# Den Europæiske Unions L 17/18.

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 17 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang18. januar 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 17

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang18. januar 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2019/61 af 19. december 2018 om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for den offentlige forvaltning, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2019/62 af 19. december 2018 om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for bilindustrien, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  ) | 58 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2019/63 af 19. december 2018 om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  ) | 94 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2019/61 af 19. december 2018 om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for den offentlige forvaltning, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2019/62 af 19. december 2018 om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for bilindustrien, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  )

1

58

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2019/63 af 19. december 2018 om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  )

1

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 18.1.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2019/61

af 19. december 2018

om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for den offentlige forvaltning, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (1), særlig artikel 46, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1221/2009 fastlægges det, at Kommissionen er forpligtet til at udarbejde sektorreferencedokumenter for specifikke økonomiske sektorer. De skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet. Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved samme forordning, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1221/2009 fastlægges det, at Kommissionen er forpligtet til at udarbejde sektorreferencedokumenter for specifikke økonomiske sektorer. De skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet. Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved samme forordning, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning.

| (2) | Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligtede Kommissionen til at udarbejde en arbejdsplan, der skulle indeholde en vejledende liste over de sektorer, som skulle prioriteres i forbindelse med vedtagelsen af sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter. Kommissionen identificerede den offentlige forvaltning som en prioriteret sektor i »Meddelelse fra Kommissionen — om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)« (2). |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligtede Kommissionen til at udarbejde en arbejdsplan, der skulle indeholde en vejledende liste over de sektorer, som skulle prioriteres i forbindelse med vedtagelsen af sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter. Kommissionen identificerede den offentlige forvaltning som en prioriteret sektor i »Meddelelse fra Kommissionen — om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)« (2).

| (3) | På grund af den mangfoldighed af aktiviteter, som de forskellige offentlige forvaltninger i hele EU beskæftiger sig med, bør sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning fokusere på de væsentlige miljøspørgsmål i sektoren. Ved anvendelse af bedste praksis for miljøledelse i sektoren bør dokumentet udpege konkrete tiltag for at forbedre kontorforvaltning, energi- og ressourceeffektivitet, mobilitet, arealanvendelse, luftkvalitet, vandforsyning og spildevandsbehandling med henblik på at fremme en mere cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

(3)

På grund af den mangfoldighed af aktiviteter, som de forskellige offentlige forvaltninger i hele EU beskæftiger sig med, bør sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning fokusere på de væsentlige miljøspørgsmål i sektoren. Ved anvendelse af bedste praksis for miljøledelse i sektoren bør dokumentet udpege konkrete tiltag for at forbedre kontorforvaltning, energi- og ressourceeffektivitet, mobilitet, arealanvendelse, luftkvalitet, vandforsyning og spildevandsbehandling med henblik på at fremme en mere cirkulær økonomi.

| (4) | For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede indførelsen af sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning bør denne afgørelses anvendelsesdato udsættes i en periode på 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(4)

For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede indførelsen af sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning bør denne afgørelses anvendelsesdato udsættes i en periode på 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| (5) | Ved udarbejdelsen af sektorreferencedokumentet, der udgør bilaget til denne afgørelse, har Kommissionen hørt medlemsstaterne og andre interessenter i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Ved udarbejdelsen af sektorreferencedokumentet, der udgør bilaget til denne afgørelse, har Kommissionen hørt medlemsstaterne og andre interessenter i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1221/2009.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for den offentlige forvaltning i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 findes i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra 18. maj 2019.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2018.

På Kommissionens vegne

JeanClaude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 358 af 8.12.2011, s. 2.

2

---

BILAG

1.   INDLEDNING

Dette sektorreferencedokument (SRD) bygger på en detaljeret videnskabelig og politisk rapport (1) (»Best Practice Report«), der er udarbejdet af Det Fælles Forskningscenter (JRC).

Relevant retsgrundlag

Fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) blev indført i 1993 for organisationers frivillige deltagelse, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 (2). Der har efterfølgende været to større ændringer af EMAS:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (3) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (3)

| — | forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 1221/2009.

Et vigtigt nyt element i den seneste revision, som trådte i kraft den 11. januar 2010, er artikel 46 om udarbejdelse af SRD'er. SRD'erne skal omfatte bedste praksis for miljøledelse (BEMP), miljøpræstationsindikatorer for specifikke sektorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme præstationsniveauet.

Hvordan dette dokument skal forstås og bruges

Ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) er en ordning vedrørende organisationers frivillige deltagelse, hvor organisationerne forpligter sig til at gennemføre løbende miljøforbedringer. Inden for disse rammer giver dette SRD sektorspecifik vejledning til den offentlige forvaltning, og der peges på en række muligheder for forbedring og på bedste praksis.

Dokumentet er udarbejdet af Europa-Kommissionen med bidrag fra interessenter. En teknisk arbejdsgruppe sammensat af eksperter og interessenter i sektoren og anført af JRC drøftede og blev til sidst enige om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet i dette dokument. Disse benchmarks skulle navnlig svare til det miljøpræstationsniveau, der kan opnås af de organisationer i sektoren, der klarer sig bedst.

Formålet med SRD'et er at hjælpe og støtte alle organisationer, der agter at forbedre deres miljøpræstation, ved at tilvejebringe idéer og inspiration samt give praktisk og teknisk vejledning.

SRD'et henvender sig primært til organisationer, der allerede er registreret hos EMAS, dernæst til organisationer, der overvejer at blive registreret hos EMAS i fremtiden, og til sidst til alle organisationer, der ønsker at lære mere om bedste praksisser for miljøledelse for at forbedre deres miljøpræstationer. Formålet med dette dokument er derfor at støtte alle organisationer og aktører i den offentlige forvaltning med henblik på at fokusere på relevante miljøforhold, både direkte og indirekte, og at finde oplysninger om bedste praksis for miljøledelse samt hensigtsmæssige sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer til måling af deres miljøpræstation og om benchmarks for højeste kvalitet.

Sådan bør EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er

I henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 skal EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er på to forskellige niveauer:

| 1. | Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b).
  Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljøforhold, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer. |
| --- | --- |

1.

Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b).

Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljøforhold, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer.

| 2. | Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4).






  a) | Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (4), der skal anvendes til at rapportere om deres miljøpræstationer.
  Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljøforhold, der bedømmes at være de væsentligste i miljøkortlægningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4).

a)

Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (4), der skal anvendes til at rapportere om deres miljøpræstationer.

Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljøforhold, der bedømmes at være de væsentligste i miljøkortlægningen.

| b) | I forbindelse med rapporteringen om deres miljøpræstationer og de øvrige faktorer vedrørende miljøpræstationer bør organisationerne i miljøredegørelsen nævne, hvordan der er taget hensyn til relevant bedste praksis for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.
  De bør beskrive, hvordan relevant bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation. Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksis for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, eftersom det på grund af den frivillige karakter, som EMAS har, er op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksis med hensyn til omkostninger og fordele kan gennemføres. En sådan gennemførlighedsvurdering er også nødvendig for offentlige forvaltninger, som hyppigt må danne forbillede.
  På samme måde som for miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljøforhold, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med rapporteringen om deres miljøpræstationer og de øvrige faktorer vedrørende miljøpræstationer bør organisationerne i miljøredegørelsen nævne, hvordan der er taget hensyn til relevant bedste praksis for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.

De bør beskrive, hvordan relevant bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation. Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksis for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, eftersom det på grund af den frivillige karakter, som EMAS har, er op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksis med hensyn til omkostninger og fordele kan gennemføres. En sådan gennemførlighedsvurdering er også nødvendig for offentlige forvaltninger, som hyppigt må danne forbillede.

På samme måde som for miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljøforhold, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold.

Elementer af SRD'er (indikatorer, BEMP eller benchmarks for højeste kvalitet), der ikke anses for at være relevante med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har udpeget i sin miljøkortlægning, bør ikke rapporteres eller beskrives i miljøredegørelsen.

EMAS-deltagelse er en løbende proces. Hver gang en organisation planlægger at forbedre sin miljøpræstation (og evaluerer sin miljøpræstation), skal den tage højde for, hvad der står i SRD'et om specifikke emner, for at få inspiration til, hvilke områder der i næste omgang kan tages op i en trinvis fremgangsmåde.

EMAS-miljøverifikatorer kontrollerer, om og hvordan der blev taget højde for SRD'et i organisationen ved udarbejdelse af miljøredegørelsen (artikel 18, stk. 5, litra d), i forordning (EF) nr. 1221/2009).

Akkrediterede miljøverifikatorer får i forbindelse med deres arbejde brug for dokumentation fra organisationen for, hvordan de relevante elementer af SRD'et er blevet udvalgt i lyset af miljøkortlægningen, og hvordan der er taget hensyn til dem. De skal ikke kontrollere, at de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet er overholdt, men de skal verificere dokumentationen for, hvordan SRD'et blev anvendt som rettesnor til at udpege indikatorer og korrekte frivillige foranstaltninger, som organisationen kan gennemføre for at forbedre sin miljøpræstation.

I lyset af den frivillige karakter af EMAS og SRD bør disse organisationer ikke pålægges en uforholdsmæssig stor byrde, hvad angår fremlæggelse af denne dokumentation. Verifikatorerne skal navnlig ikke stille krav om en individuel begrundelse for de enkelte bedste praksisser, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet, som nævnes i SRD'et, og som organisationen ikke anser for at være relevante i lyset af dens miljøkortlægning. Ikke desto mindre kan de foreslå relevante yderligere elementer, som organisationen skal tage højde for i fremtiden som yderligere dokumentation for den løbende forbedring af sine præstationer.

Sektorreferencedokumentets opbygning

Dokumentet består af fire kapitler. Kapitel 1 indeholder en introduktion til retsgrundlaget for EMAS og beskriver, hvordan man skal anvende dokumentet, mens omfanget af dette SRD fastlægges i kapitel 2. Kapitel 3 beskriver kort de forskellige former for bedste praksis for miljøledelse (BEMP) (5) og indeholder også oplysninger om anvendeligheden deraf. Hvis der kan formuleres bestemte miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for en bestemt BEMP, angives disse også. Det var imidlertid ikke muligt at definere benchmarks for højeste kvalitet for alle BEMP'er, fordi der på visse områder enten var begrænsede mængder data til rådighed, eller de specifikke forhold (lokalt klima, lokal økonomi, det lokale samfund, den offentlige forvaltnings ansvarsområder osv.) varierede så meget, at et benchmark for højeste kvalitet ikke gav mening. Nogle af disse indikatorer og benchmarks er relevante for mere end én BEMP og gentages derfor, hvor det er relevant. Endelig indeholder kapitel 4 en omfattende tabel med de mest relevante miljøpræstationsindikatorer, de tilhørende forklaringer og de tilknyttede benchmarks for højeste kvalitet.

2.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette SRD omhandler miljøpræstationen vedrørende den offentlige forvaltnings aktiviteter. I dette dokument betragtes den offentlige forvaltning som organisationer, der primært falder ind under følgende NACE-kodeinddelinger (jf. den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter som fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 (6)):

| — | NACE-kode 84: Offentlig forvaltning og forsvar, socialsikring. |
| --- | --- |

—

NACE-kode 84: Offentlig forvaltning og forsvar, socialsikring.

De organisationer, der er registreret under denne NACE-kode, er målgruppen for dette dokument.

Desuden kan bedste praksis for miljøledelse (BEMP) i dette SRD være til inspiration for andre organisationer, f.eks. offentligt ejede selskaber eller private selskaber, som leverer tjenesteydelser på vegne af offentlige forvaltninger. Disse kan bl.a. være rubriceret i følgende NACE-kodeinddelinger:

| — | NACE-kode 2: skovbrug, skovning |
| --- | --- |

—

NACE-kode 2: skovbrug, skovning

| — | NACE-kode 36: vandindvinding, -rensning og -forsyning |
| --- | --- |

—

NACE-kode 36: vandindvinding, -rensning og -forsyning

| — | NACE-kode 37: kloakering |
| --- | --- |

—

NACE-kode 37: kloakering

| — | NACE-kode 38: indsamling, behandling og bortskaffelse af affald, materialegenvinding |
| --- | --- |

—

NACE-kode 38: indsamling, behandling og bortskaffelse af affald, materialegenvinding

| — | NACE-kode 39: rensning af jord og grundvand og anden form for forureningsbekæmpelse |
| --- | --- |

—

NACE-kode 39: rensning af jord og grundvand og anden form for forureningsbekæmpelse

| — | NACE-kode 41.2: opførelse af bygninger |
| --- | --- |

—

NACE-kode 41.2: opførelse af bygninger

| — | NACE-kode 49.3.1: landpassagertransport i by- og forstadsområder. |
| --- | --- |

—

NACE-kode 49.3.1: landpassagertransport i by- og forstadsområder.

Dette SRD har fokus på en række aspekter, som er relevante for alle typer offentlige forvaltninger, f.eks. kontorers miljøpræstationer, energieffektivitet i offentlige bygninger og grønne offentlige indkøb (dvs. afsnit 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 og 3.11). Alle offentlige forvaltninger på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan opfordres til at gøre sig bekendt med disse afsnit i dokumentet.

Effektiv miljøledelse for en offentlig forvaltning skal imidlertid også inddrage den del af sin kerneforretning, hvor den kan opnå de største miljømæssige fordele. Dette dokument har til formål at lette denne opgave for lokale myndigheder og forvaltninger (7) og er koncentreret om bedste praksis, som er relevant for deres rolle og de tjenesteydelser, de leverer direkte eller indirekte til borgerne (f.eks. spildevandsbehandling og lokal offentlig transport). Dokumentet retter sig specifikt mod lokale myndigheder, fordi de udgør den største del af den offentlige forvaltning i EU, og det er på lokalt plan, at der er størst potentiale til at høste og kopiere gode erfaringer med bedste praksis.

De vigtigste miljøforhold, det hermed forbundne miljøpres og de tilsvarende relevante afsnit fremgår af nedenstående tabel (tabel 2.1). De angivne miljøforhold blev valgt som værende de mest relevante for sektoren. De miljøforhold, der skal håndteres af hver enkelt offentlig forvaltning, bør dog vurderes individuelt. I tabellen nedenfor skelnes der ikke mellem direkte og indirekte miljøforhold, fordi fordelingen mellem de operationer, der udføres internt, og dem, der udliciteres, varierer fra sag til sag. Desuden kan mange miljøforhold anses for både at være direkte og direkte, eftersom de vedrører den offentlige forvaltnings aktiviteter direkte, men også alle de aktiviteter, som udføres af borgere, erhvervsliv og organisationer på det område, som den offentlige forvaltning forvalter eller leverer tjenesteydelser til.

De offentlige forvaltningers mest relevante miljøforhold og -pres, og hvordan disse behandles i dette dokument

| Miljøforhold | Det vigtigste hermed forbundne miljøpres | Relevante afsnit i SRD |
| --- | --- | --- |
| Driftskontorer | Generering af fast affald
  Vandforbrug
  Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)
  Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)
  Udtømning af ressourcer | Afsnit 3.1 |
| Styre energiforbruget i det forvaltede område og forvalte eget energiforbrug | Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2) | Afsnit 3.2 |
| Forvalte mobilitet og/eller offentlig transport | Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)
  Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2) | Afsnit 3.3 |
| Planlægge arealanvendelse og forvalte grønne områder i byerne | Arealudnyttelse
  Tab af biodiversitet | Afsnit 3.4 og 3.5 |
| Forvalte luftkvaliteten og støj | Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)
  Støj | Afsnit 3.6 og 3.7 |
| Affaldshåndtering | Generering af fast affald | Punkt 3.8 |
| Drikkevandsforsyning | Vandforbrug | Afsnit 3.9 |
| Forvalte spildevandsbehandling | Emissioner til vand (BOD, COD, mikroforurenende stoffer osv.)
  Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2) | Afsnit 3.10 |
| Indkøbe varer og tjenester | Generering af fast affald
  Vandforbrug
  Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)
  Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)
  Udtømning af ressourcer | Afsnit 3.11 |
| Fremme borgernes og erhvervslivets miljømæssige adfærd | Generering af fast affald
  Vandforbrug
  Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)
  Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)
  Emissioner til vand (COD, BOD, mikroforurenende stoffer osv.)
  Udtømning af ressourcer | Afsnit 3.12 |

Miljøforhold

Det vigtigste hermed forbundne miljøpres

Relevante afsnit i SRD

Driftskontorer

Generering af fast affald

Vandforbrug

Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)

Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)

Udtømning af ressourcer

Afsnit 3.1

Styre energiforbruget i det forvaltede område og forvalte eget energiforbrug

Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)

Afsnit 3.2

Forvalte mobilitet og/eller offentlig transport

Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)

Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)

Afsnit 3.3

Planlægge arealanvendelse og forvalte grønne områder i byerne

Arealudnyttelse

Tab af biodiversitet

Afsnit 3.4 og 3.5

Forvalte luftkvaliteten og støj

Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)

Støj

Afsnit 3.6 og 3.7

Affaldshåndtering

Generering af fast affald

Punkt 3.8

Drikkevandsforsyning

Vandforbrug

Afsnit 3.9

Forvalte spildevandsbehandling

Emissioner til vand (BOD, COD, mikroforurenende stoffer osv.)

Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)

Afsnit 3.10

Indkøbe varer og tjenester

Generering af fast affald

Vandforbrug

Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)

Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)

Udtømning af ressourcer

Afsnit 3.11

Fremme borgernes og erhvervslivets miljømæssige adfærd

Generering af fast affald

Vandforbrug

Energiforbrug, drivhusgasemissioner (CO2)

Emissioner til luften (CO, SO2, NOx, partikelmateriale osv.)

Emissioner til vand (COD, BOD, mikroforurenende stoffer osv.)

Udtømning af ressourcer

Afsnit 3.12

Bedste praksis for miljøledelse (BEMP), der er beskrevet i kapitel 3, blev identificeret som de mest relevante teknikker, tiltag og foranstaltninger, som offentlige forvaltninger kan iværksætte for at forbedre deres miljøpræstationer for hvert af de miljøforhold, der er anført i tabellen overfor. Ved identificeringen heraf blev der taget hensyn til de specifikke udfordringer og muligheder, som de offentlige organer har i sammenligning med private selskaber. Det drejer sig blandt andet om følgende:

| — | mere rigide indkøbsprocedurer |
| --- | --- |

—

mere rigide indkøbsprocedurer

| — | stramme finansieringsregler |
| --- | --- |

—

stramme finansieringsregler

| — | behov for længere tid til at gennemføre beslutninger |
| --- | --- |

—

behov for længere tid til at gennemføre beslutninger

| — | eksisterende infrastruktur |
| --- | --- |

—

eksisterende infrastruktur

| — | begrænset budget |
| --- | --- |

—

begrænset budget

men også:

| — | mulighed for at acceptere længere tilbagebetalingstid |
| --- | --- |

—

mulighed for at acceptere længere tilbagebetalingstid

| — | mulighed for at prioritere valg, som giver samfundsmæssige fordele frem for et finansielt afkast |
| --- | --- |

—

mulighed for at prioritere valg, som giver samfundsmæssige fordele frem for et finansielt afkast

| — | stabilt personale |
| --- | --- |

—

stabilt personale

| — | muligheder for stordriftsfordele ved samarbejde mellem forskellige offentlige forvaltninger på lokalt, regionalt eller nationalt plan. |
| --- | --- |

—

muligheder for stordriftsfordele ved samarbejde mellem forskellige offentlige forvaltninger på lokalt, regionalt eller nationalt plan.

Når det overvejes at gennemføre en af de BEMP'er, der præsenteres i dette dokument, skal lokale myndigheder se på, hvilke specifikke udfordringer de har, og hvordan de udnytter de tilgængelige specifikke muligheder (8).

3.   BEDSTE PRAKSIS FOR MILJØLEDELSE, MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER OG BENCHMARKS FOR HØJESTE KVALITET FOR DEN OFFENTLIGE FORVALTNING

3.1.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende bæredygtige kontorer

Dette afsnit er henvendt til alle offentlige forvaltninger med kontorbaserede funktioner.

3.1.1.   Forvaltning og minimering af energiforbrug

Det er BEMP at indføre energistyring efter principperne i cyklussen »Plan, Do, Check, Act« på kontorer ejet eller forvaltet af den offentlige forvaltning:

| — | ved hyppigt at indsamle eller konstant overvåge data for energiforbruget; dataene kan indsamles for hver bygning, hvert område i bygningen (f.eks. forhallen, kontorer og kantine/kaffebar), hver type energikilde (f.eks. gas og el) og hver forbrugskategori (f.eks. belysning eller rumopvarmning) |
| --- | --- |

—

ved hyppigt at indsamle eller konstant overvåge data for energiforbruget; dataene kan indsamles for hver bygning, hvert område i bygningen (f.eks. forhallen, kontorer og kantine/kaffebar), hver type energikilde (f.eks. gas og el) og hver forbrugskategori (f.eks. belysning eller rumopvarmning)

| — | ved at analysere data, fastsætte mål, identificere benchmarks og anvende dem til at sammenligne den faktiske energieffektivitet |
| --- | --- |

—

ved at analysere data, fastsætte mål, identificere benchmarks og anvende dem til at sammenligne den faktiske energieffektivitet

| — | ved at definere en strategi og en handlingsplan for forbedring af kontorbygningers energimæssige ydeevne (se afsnit 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8). |
| --- | --- |

—

ved at definere en strategi og en handlingsplan for forbedring af kontorbygningers energimæssige ydeevne (se afsnit 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er bredt anvendelig på kontorbygninger ejet eller forvaltet af offentlige forvaltninger. I lejede bygninger kan antallet af tiltag, der måtte udspringe af gennemførelsen af denne BEMP, dog være mere begrænset.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i1) | Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed (9) udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år).
  Hvis tallene findes, kan der også beregnes:






  — | rumopvarmning (kWh/m2/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i1)

Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed (9) udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år).

Hvis tallene findes, kan der også beregnes:

—

rumopvarmning (kWh/m2/år)

| — | rumkøling (kWh/m2/år) |
| --- | --- |

—

rumkøling (kWh/m2/år)

| — | belysning (kWh/m2/år) |
| --- | --- |

—

belysning (kWh/m2/år)

| — | andet elforbrug (kWh/m2/år) |
| --- | --- |

—

andet elforbrug (kWh/m2/år)

| (i2) | Samlet årligt energiforbrug pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/FTÆ/år).
  Hvis tallene findes, kan der også beregnes:






  — | rumopvarmning (kWh/FTÆ/år) |
| --- | --- | --- |

(i2)

Samlet årligt energiforbrug pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/FTÆ/år).

Hvis tallene findes, kan der også beregnes:

—

rumopvarmning (kWh/FTÆ/år)

| — | rumkøling (kWh/FTÆ/år) |
| --- | --- |

—

rumkøling (kWh/FTÆ/år)

| — | belysning (kWh/FTÆ/år) |
| --- | --- |

—

belysning (kWh/FTÆ/år)

| — | andet elforbrug (kWh/FTÆ/år) |
| --- | --- |

—

andet elforbrug (kWh/FTÆ/år)

| (i3) | Samlet årligt primærenergiforbrug pr. etagearealenhed eller pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kWh/m2/år, kWh/FTÆ/år) |
| --- | --- |

(i3)

Samlet årligt primærenergiforbrug pr. etagearealenhed eller pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kWh/m2/år, kWh/FTÆ/år)

| (i4) | Samlet årlig mængde af drivhusgasemissioner pr. etagearealenhed eller pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kg CO2-ækv./m2/år, kg CO2-ækv./FTÆ/år) |
| --- | --- |

(i4)

Samlet årlig mængde af drivhusgasemissioner pr. etagearealenhed eller pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kg CO2-ækv./m2/år, kg CO2-ækv./FTÆ/år)

—

3.1.2.   Forvaltning og minimering af vandforbrug

Det er BEMP at indføre vandforvaltning efter principperne i cyklussen »Plan, Do, Check, Act« på kontorer ejet eller forvaltet af den offentlige forvaltning:

| — | ved hyppigt at indsamle eller konstant overvåge data for vandforbruget; dataene kan indsamles for hver bygning, hvert område i bygningen, hvor der bruges vand (f.eks. forhallen, kontorer og kantine/kaffebar), og hver forbrugskategori (f.eks. toiletter og køkkener) |
| --- | --- |

—

ved hyppigt at indsamle eller konstant overvåge data for vandforbruget; dataene kan indsamles for hver bygning, hvert område i bygningen, hvor der bruges vand (f.eks. forhallen, kontorer og kantine/kaffebar), og hver forbrugskategori (f.eks. toiletter og køkkener)

| — | ved at analysere data, fastsætte mål, identificere benchmarks og anvende dem til sammenligning med det faktiske vandforbrug |
| --- | --- |

—

ved at analysere data, fastsætte mål, identificere benchmarks og anvende dem til sammenligning med det faktiske vandforbrug

| — | ved at definere en strategi og en handlingsplan for nedbringelse af vandforbruget (f.eks. ved at installere effektive vandhaner, brusere og trykreguleringsventiler, ved jævnligt at vedligeholde dem og ved at installere systemer til opsamling af regnvand). |
| --- | --- |

—

ved at definere en strategi og en handlingsplan for nedbringelse af vandforbruget (f.eks. ved at installere effektive vandhaner, brusere og trykreguleringsventiler, ved jævnligt at vedligeholde dem og ved at installere systemer til opsamling af regnvand).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er bredt anvendelig på kontorbygninger ejet eller forvaltet af offentlige forvaltninger, forudsat at omkostningerne ved installation og vedligeholdelse af systemer til overvågning og indsamling af vandforbrugsdata opvejes af de forventede opnåelige vandbesparelser. I lejede bygninger kan antallet af tiltag, der måtte udspringe af gennemførelsen af denne BEMP, være mere begrænset.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i5) | Samlet årligt vandforbrug pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (m3/FTÆ/år), fordelt på (hvis relevant):






  — | ledningsvandforbrug (m3/FTÆ/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i5)

Samlet årligt vandforbrug pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (m3/FTÆ/år), fordelt på (hvis relevant):

—

ledningsvandforbrug (m3/FTÆ/år)

| — | forbrug af opsamlet regnvand (m3/FTÆ/år) |
| --- | --- |

—

forbrug af opsamlet regnvand (m3/FTÆ/år)

| — | forbrug af genanvendt gråvand (m3/FTÆ/år) |
| --- | --- |

—

forbrug af genanvendt gråvand (m3/FTÆ/år)

| (i6) | Samlet årligt vandforbrug pr. indvendigt etageareal (m3/m2/år), fordelt på (hvis relevant):






  — | ledningsvandforbrug (m3/m2/år) |
| --- | --- | --- |

(i6)

Samlet årligt vandforbrug pr. indvendigt etageareal (m3/m2/år), fordelt på (hvis relevant):

—

ledningsvandforbrug (m3/m2/år)

| — | forbrug af opsamlet regnvand (m3/m2/år) |
| --- | --- |

—

forbrug af opsamlet regnvand (m3/m2/år)

| — | forbrug af genanvendt gråvand (m3/m2/år) |
| --- | --- |

—

forbrug af genanvendt gråvand (m3/m2/år)

| (b1) | Samlet vandforbrug i kontorbygninger er under 6,4  m3/FTÆ/år |
| --- | --- |

(b1)

Samlet vandforbrug i kontorbygninger er under 6,4  m3/FTÆ/år

3.1.3.   Forvaltning og minimering af affaldsproduktion

Det er BEMP at indføre avanceret affaldshåndtering på kontorer ejet eller forvaltet af den offentlige forvaltning med udgangspunkt i:

| — | forebyggelse: indføre papirløse procedurer og arkiver, sikre holdbarheden af udstyr og forbrugsvarer (f.eks. via grønne offentlige indkøb, se afsnit 3.11), muliggøre genbrug af kontormøbler og -udstyr (f.eks. opstille en online inventarliste over tilgængeligt udstyr, møbler og kontorartikler, der ikke længere er i brug og sikre, at alle afdelinger og medarbejdere tjekker listen, før de køber nye varer, sørge for professionel rengøring, reparation og vedligeholdelse for at forlænge levetiden), tilskynde medarbejderne til at bruge krus, der kan genbruges, i stedet for engangsplastkrus, tilbyde drikkevandsfontæner (uden plastkrus) i stedet for plastflasker til møder eller på fællesarealer |
| --- | --- |

—

forebyggelse: indføre papirløse procedurer og arkiver, sikre holdbarheden af udstyr og forbrugsvarer (f.eks. via grønne offentlige indkøb, se afsnit 3.11), muliggøre genbrug af kontormøbler og -udstyr (f.eks. opstille en online inventarliste over tilgængeligt udstyr, møbler og kontorartikler, der ikke længere er i brug og sikre, at alle afdelinger og medarbejdere tjekker listen, før de køber nye varer, sørge for professionel rengøring, reparation og vedligeholdelse for at forlænge levetiden), tilskynde medarbejderne til at bruge krus, der kan genbruges, i stedet for engangsplastkrus, tilbyde drikkevandsfontæner (uden plastkrus) i stedet for plastflasker til møder eller på fællesarealer

| — | sortering: sikre let adgang til genbrugsbeholdere for alle de mest almindelige affaldstyper og etablere genbrugsområder for alle øvrige typer affald for at minimere produktionen af restaffald, købe udstyr og forbrugsvarer fremstillet af genanvendelige materialer |
| --- | --- |

—

sortering: sikre let adgang til genbrugsbeholdere for alle de mest almindelige affaldstyper og etablere genbrugsområder for alle øvrige typer affald for at minimere produktionen af restaffald, købe udstyr og forbrugsvarer fremstillet af genanvendelige materialer

| — | overvågning: regelmæssige opgørelser pr. type over producerede affaldsmængder af alle typer (f.eks. separat indsamlede affaldsfraktioner, restaffald og farligt affald), hvilket kan sikres gennem passende strategier og inddragelse af medarbejdere fra forskellige afdelinger. |
| --- | --- |

—

overvågning: regelmæssige opgørelser pr. type over producerede affaldsmængder af alle typer (f.eks. separat indsamlede affaldsfraktioner, restaffald og farligt affald), hvilket kan sikres gennem passende strategier og inddragelse af medarbejdere fra forskellige afdelinger.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger og især for kontoraktiviteter. Den specifikke gennemførte foranstaltning (f.eks. de forskellige fraktioner, som affaldet sorteres i) bør afspejle de specifikke vilkår (f.eks. typer af produceret affald, lokalt tilgængelige genbrugstjenester for bestemte affaldstyper, lokal lovgivning og lokale omkostninger ved affaldshåndtering).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i7) | Samlet årlig produktion af kontoraffald pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kg/FTÆ/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i7)

Samlet årlig produktion af kontoraffald pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kg/FTÆ/år)

| (i8) | Samlet årlig mængde møbler, udstyr og kontorartikler, som genbruges (kg/FTÆ/år, undgået indkøb i EUR/FTÆ/år) |
| --- | --- |

(i8)

Samlet årlig mængde møbler, udstyr og kontorartikler, som genbruges (kg/FTÆ/år, undgået indkøb i EUR/FTÆ/år)

| (i9) | Kontoraffald sendt til genanvendelse i % af samlet affald målt i vægt (%) |
| --- | --- |

(i9)

Kontoraffald sendt til genanvendelse i % af samlet affald målt i vægt (%)

| (i10) | Restaffald fra kontorer (10) i % af samlet affald målt i vægt (%) |
| --- | --- |

(i10)

Restaffald fra kontorer (10) i % af samlet affald målt i vægt (%)

| (b2) | Intet af affaldet, der produceres i kontorbygninger, sendes til affaldsdeponeringsanlæg |
| --- | --- |

(b2)

Intet af affaldet, der produceres i kontorbygninger, sendes til affaldsdeponeringsanlæg

| (b3) | Samlet affaldsproduktion i kontorbygninger er under 200 kg/FTÆ/år |
| --- | --- |

(b3)

Samlet affaldsproduktion i kontorbygninger er under 200 kg/FTÆ/år

3.1.4.   Minimering af forbruget af kontorpapir og forbrugsvarer

Det er BEMP:

| — | at indføre og fremme interne procedurer (f.eks. papirløse procedurer såsom elektroniske arbejdsgange, e-signatur og elektroniske arkiver, ingen udskrift af dokumenter til møder, ingen udskrift af nyhedsbreve/rapporter, udskrift på begge sider som standardvalg), der hjælper medarbejderne og offentligheden med at undgå forbrug af kontorpapir (dvs. kopi-/printerpapir) og forbrugsvarer (dvs. alle materialer som blyanter, kuglepenne, overstregningspenne og notesbøger til kontorbrug) og derved mindske efterspørgslen |
| --- | --- |

