivalenței acesteia. |
| --- | --- |

1.3.

La cererea producătorului și cu acordul serviciului tehnic, procedura de încercare descrisă la punctul 3 de mai jos poate fi simulată prin calcule sau printr-o altă metodă, cu condiția demonstrării echivalenței acesteia.

2.   CONDIȚII DE ÎNCERCARE PENTRU VEHICULE

| 2.1. | În cazul în care este necesar pentru a obține forțele de încercare cerute la punctul 3.1. de mai jos, vehiculul poate fi menținut printr-o metodă oarecare; această metodă trebuie să fie specificată de către producătorul vehiculului. |
| --- | --- |

2.1.

În cazul în care este necesar pentru a obține forțele de încercare cerute la punctul 3.1. de mai jos, vehiculul poate fi menținut printr-o metodă oarecare; această metodă trebuie să fie specificată de către producătorul vehiculului.

| 2.2. | Dimensiunile trebuie să fie măsurate ca și cum vehiculul ar fi în următoarele condiții:






  2.2.1. | vehiculul este neîncărcat; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Dimensiunile trebuie să fie măsurate ca și cum vehiculul ar fi în următoarele condiții:

2.2.1.

vehiculul este neîncărcat;

| 2.2.2. | vehiculul se află în staționare pe o suprafață orizontală, plană, rigidă și netedă; |
| --- | --- |

2.2.2.

vehiculul se află în staționare pe o suprafață orizontală, plană, rigidă și netedă;

| 2.2.3. | roțile din față sunt în poziția de mers în linie dreaptă; |
| --- | --- |

2.2.3.

roțile din față sunt în poziția de mers în linie dreaptă;

| 2.2.4. | pneurile sunt umflate la presiunea recomandată de către producătorul vehiculului; |
| --- | --- |

2.2.4.

pneurile sunt umflate la presiunea recomandată de către producătorul vehiculului;

| 2.2.5. | vehiculele echipate cu o suspensie hidropneumatică, hidraulică sau pneumatică sau cu un dispozitiv de reglare automată a înălțimii în funcție de sarcină trebuie să fie încercate în condițiile de funcționare normală prevăzute de producător. |
| --- | --- |

2.2.5.

vehiculele echipate cu o suspensie hidropneumatică, hidraulică sau pneumatică sau cu un dispozitiv de reglare automată a înălțimii în funcție de sarcină trebuie să fie încercate în condițiile de funcționare normală prevăzute de producător.

3.   PROCEDURĂ DE ÎNCERCARE

| 3.1. | Punctele P1 sunt situate la o distanță de până la 200 mm față de planurile longitudinale tangente la punctele extreme exterioare ale roților axei față, cu excepția umflării pneurilor în apropierea solului; punctele P2 sunt simetrice în raport cu planul median longitudinal al vehiculului, la o distanță unul față de celălalt de 700 până la 1 200 mm inclusiv. Poziția exactă trebuie să fie specificată de către producător. |
| --- | --- |

3.1.

Punctele P1 sunt situate la o distanță de până la 200 mm față de planurile longitudinale tangente la punctele extreme exterioare ale roților axei față, cu excepția umflării pneurilor în apropierea solului; punctele P2 sunt simetrice în raport cu planul median longitudinal al vehiculului, la o distanță unul față de celălalt de 700 până la 1 200 mm inclusiv. Poziția exactă trebuie să fie specificată de către producător.

| 3.2. | Înălțimea deasupra solului a punctelor P1 și P2 este definită de către producătorul vehiculului în liniile care delimitează partea din față a dispozitivului. Cu toate acestea, înălțimea nu trebuie să depășească 445 mm atunci când vehiculul este neîncărcat. P3 este situat în planul median, vertical, longitudinal al vehiculului (figura 1 din regulament). |
| --- | --- |

3.2.

Înălțimea deasupra solului a punctelor P1 și P2 este definită de către producătorul vehiculului în liniile care delimitează partea din față a dispozitivului. Cu toate acestea, înălțimea nu trebuie să depășească 445 mm atunci când vehiculul este neîncărcat. P3 este situat în planul median, vertical, longitudinal al vehiculului (figura 1 din regulament).

| 3.3. | Forțele de încercare definite mai jos trebuie să fie aplicate fiecărui punct de încercare, în încercări separate, pe același vehicul sau dispozitiv sau, la cererea producătorului sau a agentului, pe vehicule sau dispozitive diferite.