—

at indføre og fremme interne procedurer (f.eks. papirløse procedurer såsom elektroniske arbejdsgange, e-signatur og elektroniske arkiver, ingen udskrift af dokumenter til møder, ingen udskrift af nyhedsbreve/rapporter, udskrift på begge sider som standardvalg), der hjælper medarbejderne og offentligheden med at undgå forbrug af kontorpapir (dvs. kopi-/printerpapir) og forbrugsvarer (dvs. alle materialer som blyanter, kuglepenne, overstregningspenne og notesbøger til kontorbrug) og derved mindske efterspørgslen

| — | at foretage grønne offentlige indkøb (se afsnit 3.11) for at fremme valg med lavere miljøvirkning, f.eks. kontorpapir med lav gramvægt, længerevarende, genpåfyldelige produkter og alternativer med en lav miljøvirkning eller lav toksicitet. |
| --- | --- |

—

at foretage grønne offentlige indkøb (se afsnit 3.11) for at fremme valg med lavere miljøvirkning, f.eks. kontorpapir med lav gramvægt, længerevarende, genpåfyldelige produkter og alternativer med en lav miljøvirkning eller lav toksicitet.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er bredt anvendelig for alle offentlige forvaltninger.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i11) | Antal ark (11) kontorpapir forbrugt pr. dag pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (ark papir/FTÆ/arbejdsdag) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i11)

Antal ark (11) kontorpapir forbrugt pr. dag pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (ark papir/FTÆ/arbejdsdag)

| (i12) | Andelen af indkøbt miljøcertificeret kontorpapir af den samlede mængde indkøbt kontorpapir (%) |
| --- | --- |

(i12)

Andelen af indkøbt miljøcertificeret kontorpapir af den samlede mængde indkøbt kontorpapir (%)

| (i13) | Årlig omkostning ved kontorforbrugsvarer indkøbt pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (EUR/FTÆ/år) |
| --- | --- |

(i13)

Årlig omkostning ved kontorforbrugsvarer indkøbt pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (EUR/FTÆ/år)

| (b4) | Kontorpapirforbruget er under 15 A4-ark/FTÆ/arbejdsdag |
| --- | --- |

(b4)

Kontorpapirforbruget er under 15 A4-ark/FTÆ/arbejdsdag

| (b5) | Det anvendte kontorpapir er 100 % genanvendt eller certificeret i henhold til et ISO type I-miljømærke (12) (f.eks. EU's miljømærke) |
| --- | --- |

(b5)

Det anvendte kontorpapir er 100 % genanvendt eller certificeret i henhold til et ISO type I-miljømærke (12) (f.eks. EU's miljømærke)

3.1.5.   Minimering af miljøvirkningen af pendling og forretningsrejser

Det er BEMP at minimere miljøvirkningen af pendling og forretningsrejser ved at:

| — | inddrage personalet og ændre adfærd i retning af mere bæredygtig pendling (f.eks. kampagner gennem digitale værktøjer, økonomiske positive og negative incitamenter, brug af sociale spil eller belønningsbaserede incitamenter) |
| --- | --- |

—

inddrage personalet og ændre adfærd i retning af mere bæredygtig pendling (f.eks. kampagner gennem digitale værktøjer, økonomiske positive og negative incitamenter, brug af sociale spil eller belønningsbaserede incitamenter)

| — | udarbejde overordnede personalerejseplaner for hele organisationen, som understøtter bæredygtige rejseformer til både pendling og forretningsrejser (f.eks. aftaler med lokale offentlige transportmidler om at tilpasse ruterne til pendlernes behov, kulstofbudgetbaserede forretningsrejser) |
| --- | --- |

—

udarbejde overordnede personalerejseplaner for hele organisationen, som understøtter bæredygtige rejseformer til både pendling og forretningsrejser (f.eks. aftaler med lokale offentlige transportmidler om at tilpasse ruterne til pendlernes behov, kulstofbudgetbaserede forretningsrejser)

| — | inddrage strenge bæredygtighedskriterier i indkøbet af transporttjenester (f.eks. brug af tog frem for fly til korte rejser og præference for direkte flyvninger eller multimodale rejser frem for indirekte flyvninger) |
| --- | --- |

—

inddrage strenge bæredygtighedskriterier i indkøbet af transporttjenester (f.eks. brug af tog frem for fly til korte rejser og præference for direkte flyvninger eller multimodale rejser frem for indirekte flyvninger)

| — | nedbringe brugen af bil til pendling, hvis der findes offentlig transport, og tilskynde til effektiv udnyttelse af bilen (f.eks. fremme samkørsel blandt kolleger for at mindske bilkørsel med kun én person) |
| --- | --- |

—

nedbringe brugen af bil til pendling, hvis der findes offentlig transport, og tilskynde til effektiv udnyttelse af bilen (f.eks. fremme samkørsel blandt kolleger for at mindske bilkørsel med kun én person)

| — | tilbyde medarbejderne fleksibelt arbejdssted og dermed nedsætte det samlede transportbehov (f.eks. indføre fjern- og hjemmearbejdspladser og virtuelle mødefaciliteter). |
| --- | --- |

—

tilbyde medarbejderne fleksibelt arbejdssted og dermed nedsætte det samlede transportbehov (f.eks. indføre fjern- og hjemmearbejdspladser og virtuelle mødefaciliteter).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle typer og størrelser af offentlige forvaltninger. De specifikke foranstaltninger, der skal gennemføres, varierer imidlertid efter de lokale forhold såsom geografisk placering og adgangen til offentlig transport.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i14) | Indførelse af værktøjer til fremme af bæredygtig pendling (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i14)

Indførelse af værktøjer til fremme af bæredygtig pendling (ja/nej)

| (i15) | Andel af personalet, der dagligt pendler alene i bil (%) |
| --- | --- |

(i15)

Andel af personalet, der dagligt pendler alene i bil (%)

| (i16) | Andel af personalet, der går, cykler eller tager offentlig transport til og fra arbejde mindst tre gange om ugen (%) |
| --- | --- |

(i16)

Andel af personalet, der går, cykler eller tager offentlig transport til og fra arbejde mindst tre gange om ugen (%)

| (i17) | Samlede årlige emissioner af CO2-ækv. fra forretningsrejser (ton CO2-ækv./år) |
| --- | --- |

(i17)

Samlede årlige emissioner af CO2-ækv. fra forretningsrejser (ton CO2-ækv./år)

| (i18) | Samlede årlige emissioner af CO2-ækv. fra forretningsrejser pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kg CO2-ækv./FTÆ/år) |
| --- | --- |

(i18)

Samlede årlige emissioner af CO2-ækv. fra forretningsrejser pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) (kg CO2-ækv./FTÆ/år)

| (i19) | Indførelse af kulstofbudgetbaseret planlægning af alle forretningsrejser (ja/nej) |
| --- | --- |

(i19)

Indførelse af kulstofbudgetbaseret planlægning af alle forretningsrejser (ja/nej)

| (i20) | Adgang til videokonferencefaciliteter for alle medarbejdere og overvågning og fremme af udnyttelsen heraf (ja/nej) |
| --- | --- |

(i20)

Adgang til videokonferencefaciliteter for alle medarbejdere og overvågning og fremme af udnyttelsen heraf (ja/nej)

| (b6) | Værktøjer til fremme af bæredygtig pendling blandt personalet er indført og fremmes |
| --- | --- |

(b6)

Værktøjer til fremme af bæredygtig pendling blandt personalet er indført og fremmes

| (b7) | Kulstofbudgetbaseret planlægning er indført for alle forretningsrejser |
| --- | --- |

(b7)

Kulstofbudgetbaseret planlægning er indført for alle forretningsrejser

| (b8) | Der er adgang til videokonferencefaciliteter for alle medarbejdere, og udnyttelsen heraf overvåges og fremmes |
| --- | --- |

(b8)

Der er adgang til videokonferencefaciliteter for alle medarbejdere, og udnyttelsen heraf overvåges og fremmes

3.1.6.   Minimering af miljøvirkningen af kantiner og kaffebarer

Det er BEMP:

| — | at købe levering udefra af kantine- eller kaffebarstjenester eller indkøbe mad og drikke til kantiner og kaffebarer, der forvaltes internt, indføre bæredygtighedskrav såsom sæsonbestemte og økologiske produkter, sikre udbud af vegetar-/veganerretter og undgå (om muligt) at tilbyde produkter i engangsplastemballage; at vælge leverandører, som kan tilbyde tjenesteydelser uden brug af engangsplastemballage som krus, tallerkner og bestik (se også afsnit 3.11) |
| --- | --- |

—

at købe levering udefra af kantine- eller kaffebarstjenester eller indkøbe mad og drikke til kantiner og kaffebarer, der forvaltes internt, indføre bæredygtighedskrav såsom sæsonbestemte og økologiske produkter, sikre udbud af vegetar-/veganerretter og undgå (om muligt) at tilbyde produkter i engangsplastemballage; at vælge leverandører, som kan tilbyde tjenesteydelser uden brug af engangsplastemballage som krus, tallerkner og bestik (se også afsnit 3.11)

| — | at gennemføre personaleinddragelseskampagner til fremme af bæredygtige madvalg |
| --- | --- |

—

at gennemføre personaleinddragelseskampagner til fremme af bæredygtige madvalg

| — | at fremme adfærdsændringer i kantiner og kaffebarer gennem strukturelle valg (dvs. ændring af præsentation af valgmuligheder for at fremme et bestemt valg som det naturlige) og prispolitik (dvs. lavere pris for mere bæredygtige madvalg) |
| --- | --- |

—

at fremme adfærdsændringer i kantiner og kaffebarer gennem strukturelle valg (dvs. ændring af præsentation af valgmuligheder for at fremme et bestemt valg som det naturlige) og prispolitik (dvs. lavere pris for mere bæredygtige madvalg)

| — | at indføre en politik for mindre madspild ved at indføre mindre portioner, udbud af forskellige portionsstørrelser, nøje planlægning af menuer osv. |
| --- | --- |

—

at indføre en politik for mindre madspild ved at indføre mindre portioner, udbud af forskellige portionsstørrelser, nøje planlægning af menuer osv.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle typer og størrelser af offentlige forvaltningers kontorbygninger med egen kantine eller kaffebar.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i21) | Andelen af tilbudte madretter med lav indvirkning (f.eks. sæsonbestemte og økologiske produkter) (mad med lav indvirkning i % af samlet afsat mængde) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i21)

Andelen af tilbudte madretter med lav indvirkning (f.eks. sæsonbestemte og økologiske produkter) (mad med lav indvirkning i % af samlet afsat mængde)

| (i22) | Mængden af fødevareaffald pr. serveret måltid (g/måltid) |
| --- | --- |

(i22)

Mængden af fødevareaffald pr. serveret måltid (g/måltid)

| (i23) | Andelen af fødevareaffald sendt til anaerob nedbrydning (andel sendt til udrådning i % af samlet antal ton fødevareaffald) |
| --- | --- |

(i23)

Andelen af fødevareaffald sendt til anaerob nedbrydning (andel sendt til udrådning i % af samlet antal ton fødevareaffald)

—

3.1.7.   Minimering af miljøvirkningen af afholdelse af møder og arrangementer

Det er BEMP:

| — | at indføre et system til afholdelse af bæredygtige arrangementer; ledelsessystemet kan indføres af den offentlige forvaltning, og/eller der bør søges leverandører, som allerede har et ledelsessystem; leverandører og hoteller kan også have et miljøledelsessystem (f.eks. EMAS) |
| --- | --- |

—

at indføre et system til afholdelse af bæredygtige arrangementer; ledelsessystemet kan indføres af den offentlige forvaltning, og/eller der bør søges leverandører, som allerede har et ledelsessystem; leverandører og hoteller kan også have et miljøledelsessystem (f.eks. EMAS)

| — | at kommunikere med alle berørte parter (fra leverandører til delegerede og lokale interessenter) og kontakte arrangementets arrangører og/eller gæster om de foranstaltninger, de kan træffe for at mindske miljøvirkningen ved deltagelsen (f.eks. ved at sortere affald i de rette beholdere, vælge hanevand og genanvendelige vandflasker og vælge bæredygtige transportmidler) |
| --- | --- |

—

at kommunikere med alle berørte parter (fra leverandører til delegerede og lokale interessenter) og kontakte arrangementets arrangører og/eller gæster om de foranstaltninger, de kan træffe for at mindske miljøvirkningen ved deltagelsen (f.eks. ved at sortere affald i de rette beholdere, vælge hanevand og genanvendelige vandflasker og vælge bæredygtige transportmidler)

| — | at vælge placeringen af arrangementet eller mødet ud fra miljømæssige kriterier (f.eks. god beliggenhed i forhold til offentlig transport, bygning med lav miljøvirkning eller en lokalitet med et miljøledelsessystem) |
| --- | --- |

—

at vælge placeringen af arrangementet eller mødet ud fra miljømæssige kriterier (f.eks. god beliggenhed i forhold til offentlig transport, bygning med lav miljøvirkning eller en lokalitet med et miljøledelsessystem)

| — | at vælge varer og tjenesteydelser til afholdelse af møder og arrangementer ved indførelse af grønne offentlige indkøb (se afsnit 3.11) og begrænse uddeling af gadgets og indholdet af konferencepakker (f.eks. brochurer, USB-nøgler og badges) |
| --- | --- |

—

at vælge varer og tjenesteydelser til afholdelse af møder og arrangementer ved indførelse af grønne offentlige indkøb (se afsnit 3.11) og begrænse uddeling af gadgets og indholdet af konferencepakker (f.eks. brochurer, USB-nøgler og badges)

| — | at købe cateringydelser eller indkøbe mad og drikke hos interne cateringtjenester, indføre bæredygtighedskrav såsom sæsonbestemte og økologiske produkter, sikre udbud af vegetar-/veganerretter og undgå (om muligt) at tilbyde produkter i engangsplastemballage; at vælge leverandører, som kan tilbyde tjenesteydelser uden brug af engangsplastemballage som krus, tallerkner og bestik, og tilbyde drikkevandsfontæner i stedet for vandflasker (se også afsnit 3.1.6 og 3.11). |
| --- | --- |

—

at købe cateringydelser eller indkøbe mad og drikke hos interne cateringtjenester, indføre bæredygtighedskrav såsom sæsonbestemte og økologiske produkter, sikre udbud af vegetar-/veganerretter og undgå (om muligt) at tilbyde produkter i engangsplastemballage; at vælge leverandører, som kan tilbyde tjenesteydelser uden brug af engangsplastemballage som krus, tallerkner og bestik, og tilbyde drikkevandsfontæner i stedet for vandflasker (se også afsnit 3.1.6 og 3.11).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig på alle typer og størrelser af offentlige forvaltninger, der afholder møder og arrangementer.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i24) | Andelen af leverandører med et anerkendt system til afholdelse af bæredygtige arrangementer (f.eks. ISO20121, ledelsessystemer for bæredygtige events) eller et miljøledelsessystem (f.eks. EMAS) (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i24)

Andelen af leverandører med et anerkendt system til afholdelse af bæredygtige arrangementer (f.eks. ISO20121, ledelsessystemer for bæredygtige events) eller et miljøledelsessystem (f.eks. EMAS) (%)

| (i25) | Andelen af arrangementsrelaterede udbud, som bl.a. kræver en henvisning til et anerkendt system til afholdelse af bæredygtige arrangementer (f.eks. ISO20121) eller et miljøledelsessystem (f.eks. EMAS) (%) |
| --- | --- |

(i25)

Andelen af arrangementsrelaterede udbud, som bl.a. kræver en henvisning til et anerkendt system til afholdelse af bæredygtige arrangementer (f.eks. ISO20121) eller et miljøledelsessystem (f.eks. EMAS) (%)

—

3.2.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende bæredygtig energi og klimaforandringer

Dette afsnit henvender sig til lokale myndigheder, både i deres egenskab af forvaltning og tjenesteudbyder med en bred vifte af energiforbrugende direkte aktiviteter og i deres egenskab af forbillede for det område, de har ansvaret for. BEMP'erne i dette afsnit er opdelt i fire grupper:

| — | politik-BEMP'er, der vedrører de politiske foranstaltninger, som en lokal myndighed kan iværksætte for at fremme bæredygtig energi, både internt og på det forvaltede område, og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer |
| --- | --- |

—

politik-BEMP'er, der vedrører de politiske foranstaltninger, som en lokal myndighed kan iværksætte for at fremme bæredygtig energi, både internt og på det forvaltede område, og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer

| — | BEMP'er for direkte aktiviteter, om hvordan lokale myndigheder kan mindske energiforbruget og skifte til vedvarende energikilder i deres egne bygninger og infrastrukturer |
| --- | --- |

—

BEMP'er for direkte aktiviteter, om hvordan lokale myndigheder kan mindske energiforbruget og skifte til vedvarende energikilder i deres egne bygninger og infrastrukturer

| — | BEMP'er for lokalforvaltningernes rolle i forbindelse med regulering og planlægning |
| --- | --- |

—

BEMP'er for lokalforvaltningernes rolle i forbindelse med regulering og planlægning

| — | BEMP'er for lokalforvaltningernes indflydelse på deres område, rollen som forbillede, som den offentlige sektor kan spille, og hvordan lokale myndigheder kan igangsætte borgeres og organisationers indsatsområder. |
| --- | --- |

—

BEMP'er for lokalforvaltningernes indflydelse på deres område, rollen som forbillede, som den offentlige sektor kan spille, og hvordan lokale myndigheder kan igangsætte borgeres og organisationers indsatsområder.

Politik-BEMP'er

3.2.1.   Opstilling af oversigt over energiforbrug og emissioner for lokalforvaltningens område

Det er BEMP:

| — | systematisk at indsamle data om energiforbrug og emissioner for lokalforvaltningens område; oversigten dækker energiforbrug og emissioner fra hele områder, fra alle sektorer, dvs. industri, handel/service, landbrug, byggeri, boliger og transport |
| --- | --- |

—

systematisk at indsamle data om energiforbrug og emissioner for lokalforvaltningens område; oversigten dækker energiforbrug og emissioner fra hele områder, fra alle sektorer, dvs. industri, handel/service, landbrug, byggeri, boliger og transport

| — | at offentliggøre de indsamlede data og bruge dem til at udpege tiltag til at mindske drivhusgasemissionerne fra området (se afsnit 3.2.2). |
| --- | --- |

—

at offentliggøre de indsamlede data og bruge dem til at udpege tiltag til at mindske drivhusgasemissionerne fra området (se afsnit 3.2.2).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i26) | Samlede årlige kulstofemissioner for lokalforvaltningens område: absolut tal (t CO2-ækv.) og pr. indbygger (kg CO2-ækv./indbygger) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i26)

Samlede årlige kulstofemissioner for lokalforvaltningens område: absolut tal (t CO2-ækv.) og pr. indbygger (kg CO2-ækv./indbygger)

| (i27) | Årligt energiforbrug for lokalforvaltningens område pr. indbygger, udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/indbygger) |
| --- | --- |

(i27)

Årligt energiforbrug for lokalforvaltningens område pr. indbygger, udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/indbygger)

—

3.2.2.   Udarbejdelse og gennemførelse af en kommunal energi- og klimahandlingsplan

Det er BEMP at udarbejde en kommunal energi- og klimahandlingsplan på grundlag af oversigten over energiforbrug og emissioner (se afsnit 3.2.1). Handlingsplanen omfatter videnskabeligt funderede og evidensbaserede kort- og langsigtede mål, som kan nås ved at gennemføre en række definerede tiltag (f.eks. nedbringe energiforbruget i private bygninger og virksomheder, mindske energiforbruget i kommunale bygninger og lokale offentlige forsyningsanlæg og forbedre den offentlige transport).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i28) | En kommunal energi- og klimahandlingsplan, herunder mål og tiltag, er indført (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i28)

En kommunal energi- og klimahandlingsplan, herunder mål og tiltag, er indført (ja/nej)

| (i26) | Samlede årlige kulstofemissioner for lokalforvaltningens område: absolut tal (t CO2-ækv.) og pr. indbygger (kg CO2-ækv./indbygger) |
| --- | --- |

(i26)

Samlede årlige kulstofemissioner for lokalforvaltningens område: absolut tal (t CO2-ækv.) og pr. indbygger (kg CO2-ækv./indbygger)

| (i27) | Årligt energiforbrug for lokalforvaltningens område pr. indbygger, udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/indbygger) |
| --- | --- |

(i27)

Årligt energiforbrug for lokalforvaltningens område pr. indbygger, udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/indbygger)

| (b9) | En kommunal energi- og klimahandlingsplan, herunder mål og tiltag og baseret på oversigten over energiforbrug og emissioner, er indført |
| --- | --- |

(b9)

En kommunal energi- og klimahandlingsplan, herunder mål og tiltag og baseret på oversigten over energiforbrug og emissioner, er indført

3.2.3.   Udarbejdelse og gennemførelse af en strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område

Det er BEMP at udarbejde en helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område, som muliggør beskyttelse af det menneskeskabte miljø såvel som naturen mod de skadelige virkninger af klimaforandringerne (f.eks. oversvømmelser, hedebølger og tørke). Strategien for tilpasning til klimaforandringer kan bygge på andre lokale og regionale tilpasningsstrategier og bør sikre, at de er forbundne. Strategien skal være sammenhængende med og tage hensyn til andre relevante politikker og strategier (f.eks. vandløbsforvaltningsplaner).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder. Tilpasningsstrategien bør afgrænses i forhold til den offentlige forvaltnings specifikke situation. De foranstaltninger, der er indeholdt i strategien, skal svare til de forventede virkninger af klimaforandringerne i forvaltningens område.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i29) | En helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område er indført (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i29)

En helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område er indført (ja/nej)

| (i30) | Andelen af private bygninger og virksomheder, der er beskyttet som følge af strategien (%) |
| --- | --- |

(i30)

Andelen af private bygninger og virksomheder, der er beskyttet som følge af strategien (%)

| (b10) | En helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område er indført |
| --- | --- |

(b10)

En helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område er indført

BEMP'er for direkte aktiviteter

3.2.4.   Etablering af energieffektiv vejbelysning

BEMP består i:

| — | at foretage en gennemgang af vejbelysningssystemet |
| --- | --- |

—

at foretage en gennemgang af vejbelysningssystemet

| — | at forbedre lysarmaturerne for at undgå lysforurening, og indtrængende lys og maksimere nytteværdien af belysningen |
| --- | --- |

—

at forbedre lysarmaturerne for at undgå lysforurening, og indtrængende lys og maksimere nytteværdien af belysningen

| — | at sænke belysningsniveauet til det faktiske behov (dvs. undgå overbelysning) |
| --- | --- |

—

at sænke belysningsniveauet til det faktiske behov (dvs. undgå overbelysning)

| — | at udskifte gadelamper med meget energieffektive teknologier (f.eks. LED) under hensyntagen til holdbarhed, farvegengivelsesindeks (13) og farvetemperaturen i lyset (14) |
| --- | --- |

—

at udskifte gadelamper med meget energieffektive teknologier (f.eks. LED) under hensyntagen til holdbarhed, farvegengivelsesindeks (13) og farvetemperaturen i lyset (14)

| — | at indføre natsænkning (dvs. nedsættelse af lysstyrken sent om aftenen) |
| --- | --- |

—

at indføre natsænkning (dvs. nedsættelse af lysstyrken sent om aftenen)

| — | at indføre intelligent vejbelysning (f.eks. ved brug af sensorer til midlertidig forøgelse af lysstyrken, når sensoren registrerer personer i nærheden). |
| --- | --- |

—

at indføre intelligent vejbelysning (f.eks. ved brug af sensorer til midlertidig forøgelse af lysstyrken, når sensoren registrerer personer i nærheden).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger, som direkte eller indirekte (gennem et offentligt eller privat selskab) forvalter forsyningen af vejbelysning. De investeringer, der er nødvendige for at iværksætte de anførte foranstaltninger, kan i visse tilfælde være begrænsende for og påvirke valget af, hvilke specifikke foranstaltninger der skal gennemføres, men opvejes generelt af energibesparelser og medfører rimelige tilbagebetalingstider.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i31) | Årligt energiforbrug til vejbelysning pr. indbygger (kWh/indbygger/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i31)

Årligt energiforbrug til vejbelysning pr. indbygger (kWh/indbygger/år)

| (i32) | Årligt energiforbrug til vejbelysning pr. km belyst vej (MWh/km/år) |
| --- | --- |

(i32)

Årligt energiforbrug til vejbelysning pr. km belyst vej (MWh/km/år)

| (b11) | Energiforbrug til vejbelysning pr. km er under 6 MWh/km/år |
| --- | --- |

(b11)

Energiforbrug til vejbelysning pr. km er under 6 MWh/km/år

3.2.5.   Forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger

Det er BEMP at maksimere energieffektiviteten og minimere energiforbruget i offentlige bygninger. Dette kan opnås ved at forbedre klimaskærmens energimæssige ydeevne og integritet (mure, tag og ruder) og øge lufttætheden samt ved at installere energieffektivt udstyr og tage energisystemerne i brug.

Både nye og eksisterende offentlige bygninger kan opnå en energimæssig ydeevne, der er bedre end de minimumsstandarder, som er fastsat i de nationale bygningsreglementer (15), og kan konstrueres som næsten energineutrale bygninger, inden det bliver et krav fra EU's side (16).

Når der defineres foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i bygningerne, skal der tages hensyn til ikke blot den energimæssige ydeevne, som skal opnås, men også de overordnede miljøvirkninger af hele bygningens livscyklus (17). Disse kan minimeres ved bl.a. at vælge bæredygtige bygningsmaterialer med lav indlejret primærenergi, hvilket i konstruktionsfasen sikrer, at de let kan tilpasses til fremtidig genbrug af bygningen og nem renovering (f.eks. fleksible etageplaner), og at de kan demonteres til genbrug og genanvendelse af bygningsmaterialer og -elementer.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger, såfremt de kan afsætte de nødvendige finansielle midler til at forbedre offentlige bygningers energieffektivitet. Denne BEMP kan være vanskeligere at indføre i lejede ejendomme. Desuden vil det niveau for energimæssig ydeevne, der kan opnås i hvert enkelt tilfælde, være påvirket af bygningens egenskaber (f.eks. gammel bygning).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i1) | Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i1)

Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år)

| (i33) | Samlet årligt primærenergiforbrug pr. etagearealenhed (kWh/m2/år) |
| --- | --- |

(i33)

Samlet årligt primærenergiforbrug pr. etagearealenhed (kWh/m2/år)

| (b12) | For nybygninger konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 60 kWh/m2/år |
| --- | --- |

(b12)

For nybygninger konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 60 kWh/m2/år

| (b13) | For eksisterende bygninger under renovering konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 100 kWh/m2/år |
| --- | --- |

(b13)

For eksisterende bygninger under renovering konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 100 kWh/m2/år

3.2.6.   Forbedring af energieffektiviteten i sociale boligbyggerier

Det er BEMP at forbedre energieffektiviteten i sociale boligbyggerier, både i eksisterende bygninger under renovering og nybygninger, som beskrevet ovenfor om offentlige bygninger (se afsnit 3.2.5). For sociale boligbyggerier er det BEMP at inddrage lokale beboere i processen med at planlægge renoveringen eller konstruktionen af den nye bygning for at tage hensyn til deres behov og gøre dem engagerede i fordelene ved næsten energineutrale bygninger, og hvordan disse anvendes.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for offentlige forvaltninger, der forvalter sociale boliger. Størrelsen af den nødvendige investering kan vise sig at være en hindring for gennemførelsen heraf. Imidlertid opvejes investeringerne af de afledte sociale fordele (øget velfærd og mindre brændstoffattigdom) og finansielle fordele (energibesparelser, hvis energiomkostningerne afholdes centralt, eller en højere andel af lejere, der betaler deres leje, hvis de selv skal betale energiomkostninger).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i1) | Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i1)

Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år)

| (i33) | Samlet årligt primærenergiforbrug pr. etagearealenhed (kWh/m2/år) |
| --- | --- |

(i33)

Samlet årligt primærenergiforbrug pr. etagearealenhed (kWh/m2/år)

| (b12) | For nybygninger konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 60 kWh/m2/år |
| --- | --- |

(b12)

For nybygninger konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 60 kWh/m2/år

| (b13) | For eksisterende bygninger under renovering konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 100 kWh/m2/år |
| --- | --- |

(b13)

For eksisterende bygninger under renovering konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 100 kWh/m2/år

3.2.7.   Opnåelse af energieffektivitet i offentlige bygninger gennem kontrakter om energimæssig ydeevne

Det er BEMP at indgå kontrakter om energimæssig ydeevne for offentlige bygninger. Den offentlige forvaltning udpeger et energitjenesteselskab til at identificere egnede energieffektiviseringer i offentlige bygninger, udvikle dem, iværksætte dem, give en garanti for, at et givet fastsat niveau for energibesparelser bliver nået, påtage sig investeringsrisikoen og i mange tilfælde arrangere finansieringen af projekterne. Dette giver de offentlige forvaltninger mulighed for at forbedre energieffektiviteten i offentlige bygninger uden at skulle finde midlerne til investeringen på forhånd.

Der findes to typer kontrakter om energimæssig ydeevne:

| — | kontrakter med besparelsesdeling, hvor energitjenesteselskabet og den offentlige forvaltning deler omkostningsbesparelserne i henhold til en forud fastsat procentvis fordeling i et fastlagt antal år |
| --- | --- |

—

kontrakter med besparelsesdeling, hvor energitjenesteselskabet og den offentlige forvaltning deler omkostningsbesparelserne i henhold til en forud fastsat procentvis fordeling i et fastlagt antal år

| — | kontrakter med besparelsesgaranti, hvor energitjenesteselskabet garanterer et vist niveau af energibesparelser for den offentlige forvaltning, som modtager en lavere energiregning. De reelle besparelser er dog større end de garanterede, idet energitjenesteselskabet tjener differencen. |
| --- | --- |

—

kontrakter med besparelsesgaranti, hvor energitjenesteselskabet garanterer et vist niveau af energibesparelser for den offentlige forvaltning, som modtager en lavere energiregning. De reelle besparelser er dog større end de garanterede, idet energitjenesteselskabet tjener differencen.

Anvendelsesområde

Alle offentlige forvaltninger kan anvende kontrakter om energimæssig ydeevne til at foretage energieffektiviseringer i deres bygninger. Det er særlig relevant for offentlige forvaltninger og/eller projekter, hvor det ellers ville være vanskeligt at foretage den nødvendige investering på grund af manglende finansiel kapacitet eller manglende teknisk og forvaltningsmæssig kapacitet med hensyn til energieffektivitet.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i34) | Andelen af den offentlige forvaltnings samlede energiforbrug, der er omfattet af kontrakter om energimæssig ydeevne (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i34)

Andelen af den offentlige forvaltnings samlede energiforbrug, der er omfattet af kontrakter om energimæssig ydeevne (%)

—

3.2.8.   Forbedring af den energimæssige ydeevne i eksisterende bygninger gennem overvågning, energistyring og fremme af adfærdsændringer

Det er BEMP:

| — | at uddanne nøglemedarbejdere i energieffektivitet, som har direkte ansvar for bygningsforvaltning og energistyring; uddannelsen skal omfatte teoretiske og praktiske lektioner og understøttes af relevante manualer og vejledninger |
| --- | --- |

—

at uddanne nøglemedarbejdere i energieffektivitet, som har direkte ansvar for bygningsforvaltning og energistyring; uddannelsen skal omfatte teoretiske og praktiske lektioner og understøttes af relevante manualer og vejledninger

| — | at inddrage alle medarbejdere i tiltag, der påvirker energiforbruget (f.eks. slukke lyset og indstille rumtemperaturen rigtigt), fokusere specifikt på respekterede og indflydelsesrige medarbejdere (f.eks. foregangsmænd inden for adfærdsændringer) |
| --- | --- |

—

at inddrage alle medarbejdere i tiltag, der påvirker energiforbruget (f.eks. slukke lyset og indstille rumtemperaturen rigtigt), fokusere specifikt på respekterede og indflydelsesrige medarbejdere (f.eks. foregangsmænd inden for adfærdsændringer)

| — | at planlægge og gennemføre adfærdsændringskampagner for at fremme energieffektivitet i hele den offentlige forvaltning; først skal hver kampagnes målgruppe identificeres, og derefter kan specifikke energieffektivitetstiltag fremmes præcist i personalemålgruppen |
| --- | --- |

—

at planlægge og gennemføre adfærdsændringskampagner for at fremme energieffektivitet i hele den offentlige forvaltning; først skal hver kampagnes målgruppe identificeres, og derefter kan specifikke energieffektivitetstiltag fremmes præcist i personalemålgruppen

| — | at indføre energiattester og ophænge dem på et fremtrædende sted for at vise en bygnings energimæssige ydeevne eller anvende dem som et værktøj til inddragelse af medarbejderne i forbindelse med specifikke oplysningskampagner. |
| --- | --- |

—

at indføre energiattester og ophænge dem på et fremtrædende sted for at vise en bygnings energimæssige ydeevne eller anvende dem som et værktøj til inddragelse af medarbejderne i forbindelse med specifikke oplysningskampagner.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i1) | Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i1)