  3.3.1. | În cazul în care structura și elementele vehiculului care au legătură cu protecția antiîmpănare frontală sunt simetrice în raport cu planul său median longitudinal, încercările în punctele P1 și P2 nu trebuie să fie efectuate decât pe o singură parte. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Forțele de încercare definite mai jos trebuie să fie aplicate fiecărui punct de încercare, în încercări separate, pe același vehicul sau dispozitiv sau, la cererea producătorului sau a agentului, pe vehicule sau dispozitive diferite.

3.3.1.

În cazul în care structura și elementele vehiculului care au legătură cu protecția antiîmpănare frontală sunt simetrice în raport cu planul său median longitudinal, încercările în punctele P1 și P2 nu trebuie să fie efectuate decât pe o singură parte.

| 3.3.2. | În timpul încercării, forțele se aplică cât mai rapid posibil, iar dispozitivul sau vehiculul trebuie să suporte forțele definite la punctele următoare timp de cel puțin 0,2 secunde. |
| --- | --- |

3.3.2.

În timpul încercării, forțele se aplică cât mai rapid posibil, iar dispozitivul sau vehiculul trebuie să suporte forțele definite la punctele următoare timp de cel puțin 0,2 secunde.

| 3.3.3. | O forță orizontală egală cu 50 % din masa maximă a tipului de vehicul sau a vehiculului (vehiculelor) prevăzut(e), dar care nu depășește 80 × 103 N, se aplică succesiv în ambele puncte P1; |
| --- | --- |

3.3.3.

O forță orizontală egală cu 50 % din masa maximă a tipului de vehicul sau a vehiculului (vehiculelor) prevăzut(e), dar care nu depășește 80 × 103 N, se aplică succesiv în ambele puncte P1;

| 3.3.4. | O forță orizontală egală cu 100 % din masa maximă a tipului de vehicul sau a vehiculului (vehiculelor) prevăzut(e), dar care nu depășește 160 × 103 N, se aplică succesiv în ambele puncte P2. În cazul în care dispozitivul este discontinuu și în cazul în care secțiunea sa transversală este redusă între cele două puncte P2, încercările trebuie continuate cu aplicarea unei forțe orizontale în punctul P3, identică cu cea care este aplicată în punctele P1; |
| --- | --- |

3.3.4.

O forță orizontală egală cu 100 % din masa maximă a tipului de vehicul sau a vehiculului (vehiculelor) prevăzut(e), dar care nu depășește 160 × 103 N, se aplică succesiv în ambele puncte P2. În cazul în care dispozitivul este discontinuu și în cazul în care secțiunea sa transversală este redusă între cele două puncte P2, încercările trebuie continuate cu aplicarea unei forțe orizontale în punctul P3, identică cu cea care este aplicată în punctele P1;

| 3.4. | Deplasările orizontale și verticale maxime ale fiecărui punct de încercare în timpul aplicării forțelor prevăzute mai sus trebuie să fie înregistrate, iar valoarea cea mai mare trebuie notată în fișa de comunicare. |
| --- | --- |

3.4.

Deplasările orizontale și verticale maxime ale fiecărui punct de încercare în timpul aplicării forțelor prevăzute mai sus trebuie să fie înregistrate, iar valoarea cea mai mare trebuie notată în fișa de comunicare.

| 3.5. | Când se realizează o încercare practică pentru verificarea conformității cu cerințele menționate anterior, trebuie îndeplinite următoarele condiții:






  3.5.1. | Pentru o cerere depusă în conformitate cu partea III, un DAF (care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I) trebuie fixat la lonjeroanele șasiului vehiculului sau la elementele care le înlocuiesc, sau la o structură care prezintă caracteristici echivalente. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Când se realizează o încercare practică pentru verificarea conformității cu cerințele menționate anterior, trebuie îndeplinite următoarele condiții:

3.5.1.

Pentru o cerere depusă în conformitate cu partea III, un DAF (care nu a fost omologat separat în conformitate cu partea I) trebuie fixat la lonjeroanele șasiului vehiculului sau la elementele care le înlocuiesc, sau la o structură care prezintă caracteristici echivalente.

| 3.5.2. | Forțele specificate se aplică de cricuri articulate în mod adecvat (de exemplu, prin articulații universale), paralel cu planul median longitudinal al vehiculului, prin intermediul unei suprafețe de contact care nu depășește 250 mm înălțime (înălțimea și lățimea exacte trebuie indicate de către producător) și 400 mm lățime, cu o rază de curbura de 5 ± 1 mm la muchiile verticale; centrul suprafeței trebuie să fie plasat succesiv în punctele P1, P2 și P3. |
| --- | --- |

3.5.2.