Samlet årligt energiforbrug pr. etagearealenhed udtrykt som endeligt energiforbrug (kWh/m2/år)

| (i35) | Andelen af medarbejdere, som inddrages og fortsat er engagerede et år efter iværksættelsen af en oplysningskampagne (%) |
| --- | --- |

(i35)

Andelen af medarbejdere, som inddrages og fortsat er engagerede et år efter iværksættelsen af en oplysningskampagne (%)

| (i36) | Antal timers miljøspecifik uddannelse leveret pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) om året (timer/FTÆ/år) |
| --- | --- |

(i36)

Antal timers miljøspecifik uddannelse leveret pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) om året (timer/FTÆ/år)

—

3.2.9.   Etablering af fjernvarme- og/eller fjernkølenet

Det er BEMP at etablere fjernvarme- og/eller fjernkølenet til levering af opvarmning og varmt vand eller rumkøling til offentlige bygninger og/eller private hjem. Central produktion af varme og/eller køling til nettet kan foregå i kraftvarmeværker eller kraftvarme-køle-anlæg Når det er muligt, kan der opnås yderligere miljøfordele ved at drive disse værker ved hjælp af biomasse eller ved at anvende jordvarme eller spildvarme fra industrianlæg.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder. Den er særlig relevant for nybebyggede områder og større renoveringer af offentlige bygningskomplekser eller andre offentlige infrastrukturer (f.eks. svømmebassiner). Der er visse begrænsninger i tyndtbefolkede områder, og hvor behovet for opvarmning og køling varierer meget.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i37) | Årlige CO2-emissioner fra det system, der leverer opvarmning og køling, før og efter etableringen af fjernvarme/fjernkøling, udtrykt som et absolut tal eller pr. etagearealenhed i de opvarmede eller kølede bygninger (t CO2-ækv., kg CO2-ækv./m2) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i37)

Årlige CO2-emissioner fra det system, der leverer opvarmning og køling, før og efter etableringen af fjernvarme/fjernkøling, udtrykt som et absolut tal eller pr. etagearealenhed i de opvarmede eller kølede bygninger (t CO2-ækv., kg CO2-ækv./m2)

—

3.2.10.   Etablering af systemer med brug af vedvarende energikilder og minikraftvarmeanlæg lokalt i offentlige bygninger og sociale boligbyggerier

Det er BEMP at forsyne offentlige bygninger og sociale boligbyggerier med kulstoffattige teknologier til at dække energibehovet. Disse kan omfatte solvarmeanlæg til varmeproduktion, solcellepaneler på bygningen til elproduktion eller i tilfælde af et tilstrækkeligt varmebehov små kraftvarmeværker (miniværker) til samtidig produktion af varme og el med en større samlet effektivitet. Minikraftvarmeværker kan fyres med gas eller give yderligere miljøfordele, hvis de fyres med biomasse, når der er adgang til en lokal forsyning af bæredygtig biomasse.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger. Imidlertid kan muligheden for at etablere specifikke løsninger være begrænset af den lokale adgang til vedvarende energikilder og de nødvendige finansielle midler til investeringerne.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i38) | Produktion på stedet af vedvarende energi pr. etagearealenhed (kWh/m2/år) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i38)

Produktion på stedet af vedvarende energi pr. etagearealenhed (kWh/m2/år)

| (i39) | Andel af det samlede energiforbrug, der dækkes af vedvarende energikilder på stedet (%) |
| --- | --- |

(i39)

Andel af det samlede energiforbrug, der dækkes af vedvarende energikilder på stedet (%)

| (i40) | Andel af det samlede energiforbrug, der dækkes af lokalt produceret kulstoffattig energi (%) |
| --- | --- |

(i40)

Andel af det samlede energiforbrug, der dækkes af lokalt produceret kulstoffattig energi (%)

| (i41) | Andel af det samlede elforbrug, der dækkes af lokalt produceret elektricitet fra vedvarende energikilder (%) |
| --- | --- |

(i41)

Andel af det samlede elforbrug, der dækkes af lokalt produceret elektricitet fra vedvarende energikilder (%)

| (i42) | Andel af varmtvandsbehovet, der dækkes af lokalt produceret varme fra vedvarende energikilder (%) |
| --- | --- |

(i42)

Andel af varmtvandsbehovet, der dækkes af lokalt produceret varme fra vedvarende energikilder (%)

| (b14) | 100 % af den elektricitet, der bruges i offentlige bygninger, dækkes af lokalt produceret elektricitet fra vedvarende energikilder |
| --- | --- |

(b14)

100 % af den elektricitet, der bruges i offentlige bygninger, dækkes af lokalt produceret elektricitet fra vedvarende energikilder

| (b15) | 100 % af varmtvandsbehovet i en offentlig bygning/sociale boligbyggerier dækkes af lokalt produceret varme fra vedvarende energikilder |
| --- | --- |

(b15)

100 % af varmtvandsbehovet i en offentlig bygning/sociale boligbyggerier dækkes af lokalt produceret varme fra vedvarende energikilder

BEMP'er for lokalforvaltningernes rolle i forbindelse med regulering og planlægning

3.2.11.   Fastsættelse af højere standarder for energieffektivitet og skærpede krav om vedvarende energikilder i arealplanlægningen for nybygninger og bygninger under større renovering gennem lokale bygningsreglementer, byplanlægning og byggetilladelser

Det er BEMP at indføre en bestemmelse i det lokale planlægningssystem om, at nybygninger og renoveringer i området udføres efter eksemplariske energistandarder (dvs. høj energieffektivitet og integration af produktion af vedvarende energi). Lokal selvbestemmelse gør det muligt i de fleste lokalforvaltninger at vælge højere energistandarder og krav om vedvarende energi end det, der er fastlagt i national lovgivning, og gennemføre positive forandringer på lokalt plan. De krav, der stilles i det lokale planlægningssystem, kan ajourføres regelmæssigt i overensstemmelse med udviklingen i byggebranchen og nye nationale mål.

BEMP består også i at overveje energimæssig ydeevne og integration af vedvarende energikilder i byplanlægning og byggetilladelser for at pålægge og/eller tilskynde organisationer og borgere til at vælge bæredygtige energiløsninger.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder, som har del i fastlæggelsen af det lokale bygningsreglement og/eller udstedelse af byggetilladelser. Den nationale lovgivning kan imidlertid sætte grænser for, hvad de kan kræve.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i43) | Indførelse af lovgivning, der fastlægger højere standarder for energieffektivitet og skærpede krav om vedvarende energi (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i43)

Indførelse af lovgivning, der fastlægger højere standarder for energieffektivitet og skærpede krav om vedvarende energi (ja/nej)

| (i44) | Det niveau af energimæssig ydeevne, som det lokale bygningsreglement kræver (kWh/m2/år) |
| --- | --- |

(i44)

Det niveau af energimæssig ydeevne, som det lokale bygningsreglement kræver (kWh/m2/år)

| (i45) | Systematisk hensyntagen til energimæssig ydeevne og integration af vedvarende energikilder i udstedelsen af byggetilladelser (ja/nej) |
| --- | --- |

(i45)

Systematisk hensyntagen til energimæssig ydeevne og integration af vedvarende energikilder i udstedelsen af byggetilladelser (ja/nej)

—

BEMP'er for lokalforvaltningernes indflydelse på deres område

3.2.12.   Den offentlige sektor som rollemodel

Det er BEMP:

| — | at være ambitiøs ved at overgå de eksisterende nationale eller internationale mål for den lokale myndigheds eget energiforbrug og for energiforbruget på dens område med en klar forpligtelse fra lokalforvaltningen på højeste niveau såvel som fra relevante interessenters side |
| --- | --- |

—

at være ambitiøs ved at overgå de eksisterende nationale eller internationale mål for den lokale myndigheds eget energiforbrug og for energiforbruget på dens område med en klar forpligtelse fra lokalforvaltningen på højeste niveau såvel som fra relevante interessenters side

| — | at danne forbillede: lokalforvaltningen kan iværksætte forbilledlige foranstaltninger og opnå eksemplariske energipræstationsniveauer for både at demonstrere, at det er muligt, og fremme det lokale marked for bæredygtige energiløsninger, og den kan igangsætte flagskibsprojekter, der viser den offentlige myndigheds engagement i bæredygtighed |
| --- | --- |

—

at danne forbillede: lokalforvaltningen kan iværksætte forbilledlige foranstaltninger og opnå eksemplariske energipræstationsniveauer for både at demonstrere, at det er muligt, og fremme det lokale marked for bæredygtige energiløsninger, og den kan igangsætte flagskibsprojekter, der viser den offentlige myndigheds engagement i bæredygtighed

| — | at kommunikere effektivt til den brede offentlighed: den offentlige forvaltning skal opfattes som en enhed, der efterlever sine ambitioner for at tilskynde andre interessenter til at gøre det samme |
| --- | --- |

—

at kommunikere effektivt til den brede offentlighed: den offentlige forvaltning skal opfattes som en enhed, der efterlever sine ambitioner for at tilskynde andre interessenter til at gøre det samme

| — | at støtte oprettelsen af incitamentordninger: skabe lokale ordninger for finansiering af indbyggernes initiativer til at mindske deres miljøvirkning |
| --- | --- |

—

at støtte oprettelsen af incitamentordninger: skabe lokale ordninger for finansiering af indbyggernes initiativer til at mindske deres miljøvirkning

| — | at bidrage til at fjerne institutionelle hindringer for valg af bæredygtige energiløsninger. |
| --- | --- |

—

at bidrage til at fjerne institutionelle hindringer for valg af bæredygtige energiløsninger.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale offentlige forvaltninger.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i46) | Igangsættelse af flagskibs- og demonstrationsprojekter (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i46)

Igangsættelse af flagskibs- og demonstrationsprojekter (ja/nej)

| (i47) | Opnåelse af en ambitiøs grad af energimæssig ydeevne i den offentlige forvaltnings samtlige bygninger og aktiviteter (ja/nej) |
| --- | --- |

(i47)

Opnåelse af en ambitiøs grad af energimæssig ydeevne i den offentlige forvaltnings samtlige bygninger og aktiviteter (ja/nej)

—

3.2.13.   Informations- og rådgivningstjenester vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi rettet mod borgere og virksomheder og indgåelse af offentlig-private partnerskaber

Det er BEMP:

| — | at indgå strategiske partnerskaber for at inddrage hele lokalsamfundet i udviklingen og gennemførelsen af ordninger for kulstofreduktion |
| --- | --- |

—

at indgå strategiske partnerskaber for at inddrage hele lokalsamfundet i udviklingen og gennemførelsen af ordninger for kulstofreduktion

| — | at oprette informations- og rådgivningstjenester til at hjælpe borgere og virksomheder med at nedbringe deres energiforbrug |
| --- | --- |

—

at oprette informations- og rådgivningstjenester til at hjælpe borgere og virksomheder med at nedbringe deres energiforbrug

| — | at igangsætte og indgå i offentlig-private energirelaterede projekter: offentlige forvaltninger kan indgå partnerskaber med private organisationer med specialviden inden for energieffektivitet og vedvarende energiprojekter |
| --- | --- |

—

at igangsætte og indgå i offentlig-private energirelaterede projekter: offentlige forvaltninger kan indgå partnerskaber med private organisationer med specialviden inden for energieffektivitet og vedvarende energiprojekter

| — | at støtte kulstoffattige pilotprojekter: pilotprojekter kan bidrage til markedsføring af løsninger inden for energieffektivisering og vedvarende energi med potentiale til at blive kopieret af organisationer og borgere i det pågældende område. |
| --- | --- |

—

at støtte kulstoffattige pilotprojekter: pilotprojekter kan bidrage til markedsføring af løsninger inden for energieffektivisering og vedvarende energi med potentiale til at blive kopieret af organisationer og borgere i det pågældende område.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger, som er medansvarlige for at fremme energieffektivitet og/eller vedvarende energi blandt alle borgere og virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i48) | Den offentlige forvaltning leverer informations- og rådgivningstjenester om energieffektivitet og vedvarende energi (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i48)

Den offentlige forvaltning leverer informations- og rådgivningstjenester om energieffektivitet og vedvarende energi (ja/nej)

| (i49) | Den offentlige forvaltning støtter kulstoffattige pilotprojekter, f.eks. gennem offentlig-private partnerskaber (ja/nej) |
| --- | --- |

(i49)

Den offentlige forvaltning støtter kulstoffattige pilotprojekter, f.eks. gennem offentlig-private partnerskaber (ja/nej)

—

3.2.14.   Termografisk overvågning af bebygget areal i lokalforvaltningens område

Det er BEMP at anvende termografi til at indsamle data i forskellig størrelsesorden og levere visuel information om varmestråling for at forstå, hvor der er brug for at prioritere iværksættelsen af energieffektiviseringsløsninger og engagere borgere og lokale organisationer i bygningers energieffektivitet. En termografisk undersøgelse af et stort område kan udføres ved hjælp af termografering fra luften.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for lokale myndigheder. Den termografiske undersøgelse skal foretages på specifikke betingelser, hvad angår klima (dvs. temperatur og vind), tidspunkt på året (dvs. vinter) og tidspunkt på dagen (dvs. tidlig morgen).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i50) | Andel af bebygget areal i lokalforvaltningens område, som er dækket af termografisk overvågning (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i50)

Andel af bebygget areal i lokalforvaltningens område, som er dækket af termografisk overvågning (%)

| (i51) | Potentielle energibesparelser identificeret ved hjælp af analysen af den termografiske undersøgelse (kWh/år, EUR/år) |
| --- | --- |

(i51)

Potentielle energibesparelser identificeret ved hjælp af analysen af den termografiske undersøgelse (kWh/år, EUR/år)

| (b16) | Nylige (< 5 år) termografiske data i høj opløsning (< 50 cm) findes for det fulde bebyggede areal i lokalforvaltningens område |
| --- | --- |

(b16)

Nylige (< 5 år) termografiske data i høj opløsning (< 50 cm) findes for det fulde bebyggede areal i lokalforvaltningens område

3.3.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende mobilitet

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for bytrafik og/eller offentlig transport på deres område.

3.3.1.   Vedtagelse af en plan for bæredygtig bytrafik

Det er BEMP at vedtage en plan for bæredygtig bytrafik for at sikre en integreret tilgang til alle transportformer og samtidig tage hensyn til planlægning af det omgivende miljø. Planen for bæredygtig bytrafik skal forbedre sikkerhed og tryghed, mindske luft- og støjforurening, nedbringe emissioner og energiforbrug, forbedre transportens effektivitet og omkostningseffektivitet og styrke kvaliteten af bymiljøet og byplanlægningen og tiltrækningskraften herved. De følgende afsnit (3.3.2 til 3.3.9) beskriver foranstaltninger, som kan indgå i en sådan plan for bæredygtig bytrafik.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for bytrafik og/eller offentlig transport. Lokale og situationsbestemte faktorer kan påvirke de specifikke foranstaltninger, som kan indgå i planen for bæredygtig bytrafik og foranstaltningernes anvendelighed.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i52) | Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i52)

Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods)

| (i53) | Offentlige transportmidlers tilgængelighed (andel af indbyggere, der bor under 300 m fra et stoppested for et offentligt bytransportmiddel med en mindstefrekvens på 15-20 minutter) (%) |
| --- | --- |

(i53)

Offentlige transportmidlers tilgængelighed (andel af indbyggere, der bor under 300 m fra et stoppested for et offentligt bytransportmiddel med en mindstefrekvens på 15-20 minutter) (%)

—

3.3.2.   Fremme af cykling og gang gennem cykelinfrastruktur, delecykelordninger og fremme af gang

Det er BEMP:

| — | at vedtage politiske foranstaltninger og strategier til fremme af cykling og gang, der skal anerkendes som særskilte transportformer i politik- og planlægningsdokumenter og strategiplaner for byen og tildeles hver deres specifikke foranstaltninger |
| --- | --- |

—

at vedtage politiske foranstaltninger og strategier til fremme af cykling og gang, der skal anerkendes som særskilte transportformer i politik- og planlægningsdokumenter og strategiplaner for byen og tildeles hver deres specifikke foranstaltninger

| — | at etablere en effektiv infrastruktur; der er behov for gang- og cykelinfrastruktur for at gøre gang og cykling til sikre, hurtige og attraktive transportformer |
| --- | --- |

—

at etablere en effektiv infrastruktur; der er behov for gang- og cykelinfrastruktur for at gøre gang og cykling til sikre, hurtige og attraktive transportformer

| — | at anvende metodologiske værktøjer til systematisk at indsamle data om gang og cykling; overvågning af udviklingen i gang og cykling og evaluering af virkningen af iværksatte foranstaltninger kan understøtte yderligere beslutningstagning og valg med hensyn til at fremme bæredygtig transport |
| --- | --- |

—

at anvende metodologiske værktøjer til systematisk at indsamle data om gang og cykling; overvågning af udviklingen i gang og cykling og evaluering af virkningen af iværksatte foranstaltninger kan understøtte yderligere beslutningstagning og valg med hensyn til at fremme bæredygtig transport

| — | at udvikle effektive og målrettede kommunikationsværktøjer til at fremme gang og cykling blandt borgere og pendlere. |
| --- | --- |

—

at udvikle effektive og målrettede kommunikationsværktøjer til at fremme gang og cykling blandt borgere og pendlere.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet. Imidlertid kan visse lokale og situationsbestemte (f.eks. topografiske) faktorer begrænse anvendeligheden af specifikke foranstaltninger til støtte og fremme af gang og cykling.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i52) | Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i52)

Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods)

| (i54) | Cykelinfrastrukturens længde (cykelstier) i alt (km) og i forhold til længden af det samlede vejnet for biler (km cykelsti/km vej) |
| --- | --- |

(i54)

Cykelinfrastrukturens længde (cykelstier) i alt (km) og i forhold til længden af det samlede vejnet for biler (km cykelsti/km vej)

| (i55) | Byen har en særlig politik eller plan for investering i gang-/cykelinfrastruktur og målbare mål for forøgelse af gang/cykling, som er politisk vedtaget (ja/nej) |
| --- | --- |

(i55)

Byen har en særlig politik eller plan for investering i gang-/cykelinfrastruktur og målbare mål for forøgelse af gang/cykling, som er politisk vedtaget (ja/nej)

| (b17) | Byen har en cykelandel på 20 % eller højere, ELLER byen har øget sin cykelandel med mindst 50 % de seneste fem år |
| --- | --- |

(b17)

Byen har en cykelandel på 20 % eller højere, ELLER byen har øget sin cykelandel med mindst 50 % de seneste fem år

| (b18) | Mindst 10 % af byens investeringer i transportinfrastruktur og vedligeholdelse heraf er afsat til cykelinfrastruktur |
| --- | --- |

(b18)

Mindst 10 % af byens investeringer i transportinfrastruktur og vedligeholdelse heraf er afsat til cykelinfrastruktur

3.3.3.   Indførelse af en delebilordning i stor målestok

Det er BEMP at støtte og fremme oprettelsen af en delebilordning i stor målestok i lokalforvaltningens område. Delebiltjenester drives normalt ikke af den by, hvori de er operative, men lokalforvaltningen kan etablere understøttende infrastruktur og fastlægge relevante politikker og regler for at integrere bildeling i byens struktur og det offentlige transportsystem. Den offentlige forvaltning kan også blive forretningskunde i den lokale delebiltjeneste, udbrede kendskabet til den i offentligheden, reklamere for tjenesten og fastlægge standarder, som delebiltjenester skal overholde for at kunne drage fordel af byens understøttende infrastruktur (f.eks. reserverede vejbaner eller zoner med lav trafik). Byen kan også beslutte at give tilskud til en delebiltjeneste, så den kan udvide eller fremskynde væksten.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er særlig anvendelig for lokale myndigheder med over 200 000 indbyggere i deres byområde. Lokale myndigheder i områder med en mindre befolkning kan støde på begrænsninger for, hvor anvendelig BEMP er, på grund af det begrænsede antal kunder i delebilordningen, højere omkostninger, mindre udviklet offentligt transportnet osv.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i56) | Antallet af delebilbrugere pr. 10 000 indbyggere (antal/10 000 indbyggere) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i56)

Antallet af delebilbrugere pr. 10 000 indbyggere (antal/10 000 indbyggere)

| (i57) | Antal registrerede brugere pr. delebil (antal brugere/antal biler) |
| --- | --- |

(i57)

Antal registrerede brugere pr. delebil (antal brugere/antal biler)

| (i58) | Antal indbyggere pr. tilgængelig delebil (antal indbyggere/antal biler) |
| --- | --- |

(i58)

Antal indbyggere pr. tilgængelig delebil (antal indbyggere/antal biler)

| (i59) | Antal km tilbagelagt årligt af delebilbrugere (km/bruger/år) |
| --- | --- |

(i59)

Antal km tilbagelagt årligt af delebilbrugere (km/bruger/år)

| (i60) | Antal privatejede biler erstattet af hver bil i en delebiltjenestes flåde (antal privatejede biler erstattet/antal delebiler) |
| --- | --- |

(i60)

Antal privatejede biler erstattet af hver bil i en delebiltjenestes flåde (antal privatejede biler erstattet/antal delebiler)

| (b19) | Hver bil i delebiltjenestens flåde har erstattet mindst otte privatejede biler |
| --- | --- |

(b19)

Hver bil i delebiltjenestens flåde har erstattet mindst otte privatejede biler

| (b20) | Mindst én tilgængelig delebil pr. 2 500 indbyggere |
| --- | --- |

(b20)

Mindst én tilgængelig delebil pr. 2 500 indbyggere

3.3.4.   Integreret billetudstedelse til offentlig transport

Det er BEMP at indføre integreret billetudstedelse i form af et intelligent system, der kan identificere og opkræve betaling for rejser foretaget ved brug af flere transportformer. Hvis den offentlige forvaltning optræder som udbyder af offentlig transport (f.eks. gennem et kommunalt ejet selskab), kan den selv indføre integreret billetudstedelse. Hvis lokalforvaltningen udliciterer offentlige transporttjenester til private selskaber, kan der i udbuddet stilles krav om en integreret billetudstedelsesløsning.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for offentlig transport. Når antal brugere og årlige transaktioner ligger under en vis kritisk masse, kan det imidlertid være en udfordring at få dækket de investeringer, der i form af tid og midler indledningsvis er nødvendige for at indføre et intelligent integreret billetudstedelsessystem.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i61) | Andelen af ture, der er betalt med den integrerede billet (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i61)

Andelen af ture, der er betalt med den integrerede billet (%)

| (i62) | Andelen af offentlige transportbrugere, som ville have brugt et privat motoriseret transportmiddel i mangel af et integreret billetudstedelsessystem (standardiseret via samlet befolkning i oplandet) |
| --- | --- |

(i62)

Andelen af offentlige transportbrugere, som ville have brugt et privat motoriseret transportmiddel i mangel af et integreret billetudstedelsessystem (standardiseret via samlet befolkning i oplandet)

| (b21) | Mindst 75 % af turene er betalt med den integrerede billet |
| --- | --- |

(b21)

Mindst 75 % af turene er betalt med den integrerede billet

3.3.5.   Øget udbredelse af eldrevne køretøjer i byområder

Det er BEMP at købe eldrevne køretøjer (dvs. elbiler, -knallerter og -cykler) til den offentlige forvaltnings egen flåde. Endvidere kan der også indføres ordninger til støtte for borgernes indkøb af eldrevne køretøjer ved afsættelse af budgetmidler eller indgåelse af aftaler med lokale banker om fordelagtige rentesatser. Desuden kan den offentlige forvaltning støtte udbredelsen af eldrevne køretøjer ved at tillade kørsel i afgrænsede trafikområder eller i reserverede vejbaner, skabe eller øge antallet af offentlige ladestationer, sænke skatter og afgifter på eldrevne køretøjer, indføre eller støtte delebilordninger med elbiler og bekendtgøre over for borgerne, hvilke støtteforanstaltninger der er indført for eldrevne køretøjer.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder og især relevant i byer (med en stor andel af korte køreafstande) og områder med trængsels- og luftforureningsproblemer.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i63) | Andel af eldrevne køretøjer (pr. type, f.eks. elbiler og -cykler) på vejen af det samlede antal køretøjer (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i63)

Andel af eldrevne køretøjer (pr. type, f.eks. elbiler og -cykler) på vejen af det samlede antal køretøjer (%)

| (i64) | Andel af offentligt ejede eldrevne køretøjer (pr. type, f.eks. elbiler og -cykler) af den samlede offentlige flåde (%) |
| --- | --- |

(i64)

Andel af offentligt ejede eldrevne køretøjer (pr. type, f.eks. elbiler og -cykler) af den samlede offentlige flåde (%)

| (i65) | Antal offentlige ladestationer pr. indbygger (antal/indbyggere) |
| --- | --- |

(i65)

Antal offentlige ladestationer pr. indbygger (antal/indbyggere)

—

3.3.6.   Fremme af intermodalitet for passagerer

Det er BEMP at tilskynde til udviklingen af nemme, sikre, hurtige og smidige forbindelser mellem forskellige bæredygtige transportformer. Intermodale transportsystemer forbinder infrastrukturen og offentlige transporttjenester (busser, sporvogne, letbaner, nærbaner, metroer osv.), gang, cykling, delecykler og delebiler. Offentlige forvaltninger kan fremme intermodaliteten for passagererne ved at samarbejde med forskellige udbydere af offentlige transporttjenester og delecykel- og delebiltjenester.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder, men især relevant for byer med komplekse transportnet og et stort område.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i52) | Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i52)

Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods)

| (i66) | Gennemsnitligt antal cykelparkeringer ved offentlige transportmidlers stoppesteder pr. gennemsnitligt dagligt passagertal (antal cykelparkeringer/antal passagerer) |
| --- | --- |

(i66)

Gennemsnitligt antal cykelparkeringer ved offentlige transportmidlers stoppesteder pr. gennemsnitligt dagligt passagertal (antal cykelparkeringer/antal passagerer)

| (i67) | Andel af brugere af offentlig transport, som kombinerer denne med gang/cykling, af de brugere af offentlig transport, som bor inden for en rimelig radius (800 m til fods og 3 km på cykel) af stoppesteder for offentlige transportmidler med høj hyppighed (mindst to gange i timen i myldretiden morgen og aften) (%) |
| --- | --- |

(i67)

Andel af brugere af offentlig transport, som kombinerer denne med gang/cykling, af de brugere af offentlig transport, som bor inden for en rimelig radius (800 m til fods og 3 km på cykel) af stoppesteder for offentlige transportmidler med høj hyppighed (mindst to gange i timen i myldretiden morgen og aften) (%)

| (i68) | Intermodal rejseplanlægningssoftware, der er tilgængelig for indbyggerne, medregner gå- og cykelafstand (ja/nej) |
| --- | --- |

(i68)

Intermodal rejseplanlægningssoftware, der er tilgængelig for indbyggerne, medregner gå- og cykelafstand (ja/nej)

| (b22) | Andelen af bæredygtige transportformer anvendt i byen (f.eks. gang, cykling, bus, sporvogn, tog) er mindst 60 % |
| --- | --- |

(b22)

Andelen af bæredygtige transportformer anvendt i byen (f.eks. gang, cykling, bus, sporvogn, tog) er mindst 60 %

3.3.7.   Indførelse af en trængselsafgift

Det er BEMP at indføre en trængselsafgift i byområder med stor trafikal trængsel. Trængselsafgiften er et negativt økonomisk incitament (gebyr) til anvendelse på overbelastede veje på de travleste tider af døgnet. Trængselsafgiften skal for at virke indføres som led i en pakke om transportforanstaltninger(se tidligere BEMP'er i afsnit 3.3), som sikrer et gyldigt alternativ til kørsel i bil.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for lokale myndigheder i byområder med stor trafikal trængsel og luftforurening.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i52) | Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i52)

Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods)

| (i69) | Den procentvise nedbringelse af luftforurenende stoffer (partikler — PM10, ammoniak og nitrogenoxid) i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften (%) |
| --- | --- |

(i69)

Den procentvise nedbringelse af luftforurenende stoffer (partikler — PM10, ammoniak og nitrogenoxid) i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften (%)

| (i70) | Den procentvise nedbringelse af afgiftsberigtigede køretøjers adgang til området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften (%) |
| --- | --- |

(i70)

Den procentvise nedbringelse af afgiftsberigtigede køretøjers adgang til området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften (%)

| (i71) | Den procentvise stigning i offentlige transportkøretøjers gennemsnitshastighed og overholdelse af køreplanen i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften (%) |
| --- | --- |

(i71)

Den procentvise stigning i offentlige transportkøretøjers gennemsnitshastighed og overholdelse af køreplanen i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften (%)

| (b23) | Koncentrationen af luftforurenende stoffer (PM10, ammoniak og nitrogenoxid) er nedbragt med 10 % (i gennemsnit) i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften |
| --- | --- |

(b23)

Koncentrationen af luftforurenende stoffer (PM10, ammoniak og nitrogenoxid) er nedbragt med 10 % (i gennemsnit) i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften

| (b24) | Afgiftsberigtigede køretøjers adgang til området med trængselsafgift er nedbragt med 20 % sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften |
| --- | --- |

(b24)

Afgiftsberigtigede køretøjers adgang til området med trængselsafgift er nedbragt med 20 % sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften

| (b25) | De offentlige transportkøretøjers hastighed og overholdelse af køreplanen er forøget med 5 % sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften |
| --- | --- |

(b25)

De offentlige transportkøretøjers hastighed og overholdelse af køreplanen er forøget med 5 % sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften

3.3.8.   Begrænsning af gratis parkeringspladser i byerne

Det er BEMP at begrænse gratis parkeringspladser i gaderne i byområder og fjerne mindstekrav om parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier. Endvidere kan der også vedtages en formel politik om en gradvis fjernelse af tidligere parkeringskrav (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) fra eksisterende byggerier. Begrænsning af gratis parkeringspladser i gaderne er et negativt incitament til at eje egen bil. Disse foranstaltninger er mest effektive, når de ledsages af foranstaltninger til mere tilgængelige og pålidelige gyldige alternativer til benyttelse af en bil, f.eks. offentlig transport, cykling og gang.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder og specifikt relevant for byer med stor trafikal trængsel og luftforurening eller underudnyttet offentlig transport.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i52) | Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i52)

Transportandel af rejser (% af strækninger tilbagelagt i bil, på motorcykel, med offentlig transport, på cykel eller til fods)

| (i72) | Andelen af tilgængelige parkeringspladser i forretningernes åbningstid (%) |
| --- | --- |

(i72)

Andelen af tilgængelige parkeringspladser i forretningernes åbningstid (%)

| (i73) | Forekomsten af mindstekrav om parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier (ja/nej) |
| --- | --- |

(i73)

Forekomsten af mindstekrav om parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier (ja/nej)

| (b26) | Parkeringspladser i gaderne er optaget for 80-90 % vedkommende i 90 % af forretningernes åbningstid |
| --- | --- |

(b26)

Parkeringspladser i gaderne er optaget for 80-90 % vedkommende i 90 % af forretningernes åbningstid

| (b27) | Byen har ingen mindstekrav om parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier og har en formel politik om gradvist at fjerne tidligere parkeringskrav fra eksisterende byggerier |
| --- | --- |

(b27)

Byen har ingen mindstekrav om parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier og har en formel politik om gradvist at fjerne tidligere parkeringskrav fra eksisterende byggerier

3.3.9.   Indførelse af logistikcentre

Det er BEMP at inddrage relevante interessenter og støtte indførelsen af et logistikcenter i lokalforvaltningens område. Logistikcentret kan placeres forholdsvis tæt ved det geografiske område, det betjener, så der kan foretages samlede leverancer i området.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for mobilitet og særlig relevant for byer, hvor der leveres store mængder varer, og/eller som har stor trafikal trængsel og luftforurening.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i74) | CO2-emissioner fra varevogne i et specifikt tidsrum (f.eks. årligt eller månedligt) i logistikcentrets opland (kg CO2-ækv./år eller kg CO2-ækv./måned) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i74)

CO2-emissioner fra varevogne i et specifikt tidsrum (f.eks. årligt eller månedligt) i logistikcentrets opland (kg CO2-ækv./år eller kg CO2-ækv./måned)

| (i75) | Antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet (antal/dag) |
| --- | --- |

(i75)

Antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet (antal/dag)

| (b28) | 40 % nedbringelse af CO2-emissioner fra varevogne i serviceområdet sammenlignet med situationen før oprettelsen af logistikcentret |
| --- | --- |

(b28)

40 % nedbringelse af CO2-emissioner fra varevogne i serviceområdet sammenlignet med situationen før oprettelsen af logistikcentret

| (b29) | 75 % nedbringelse af antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet sammenlignet med situationen før oprettelsen af logistikcentret |
| --- | --- |

(b29)

75 % nedbringelse af antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet sammenlignet med situationen før oprettelsen af logistikcentret

3.4.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende arealanvendelse

Dette afsnit er rettet mod lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning.