Forțele specificate se aplică de cricuri articulate în mod adecvat (de exemplu, prin articulații universale), paralel cu planul median longitudinal al vehiculului, prin intermediul unei suprafețe de contact care nu depășește 250 mm înălțime (înălțimea și lățimea exacte trebuie indicate de către producător) și 400 mm lățime, cu o rază de curbura de 5 ± 1 mm la muchiile verticale; centrul suprafeței trebuie să fie plasat succesiv în punctele P1, P2 și P3.

---

ANEXA 6

Conformitatea producției și alte proceduri administrative

1.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 1.1. | DAF și vehiculele omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate în conformitate cu tipul omologat, respectând cerințele stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.1.

DAF și vehiculele omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate în conformitate cu tipul omologat, respectând cerințele stabilite în prezentul regulament.

| 1.2. | Pentru a verifica respectarea cerințelor prevăzute la punctul 1.1 de mai sus, se efectuează controale adecvate ale producției. |
| --- | --- |

1.2.

Pentru a verifica respectarea cerințelor prevăzute la punctul 1.1 de mai sus, se efectuează controale adecvate ale producției.

| 1.3. | Titularul omologării trebuie în special:






  1.3.1. | să asigure existența procedurilor pentru un control eficient al calității producției de vehicule sau de dispozitive; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Titularul omologării trebuie în special:

1.3.1.

să asigure existența procedurilor pentru un control eficient al calității producției de vehicule sau de dispozitive;

| 1.3.2. | să aibă acces la echipamentele de încercări necesare verificării conformității fiecărui tip omologat; |
| --- | --- |

1.3.2.

să aibă acces la echipamentele de încercări necesare verificării conformității fiecărui tip omologat;

| 1.3.3. | să păstreze datele privind rezultatele încercărilor și documentele conexe, care trebuie să rămână disponibile pentru o perioadă care urmează să fie stabilită împreună cu serviciul administrativ competent; |
| --- | --- |

1.3.3.

să păstreze datele privind rezultatele încercărilor și documentele conexe, care trebuie să rămână disponibile pentru o perioadă care urmează să fie stabilită împreună cu serviciul administrativ competent;

| 1.3.4. | să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, pentru a verifica și garanta stabilitatea caracteristicilor vehiculului sau dispozitivului, permițând variațiile admise pentru o producție industrială; |
| --- | --- |

1.3.4.

să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, pentru a verifica și garanta stabilitatea caracteristicilor vehiculului sau dispozitivului, permițând variațiile admise pentru o producție industrială;

| 1.3.5. | să se asigure că pentru fiecare tip de vehicul sau de dispozitiv sunt efectuate suficiente încercări și verificări în ceea ce privește dimensiunile, materialele și comportamentul părților componente care îndeplinesc funcția de protecție PAF și a celor destinate montării pe vehicul; |
| --- | --- |

1.3.5.

să se asigure că pentru fiecare tip de vehicul sau de dispozitiv sunt efectuate suficiente încercări și verificări în ceea ce privește dimensiunile, materialele și comportamentul părților componente care îndeplinesc funcția de protecție PAF și a celor destinate montării pe vehicul;

| 1.3.6. | să se asigure că orice set de eșantioane sau piese de încercare care prezintă semne de neconformitate cu tipul de încercare în cauză este urmat de o nouă eșantionare și o nouă încercare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției respective. |
| --- | --- |

1.3.6.

să se asigure că orice set de eșantioane sau piese de încercare care prezintă semne de neconformitate cu tipul de încercare în cauză este urmat de o nouă eșantionare și o nouă încercare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției respective.

| 1.4. | Autoritatea competentă care a acordat omologarea poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție.






  1.4.1. | Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern registrele de încercări și de supraveghere a producției. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Autoritatea competentă care a acordat omologarea poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție.

1.4.1.

Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern registrele de încercări și de supraveghere a producției.

| 1.4.2. | Inspectorul poate preleva eșantioane aleatoriu pentru a le supune la încercări în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi stabilit în funcție de rezultatele verificărilor efectuate chiar de producător. |
| --- | --- |

1.4.2.

Inspectorul poate preleva eșantioane aleatoriu pentru a le supune la încercări în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi stabilit în funcție de rezultatele verificărilor efectuate chiar de producător.

| 1.4.3. | Atunci când nivelul calității nu pare satisfăcător, sau atunci când pare necesar să se verifice valabilitatea încercărilor efectuate în aplicarea punctului 1.4.2 de mai sus, inspectorul poate preleva eșantioane care vor fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare. |
| --- | --- |

1.4.3.