3.4.1.   Begrænsning af byspredning til grønne områder og landbrugsareal

Det er BEMP at begrænse og kontrollere byspredning gennem lovgivningsforanstaltninger (f.eks. fysisk arealplanlægning og begrænsninger for bestemte typer arealanvendelse), økonomiske indgreb (f.eks. handel med byggetilladelser) og institutionel forandring og forvaltning (f.eks. særlige kontorer for byfornyelse). Som eksempel på foranstaltninger til begrænsning af byspredning kan nævnes tilskyndelse til at bygge på forladte industrigrunde, minimere aflukkede områder mellem bygninger, renovere forladte bygninger og fremme vertikal byudvikling.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i76) | Andelen af menneskeskabte uigennemtrængelige overflader (dvs. enhver type uigennemtrængeligt bebygget område: bygninger, veje, ethvert areal uden vegetation eller vand) i lokalforvaltningens område (km2 menneskeskabt uigennemtrængelig overflade/km2 samlet areal) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i76)

Andelen af menneskeskabte uigennemtrængelige overflader (dvs. enhver type uigennemtrængeligt bebygget område: bygninger, veje, ethvert areal uden vegetation eller vand) i lokalforvaltningens område (km2 menneskeskabt uigennemtrængelig overflade/km2 samlet areal)

| (i77) | Andelen af nybebygget areal i et specifikt tidsrum (f.eks. et, fem eller ti år) af det samlede bebyggede areal i lokalforvaltningens område ved starten af den pågældende periode (%) |
| --- | --- |

(i77)

Andelen af nybebygget areal i et specifikt tidsrum (f.eks. et, fem eller ti år) af det samlede bebyggede areal i lokalforvaltningens område ved starten af den pågældende periode (%)

—

3.4.2.   Nedbringelse af den urbane varme-ø-effekt

Det er BEMP at mindske den urbane varme-ø-effekt ved at iværksætte en kombination af foranstaltninger såsom grønne områder, grønne tage, brug af reflekterende materialer, bedre isolering af varmerør og genbrug af spildvarme.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning i store byområder. Små lokalforvaltninger er mindre påvirket af den urbane varme-ø-effekt.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i78) | Iværksættelse af foranstaltninger til nedbringelse af den urbane varme-ø-effekt såsom grønne områder, grønne tage og brug af reflekterende materialer (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i78)

Iværksættelse af foranstaltninger til nedbringelse af den urbane varme-ø-effekt såsom grønne områder, grønne tage og brug af reflekterende materialer (ja/nej)

—

3.4.3.   Krav om kloakering med lav indvirkning i befæstet jord

Det er BEMP at kræve kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning i forbindelse med nybyggeri (herunder større saneringer af eksisterende bebyggede områder) for at forebygge og bekæmpe oversvømmelser, erosion og forurening af jord og grundvandsforurening. Kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning, der gør brug af filosofien om bæredygtige afløbssystemer (SUDS), anses for at være bedste praksis, da SUDS bygger på fremragende principper om:

| — | at forsøge at forbedre kvaliteten af afstrømningsvandet, nedbringe overfladeafstrømningen, bidrage til biodiversiteten og skabe rekreativ værdi |
| --- | --- |

—

at forsøge at forbedre kvaliteten af afstrømningsvandet, nedbringe overfladeafstrømningen, bidrage til biodiversiteten og skabe rekreativ værdi

| — | at forsøge så nøje som muligt at kopiere det naturlige afløb fra før nybyggeriet |
| --- | --- |

—

at forsøge så nøje som muligt at kopiere det naturlige afløb fra før nybyggeriet

| — | at etablere et integreret forvaltningshierarki for forebyggelse, styring ved kilden og styring på stedet. |
| --- | --- |

—

at etablere et integreret forvaltningshierarki for forebyggelse, styring ved kilden og styring på stedet.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning. De specifikke foranstaltninger til forbedring af kloakeringen er afhængige af stedet.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i79) | Forekomsten af krav om kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning i forbindelse med nybyggeri og større saneringer (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i79)

Forekomsten af krav om kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning i forbindelse med nybyggeri og større saneringer (ja/nej)

—

3.5.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende grønne byområder

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af grønne byområder.

3.5.1.   Udarbejdelse og gennemførelse af en lokal strategi og handlingsplan for biodiversitet

Det er BEMP at indføre en lokal strategi og handlingsplan for biodiversitet, hvis mål og målsætninger kan defineres i dialog med eksperter, interessenter og indbyggere. Handlingsplanen skal omfatte foranstaltninger, der skal indføres, tidslinjer, budgetmidler, milepæle, partnerskaber for gennemførelse og ansvarsfordeling. Resultaterne af handlingsplanen kan bekendtgøres og formidles til indbyggerne og interessenterne for at øge bevidstheden.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af grønne byområder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i80) | Andel og antal af hjemmehørende arter (for forskellige kategorier af arter, f.eks. fugle og sommerfugle) i byområdet (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i80)

Andel og antal af hjemmehørende arter (for forskellige kategorier af arter, f.eks. fugle og sommerfugle) i byområdet (%)

| (i81) | Andel af naturlige og delvis naturlige områder i byområdet af det samlede byareal (%) |
| --- | --- |

(i81)

Andel af naturlige og delvis naturlige områder i byområdet af det samlede byareal (%)

| (i82) | Grønt areal pr. indbygger (m2/indbygger) — idet der skelnes mellem byområder, mindre tætbebyggede områder og landdistrikter |
| --- | --- |

(i82)

Grønt areal pr. indbygger (m2/indbygger) — idet der skelnes mellem byområder, mindre tætbebyggede områder og landdistrikter

—

3.5.2.   Oprettelse af blå-grønne netværk

Det er BEMP at udvikle blå-grønne netværk (18) ved at genskabe en naturorienteret vandcyklus og bidrage til rekreative områder i byen ved at samle vandforvaltning og grøn infrastruktur. Blå-grønne netværk kan kombinere og beskytte de hydrologiske og økologiske værdier i bylandskabet og samtidig sikre resistens- og tilpasningsforanstaltninger mod oversvømmelser.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i83) | Andel af grønne og blå byområder i byområdet af det samlede byareal (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i83)

Andel af grønne og blå byområder i byområdet af det samlede byareal (%)

—

3.5.3.   Fremme af anvendelsen af grønne tage

Det er BEMP at udforme hensigtsmæssige politiske ordninger til støtte for anlæggelse af grønne tage på nye og eksisterende bygninger, både offentlige og private. Grønne tage kan også være base for vedvarende energisystemer såsom solcellepaneler (se afsnit 3.2.10 om produktion af vedvarende energi i offentlige bygninger og sociale boligbyggerier). Politiske ordninger, der støtter anvendelsen af grønne tage, kan indeholde økonomiske incitamenter, indskrænkning af bureaukrati og specifik teknisk støtte til inddragelse af grønne tage i nybyggeri og renoveringer.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i84) | Andelen af overflader dækket med grønne tage af byområdets samlede areal (m2 grønt tag/m2 byareal) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i84)

Andelen af overflader dækket med grønne tage af byområdets samlede areal (m2 grønt tag/m2 byareal)

| (i85) | Andel eller antal af bygninger med grønne tage i et givet byområde (%) |
| --- | --- |

(i85)

Andel eller antal af bygninger med grønne tage i et givet byområde (%)

—

3.5.4.   Tilføjelse af ny miljøværdi til forladte grønne områder og udkantsområder

Det er BEMP at vedtage en plan for genetablering af forladte grønne områder og udkantsområder i lokalforvaltningens område for at fjerne forurenende stoffer fra jord og vand, forbedre dyrelivets habitat, nedbringe den urbane varme-ø-effekt og beskytte stedet mod jorderosion og oversvømmelser og samtidig tilbyde rekreative grønne områder til de lokale beboere.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i86) | Vedtagelse af en plan for genetablering og miljøledelse af forladte grønne områder og udkantsområder i byområdet (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i86)

Vedtagelse af en plan for genetablering og miljøledelse af forladte grønne områder og udkantsområder i byområdet (ja/nej)

—

3.6.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende lokal luftkvalitet

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af luftkvalitet.

3.6.1.   Forbedring af lokal luftkvalitet

Det er BEMP at opstille en struktureret plan for forbedring af luftkvaliteten med regelmæssigt ajourførte mål, både kort- og langsigtede, som er fastsat på forhånd og er mere ambitiøse end det mål og de grænseværdier, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF (19) om luftkvalitet. Planen skal omfatte alle aspekter vedrørende transport (brug af bil, hastighedsgrænser, offentlig transport osv.) over industrianlæg, energiproduktion, type af opvarmningssystemer i bygninger og energieffektivitet i bygninger, arealplanlægning og arealanvendelse, der l udarbejdes i samarbejde med de relevante sektormyndigheder og -interessenter. Desuden kan planens effekt øges ved at udarbejde den i samarbejde med myndigheder på et højere niveau og med de tilstødende lokalforvaltninger, hvor det er relevant. Planen for forbedring af luftkvaliteten kan også omfatte formidling af information til beboerne om virkningerne og vigtigheden af luftkvalitet ved f.eks. at fremme brug af bæredygtige transportløsninger.

Anvendelsesområde

BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af luftkvaliteten i deres område, idet fokus rettes mod specifikke lokale anliggender.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i87) | Årlige gennemsnitlig koncentration af PM10 (μg/m3) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i87)

Årlige gennemsnitlig koncentration af PM10 (μg/m3)

| (i88) | Årligt antal dage, hvor den daglige gennemsnitlige koncentration af PM10 overstiger 50 μg/m3 (dage/år) |
| --- | --- |

(i88)

Årligt antal dage, hvor den daglige gennemsnitlige koncentration af PM10 overstiger 50 μg/m3 (dage/år)

| (i89) | Årlige gennemsnitlig koncentration af PM2,5 (μg/m3) |
| --- | --- |

(i89)

Årlige gennemsnitlig koncentration af PM2,5 (μg/m3)

| (i90) | Årligt antal dage, hvor den daglige gennemsnitlige koncentration af PM2,5 overstiger 25 μg/m3 (dage/år) |
| --- | --- |

(i90)

Årligt antal dage, hvor den daglige gennemsnitlige koncentration af PM2,5 overstiger 25 μg/m3 (dage/år)

| (i91) | Årligt antal dage, hvor ozonkoncentrationen (O3) overstiger en maksimal daglig 8-timers middelværdi på 120 μg/m3 (dage/år) |
| --- | --- |

(i91)

Årligt antal dage, hvor ozonkoncentrationen (O3) overstiger en maksimal daglig 8-timers middelværdi på 120 μg/m3 (dage/år)

| (i92) | Årlig gennemsnitlig koncentration af nitrogendioxid (NO2) (μg/m3) |
| --- | --- |

(i92)

Årlig gennemsnitlig koncentration af nitrogendioxid (NO2) (μg/m3)

| (i93) | Årligt antal dage, hvor koncentrationen af NO2 pr. time overstiger 200 μg/m3 (dage/år) |
| --- | --- |

(i93)

Årligt antal dage, hvor koncentrationen af NO2 pr. time overstiger 200 μg/m3 (dage/år)

| (b30) | For alle indikatorer defineret i denne BEMP når resultaterne de niveauer, der er fastsat i Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer for luftkvalitet |
| --- | --- |

(b30)

For alle indikatorer defineret i denne BEMP når resultaterne de niveauer, der er fastsat i Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer for luftkvalitet

3.7.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende støjforurening

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for bekæmpelse af støjforurening.

3.7.1.   Overvågning, kortlægning og nedbringelse af støjforurening

Det er BEMP at kortlægge støj i lokalforvaltningens område og informere offentligheden om virkningerne af støjforurening og resultaterne af kortlægningen gennem en effektiv informationskampagne. Baseret på resultaterne af støjkortlægningen skal de lokale myndigheder udarbejde en støjhandlingsplan for at nedbringe de lokale støjniveauer og opretholde gode kvalitetsniveauer for støj i miljøer, hvor disse forekommer.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for bekæmpelse af støjforurening.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i94) | Andel af støjniveaumålinger, der overstiger lokale grænseværdier, af det samlede antal målinger (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i94)

Andel af støjniveaumålinger, der overstiger lokale grænseværdier, af det samlede antal målinger (%)

| (i95) | Andel af beboere udsat for støjniveauer, der overstiger lokale grænseværdier, af den samlede befolkning (%) |
| --- | --- |

(i95)

Andel af beboere udsat for støjniveauer, der overstiger lokale grænseværdier, af den samlede befolkning (%)

| (i96) | Andel af beboere udsat for natlige støjniveauer, der påvirker helbredet ifølge Verdenssundhedsorganisationens grænseværdier, af den samlede befolkning (%) |
| --- | --- |

(i96)

Andel af beboere udsat for natlige støjniveauer, der påvirker helbredet ifølge Verdenssundhedsorganisationens grænseværdier, af den samlede befolkning (%)

—

3.8.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende affaldshåndtering

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for affaldshåndtering.

3.8.1.   Under hensyntagen til EMAS-sektorreferencedokumentet fra for affaldshåndteringssektoren

Det er BEMP at overveje bedste praksis for miljøledelse, som er identificeret og præsenteret i EMAS-sektorreferencedokumentet for affaldshåndteringssektoren (20), og indberette de indikatorer, der er fastsat i samme dokument.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for affaldshåndtering.

3.9.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende vandforsyning

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for drikkevandsforsyningen i deres område.

3.9.1.   Udrulning af vandmåling hos samtlige husholdninger/slutbrugere

Det er BEMP at installere vandmålere i hver boligenhed og hos enhver anden slutbruger (industrianlæg, forretningslokaler, offentlige bygninger osv.) for at basere alle vandregninger på det faktiske vandforbrug. Ved især at vælge intelligente vandmålere er det muligt at fjernovervåge vandforbruget i realtid og f.eks. analysere forbrugsmønstrene hos forskellige kunder eller påvise svagheder i vandforsyningsnettet. Opkrævning af betaling for faktisk vandforbrug og indførelse af tidlig påvisning af unormalt vandforbrug (f.eks. lækager) kan give betydelige vandbesparelser.

Anvendelsesområde

Teknikken kan anvendes i alle eksisterende vandforsyningsnet.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i97) | Vandmålingers udbredelsesgrad (% af forbrugerne, % af vandforbruget, der er omfattet af måling) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i97)

Vandmålingers udbredelsesgrad (% af forbrugerne, % af vandforbruget, der er omfattet af måling)

| (i98) | Andel af intelligente målere af alle vandmålere i brug (%) |
| --- | --- |

(i98)

Andel af intelligente målere af alle vandmålere i brug (%)

| (i99) | Nedbringelse af vandforbruget hos slutbrugere efter installation af vandmålere og/eller intelligente målere (l/bruger) |
| --- | --- |

(i99)

Nedbringelse af vandforbruget hos slutbrugere efter installation af vandmålere og/eller intelligente målere (l/bruger)

| (b31) | Vandmåleres udbredelsesgrad i husholdninger eller hos slutbrugere er mindst 99 % |
| --- | --- |

(b31)

Vandmåleres udbredelsesgrad i husholdninger eller hos slutbrugere er mindst 99 %

| (b32) | I vandknappe områder (21) (i det mindste noget af året) er vandmålere i husholdninger/hos slutbrugere intelligente målere |
| --- | --- |

(b32)

I vandknappe områder (21) (i det mindste noget af året) er vandmålere i husholdninger/hos slutbrugere intelligente målere

| (b33) | Alle nye bygninger er udstyret med vandmålere (intelligente målere i vandknappe områder) |
| --- | --- |

(b33)

Alle nye bygninger er udstyret med vandmålere (intelligente målere i vandknappe områder)

3.9.2.   Minimering af lækager i vandforsyningsnettet

Det er BEMP:

| — | at opstille en detaljeret vandbalance for vandforsyningssystemet og styre vandtrykket for at undgå høje niveauer |
| --- | --- |

—

at opstille en detaljeret vandbalance for vandforsyningssystemet og styre vandtrykket for at undgå høje niveauer

| — | at analysere vandforsyningsnettet og opdele det i passende måledistrikter for at påvise lækager ved hjælp af manuelle eller automatiske akustiske vandlækagedetektorer |
| --- | --- |

—

at analysere vandforsyningsnettet og opdele det i passende måledistrikter for at påvise lækager ved hjælp af manuelle eller automatiske akustiske vandlækagedetektorer

| — | at reagere øjeblikkeligt og tilstrækkeligt på de identificerede fejl og lækager i nettet |
| --- | --- |

—

at reagere øjeblikkeligt og tilstrækkeligt på de identificerede fejl og lækager i nettet

| — | at oprette en database over alle tekniske installationer med angivelse af georeference, alder og type af rør og ledninger, hydrauliske data, tidligere indgreb osv. |
| --- | --- |

—

at oprette en database over alle tekniske installationer med angivelse af georeference, alder og type af rør og ledninger, hydrauliske data, tidligere indgreb osv.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle nye og eksisterende vandforsyningsnet.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i100) | Andel af vandtab af den indpumpede vandmængde (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i100)

Andel af vandtab af den indpumpede vandmængde (%)

| (i101) | Infrastrukturlækageindekset (ILI): beregnet som aktuelt årligt reelt tab (CARL)/uundgåeligt årligt reelt tab (UARL) (22) |
| --- | --- |

(i101)

Infrastrukturlækageindekset (ILI): beregnet som aktuelt årligt reelt tab (CARL)/uundgåeligt årligt reelt tab (UARL) (22)

| (b34) | Infrastrukturlækageindekset er under 1,5 |
| --- | --- |

(b34)

Infrastrukturlækageindekset er under 1,5

3.10.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende spildevandsbehandling

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling og kloakering i byer.