Atunci când nivelul calității nu pare satisfăcător, sau atunci când pare necesar să se verifice valabilitatea încercărilor efectuate în aplicarea punctului 1.4.2 de mai sus, inspectorul poate preleva eșantioane care vor fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare.

| 1.4.4. | Autoritatea competentă poate efectua orice încercare prescrisă în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.4.4.

Autoritatea competentă poate efectua orice încercare prescrisă în prezentul regulament.

| 1.4.5. | Frecvența normală a inspecțiilor admisă de către autoritatea competentă este de una la doi ani. În cazul în care se înregistrează rezultate negative în timpul uneia dintre aceste inspecții, autoritatea competentă se asigură că sunt luate toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai repede cu putință. |
| --- | --- |

1.4.5.

Frecvența normală a inspecțiilor admisă de către autoritatea competentă este de una la doi ani. În cazul în care se înregistrează rezultate negative în timpul uneia dintre aceste inspecții, autoritatea competentă se asigură că sunt luate toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai repede cu putință.

2.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

| 2.1. | Omologarea acordată pentru un tip de DAF sau de vehicul în aplicarea prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care cerințele stabilite mai sus nu sunt respectate sau în cazul în care dispozitivul de protecție nu a trecut cu succes încercările prescrise în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.1.

Omologarea acordată pentru un tip de DAF sau de vehicul în aplicarea prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care cerințele stabilite mai sus nu sunt respectate sau în cazul în care dispozitivul de protecție nu a trecut cu succes încercările prescrise în prezentul regulament.

| 2.2. | În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care o acordase anterior, aceasta trebuie să informeze imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.

În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care o acordase anterior, aceasta trebuie să informeze imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament.

3.   MODIFICAREA ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

| 3.1. | Orice modificare a unui tip de DAF sau de vehicul trebuie să fie notificată serviciului administrativ care a acordat omologarea tipului în cauză. Acest serviciu poate atunci:






  3.1.1. | fie să considere că modificările aduse nu riscă să aibă consecințe negative importante și că, în orice caz, DAF sau vehiculul este în continuare conform cu cerințele aplicabile; sau |
| --- | --- | --- |

3.1.

Orice modificare a unui tip de DAF sau de vehicul trebuie să fie notificată serviciului administrativ care a acordat omologarea tipului în cauză. Acest serviciu poate atunci:

3.1.1.

fie să considere că modificările aduse nu riscă să aibă consecințe negative importante și că, în orice caz, DAF sau vehiculul este în continuare conform cu cerințele aplicabile; sau

| 3.1.2. | fie să ceară un raport de încercare suplimentar serviciului tehnic însărcinat cu încercările de omologare. |
| --- | --- |

3.1.2.

fie să ceară un raport de încercare suplimentar serviciului tehnic însărcinat cu încercările de omologare.

| 3.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor aduse, sunt comunicate, prin intermediul unei fișe care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament, părților la acord care aplică prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor aduse, sunt comunicate, prin intermediul unei fișe care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament, părților la acord care aplică prezentul regulament.

| 3.3. | Autoritatea competentă care emite extinderea omologării atribuie un număr de serie acestei extinderi, pe care îl comunică celorlalte părți la acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.3.

Autoritatea competentă care emite extinderea omologării atribuie un număr de serie acestei extinderi, pe care îl comunică celorlalte părți la acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament.

4.   OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul unei omologări încetează producția unui tip de DAF sau de PAF a unui vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează autoritatea care a acordat omologarea. Atunci când primește această notificare, autoritatea menționată anterior informează celelalte părți la acordul din 1958 care aplică prezentul regulament despre aceasta, prin intermediul unei fișe de comunicare care este conformă cu unul dintre modelele prevăzute în anexele 1, 2 sau 3 la prezentul regulament.

5.   DENUMIRI ȘI ADRESE ALE SERVICIILOR TEHNICE ÎNSĂRCINATE CU ÎNCERCĂRILE DE OMOLOGARE ȘI ALE SERVICIILOR ADMINISTRATIVE

Părțile contractante la acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice însărcinate cu încercările de omologare și ale serviciilor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să le fie trimise fișele de omologare, de extindere, de refuz, de retragere a omologării sau de oprire definitivă a producției, emise în alte țări.

---