3.10.1.   Energieffektiv spildevandsbehandling, der sikrer betingelserne for fuld nitrifikation

Det er BEMP:

| — | at sikre en installeret kapacitet (med henblik på regn eller tø), der er det dobbelte af den nødvendige kapacitet til den mængde spildevand, der forekommer i perioder uden regn |
| --- | --- |

—

at sikre en installeret kapacitet (med henblik på regn eller tø), der er det dobbelte af den nødvendige kapacitet til den mængde spildevand, der forekommer i perioder uden regn

| — | at behandle spildevandet ved nitrifikation (i et forhold mellem fødevarer og mikroorganismer på < 0,15 kg BOD5/kg MLSS (23) pr. dag), og foretage denitrifikation og fosforfjernelse |
| --- | --- |

—

at behandle spildevandet ved nitrifikation (i et forhold mellem fødevarer og mikroorganismer på < 0,15 kg BOD5/kg MLSS (23) pr. dag), og foretage denitrifikation og fosforfjernelse

| — | at fjerne suspenderede materialer ved hjælp af sandfiltrering (eller ved hjælp af neddykkede membraner) i tilfælde af følsomme vandrecipienter |
| --- | --- |

—

at fjerne suspenderede materialer ved hjælp af sandfiltrering (eller ved hjælp af neddykkede membraner) i tilfælde af følsomme vandrecipienter

| — | at iværksætte anden tertiær behandling for at mindske forekomsten af mikroforurenende stoffer (se afsnit 3.10.2) |
| --- | --- |

—

at iværksætte anden tertiær behandling for at mindske forekomsten af mikroforurenende stoffer (se afsnit 3.10.2)

| — | løbende at overvåge organiske forbindelser (samlet organisk kulstof), ammoniak, nitrat og fosfor i tilfælde af en anlægskapacitet på over 100 000 personækvivalenter (PE) (24) eller en daglig tilstrømmende BOD5-mængde på over 6 000 kg |
| --- | --- |

—

løbende at overvåge organiske forbindelser (samlet organisk kulstof), ammoniak, nitrat og fosfor i tilfælde af en anlægskapacitet på over 100 000 personækvivalenter (PE) (24) eller en daglig tilstrømmende BOD5-mængde på over 6 000 kg

| — | at stabilisere primærslam og overflødigt slam i anaerobe rådnetanke (se afsnit 3.10.3) |
| --- | --- |

—

at stabilisere primærslam og overflødigt slam i anaerobe rådnetanke (se afsnit 3.10.3)

| — | at tørre det anaerobt stabiliserede slam og sende det til forbrænding (se afsnit 3.10.4) |
| --- | --- |

—

at tørre det anaerobt stabiliserede slam og sende det til forbrænding (se afsnit 3.10.4)

| — | at indføre energieffektive teknologier såsom energieffektive iltningssystemer med små bobler i den biologiske fase og energieffektive pumper og arkimedessnegle. |
| --- | --- |

—

at indføre energieffektive teknologier såsom energieffektive iltningssystemer med små bobler i den biologiske fase og energieffektive pumper og arkimedessnegle.

Anvendelsesområde

Denne teknik er anvendelig for offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling i både nye og eksisterende rensningsanlæg til spildevand.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i102) | Koncentrationer af udledt sedimenteret slam eller fjernelseseffektiviteten af COD, BOD5, ammoniak, samlet kvælstof og samlet fosfor (mg/l, %) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i102)

Koncentrationer af udledt sedimenteret slam eller fjernelseseffektiviteten af COD, BOD5, ammoniak, samlet kvælstof og samlet fosfor (mg/l, %)

| (i103) | Spildevandsanlæggets elforbrug pr. kg BOD5 fjernet (kWh/kg BOD5 fjernet) |
| --- | --- |

(i103)

Spildevandsanlæggets elforbrug pr. kg BOD5 fjernet (kWh/kg BOD5 fjernet)

| (i104) | Spildevandsanlæggets elforbrug pr. behandlet mængde (kWh/m3 behandlet spildevand) |
| --- | --- |

(i104)

Spildevandsanlæggets elforbrug pr. behandlet mængde (kWh/m3 behandlet spildevand)

| (i105) | Spildevandsanlæggets årlige elforbrug pr. personækvivalent (kWh/PE/år) |
| --- | --- |

(i105)

Spildevandsanlæggets årlige elforbrug pr. personækvivalent (kWh/PE/år)

| (b35) | Den opnåede fjernelseseffektivitet er: mindst 98 % for BOD5, mindst 90 % for COD, mindst 90 % for ammoniak, mindst 80 % for samlede organiske kvælstofforbindelser og mindst 90 % for samlet fosfor |
| --- | --- |

(b35)

Den opnåede fjernelseseffektivitet er: mindst 98 % for BOD5, mindst 90 % for COD, mindst 90 % for ammoniak, mindst 80 % for samlede organiske kvælstofforbindelser og mindst 90 % for samlet fosfor

| (b36) | Spildevandsanlæggets elforbrug er:






  — | under 18 kWh/PE/år for store kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på over 10 000 PE) |
| --- | --- | --- |

(b36)

Spildevandsanlæggets elforbrug er:

—

under 18 kWh/PE/år for store kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på over 10 000 PE)

| — | under 25 kWh/PE/år for små kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på under 10 000 PE) |
| --- | --- |

—

under 25 kWh/PE/år for små kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på under 10 000 PE)

3.10.2.   Minimering af spildevandsudledning med særlig fokus på mikroforurenende stoffer

Det er BEMP at fjerne betydelige mængder mikroforurenende stoffer ved at indføre tertiær behandling såsom adsorption på aktivt kul i pulverform eller oxidering med klorfri oxidationsmidler (specifikt ozon).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling i både nye og eksisterende kommunale spildevandsanlæg; i eksisterende anlæg kan der imidlertid være pladsproblemer, som kan løses ved hjælp af tilpasning af udstyret.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i106) | Fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer i adsorptions- eller ozoniseringsfasen målt i COD eller DOC (25) (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i106)

Fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer i adsorptions- eller ozoniseringsfasen målt i COD eller DOC (25) (%)

| (i107) | Andel af årlig spildevandsmængde, der gennemgår tertiær behandling til fjernelse af mikroforurenende stoffer (%) |
| --- | --- |

(i107)

Andel af årlig spildevandsmængde, der gennemgår tertiær behandling til fjernelse af mikroforurenende stoffer (%)

| (b37) | Den gennemsnitlige fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer er over 80 % |
| --- | --- |

(b37)

Den gennemsnitlige fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer er over 80 %

| (b38) | Mikroforurenende stoffer er fjernet fra mindst 90 % af den årlige spildevandsmængde |
| --- | --- |

(b38)

Mikroforurenende stoffer er fjernet fra mindst 90 % af den årlige spildevandsmængde

3.10.3.   Anaerob nedbrydning af slam og optimal energigenvinding

Det er BEMP at stabilisere primærslam og overflødigt slam i anaerobe rådnetanke og udnytte den fremstillede biogas ved hjælp af effektive pumper og arkimedessnegle til effektiv lokal produktion af el og til slamtørring.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling i store nye og eksisterende spildevandsanlæg med en kapacitet på over 100 000 PE eller en daglig tilstrømmende BOD5-mængde på over 6 000 kg.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i108) | Andelen af spildevandsanlæggets el- og varmeforbrug, der dækkes gennem egen produktion af el og varme fra biogas pr. år (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i108)

Andelen af spildevandsanlæggets el- og varmeforbrug, der dækkes gennem egen produktion af el og varme fra biogas pr. år (%)

| (i109) | Biogasgeneratorens elvirkningsgrad (%) |
| --- | --- |

(i109)

Biogasgeneratorens elvirkningsgrad (%)

| (i110) | Specifik biogasproduktion (Nl (26) /kg tilført organisk tørstof) |
| --- | --- |

(i110)

Specifik biogasproduktion (Nl (26) /kg tilført organisk tørstof)

| (b39) | Egen produktion af el og varme fra biogas dækker 100 % af energiforbruget i kommunale spildevandsanlæg med en størrelse på over 100 000 PE uden varmetørring af slam på stedet og 50 % for anlæg med varmetørring af slam på stedet. |
| --- | --- |

(b39)

Egen produktion af el og varme fra biogas dækker 100 % af energiforbruget i kommunale spildevandsanlæg med en størrelse på over 100 000 PE uden varmetørring af slam på stedet og 50 % for anlæg med varmetørring af slam på stedet.

3.10.4.   Tørring og forbrænding af slam

Det er BEMP effektivt at afvande anaerobt stabiliseret slam mekanisk, f.eks. ved hjælp af en kammerfilterpresse, og dernæst fuldstændig oxidere det i et slamforbrændingsanlæg (som beskrevet i referencedokumenterne om bedste tilgængelige teknik (27) ifølge direktivet om industrielle emissioner (28)). Fosforen i forbrændingsasken kan genvindes.

Anvendelsesområde

Denne teknik er anvendelig for offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling i både nye og eksisterende spildevandsanlæg. Ved små anlæg kan mekanisk afvandet slam sendes til et separat centralt slamforbrændingsanlæg i stedet for at blive forbrændt på stedet.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i111) | Andel af slam produceret i spildevandsanlægget, som forbrændes (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i111)

Andel af slam produceret i spildevandsanlægget, som forbrændes (%)

| (i112) | Andel af fosforen i forbrændingsasken fra slammet fra spildevandsanlægget, som genvindes (%) |
| --- | --- |

(i112)

Andel af fosforen i forbrændingsasken fra slammet fra spildevandsanlægget, som genvindes (%)

—

3.10.5.   Fremme af brug af genvundet vand fra spildevandsbehandling

Det er BEMP at fremme brug af genvundet vand fra spildevandsbehandling Dette vand kan f.eks. bruges til:

| — | kunstvanding, herunder af andet end landbrugsjord, f.eks. parker |
| --- | --- |

—

kunstvanding, herunder af andet end landbrugsjord, f.eks. parker

| — | andre anvendelser i byen end til drikkevand, f.eks. spuling af gader, produktion af sne til skiløbsområder i nærheden, toiletskyl i offentlige bygninger, springvand |
| --- | --- |

—

andre anvendelser i byen end til drikkevand, f.eks. spuling af gader, produktion af sne til skiløbsområder i nærheden, toiletskyl i offentlige bygninger, springvand

| — | industriel anvendelse, f.eks. køling |
| --- | --- |

—

industriel anvendelse, f.eks. køling

| — | grundvandsopfyldning. |
| --- | --- |

—

grundvandsopfyldning.

Lokale offentlige forvaltninger kan sikre muligheden for at bruge genvundet vand til visse specifikke anvendelser ved at udstyre spildevandsanlæg med tertiær behandling og systemer til desinfektionsbehandling i nødvendigt omfang. I processen skal lokale offentlige forvaltninger inddrage relevante interessenter (f.eks. lokale landmænd og landbrugskooperativer), som kan være interesserede i at udnytte det genvundne vand.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling. Genbrug af vand er særlig relevant i områder med vandknaphed, hvor genbrug kan mindske indvirkningen på vandressourcerne, og hvor de ekstra investeringer og driftsomkostninger er økonomisk overkommelige.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i113) | Mængde genvundet vand fra spildevandsbehandling i en given periode (m3/år, m3/time) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i113)

Mængde genvundet vand fra spildevandsbehandling i en given periode (m3/år, m3/time)

| (i114) | Andelen af genvundet vand af den samlede mængde behandlet spildevand (%) |
| --- | --- |

(i114)

Andelen af genvundet vand af den samlede mængde behandlet spildevand (%)

—

3.10.6.   Tilbageholdelse og behandling af overløb fra kombineret kloaksystem/kloaknet og af regnvand fra separate kloaksystemer

I tilfælde af kombineret kloaksystem/kloaknet (29) er det BEMP at behandle overløbsvandet i bundfældningstankene ved hjælp af fine filtre (4-6 mm) og bundfældningstanke og — afhængigt af vandkvaliteten af det tilstrømmede vand — filtre til tilbageholdelse af jord eller andre teknikker med en lignende fjernelseseffektivitet med hensyn til suspenderede materialer, COD, tungmetaller og organiske forurenende stoffer.

I tilfælde af separate kloaknet er det BEMP at behandle regnvandet afhængigt af dets forureningsgrad og kun direkte udlede regnvand, der er lidt eller slet ikke forurenet.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for spildevandsbehandling og kloakering i byer.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i115) | For kombineret kloaksystem/kloaknet: mængden af forurenende stoffer (suspenderede materialer i alt, COD og tungmetaller) udledt til vandrecipienter fra spildevandsbehandling af den samlede udledning (af behandlet spildevand plus overløbsvand efter nedbør (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i115)

For kombineret kloaksystem/kloaknet: mængden af forurenende stoffer (suspenderede materialer i alt, COD og tungmetaller) udledt til vandrecipienter fra spildevandsbehandling af den samlede udledning (af behandlet spildevand plus overløbsvand efter nedbør (%)

| (i116) | For separate kloaksystemer: andelen af forurenede uigennemtrængelige områder, hvorfra regnvandet behandles tilstrækkeligt (%) |
| --- | --- |

(i116)

For separate kloaksystemer: andelen af forurenede uigennemtrængelige områder, hvorfra regnvandet behandles tilstrækkeligt (%)

—

3.10.7.   Bæredygtig kloakering i byer

Det er BEMP at mindske den regnvandsstrøm, der når kombineret kloaksystem/kloaknet og separate kloaksystemer, ved at forbedre vandets nedsivning i jorden (f.eks. mindske arealbefæstelsen). Dette gør det muligt at begrænse overløb til situationer med voldsomme nedbørsmængder og sikre, at alle udledninger af afstrømningsvand fra byer forvaltes således udledning af forurenende stoffer i vandrecipienten undgås. Lokale myndigheder kan fremme bæredygtig bykloakering ved at indarbejde relevante bestemmelser baseret på en helhedsorienteret tilgang på vandområdeniveau i de lokale politikker for arealanvendelse (se også afsnit 3.4.3).

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle lokale myndigheder med ansvar for bykloakering og arealplanlægning. Foranstaltninger til bæredygtig bykloakering kan iværksættes i forbindelse med nybyggeri og eksisterende byggerier. Dog kan der i eksisterende bebyggede områder være visse begrænsninger (f.eks. mangel på plads til lokal nedsivning).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i76) | »Andelen af kunstige overflader (dvs. enhver type uigennemtrængeligt bebygget område: bygninger, veje, ethvert areal uden vegetation eller vand) i lokalforvaltningens område (km2 kunstig overflade/km2 samlet areal) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i76)

»Andelen af kunstige overflader (dvs. enhver type uigennemtrængeligt bebygget område: bygninger, veje, ethvert areal uden vegetation eller vand) i lokalforvaltningens område (km2 kunstig overflade/km2 samlet areal)

| (i117) | »Årlig andel af anslået regnvandsmængde, som tilbageholdes og siver ned i jorden lokalt, af den samlede anslåede regnvandsmængde, der falder i lokalforvaltningens byområde (%) |
| --- | --- |

(i117)

»Årlig andel af anslået regnvandsmængde, som tilbageholdes og siver ned i jorden lokalt, af den samlede anslåede regnvandsmængde, der falder i lokalforvaltningens byområde (%)

—

3.11.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende grønne offentlige indkøb

Dette afsnit er rettet mod alle offentlige forvaltninger.

3.11.1.   Systematisk inddragelse af miljøkriterier i alle offentlige indkøb

Det er BEMP at indføre miljøkriterier for indkøb af produkter (varer, tjenesteydelser og arbejde) og i udbudskriterierne at angive et produkts eller en tjenesteydelses livscyklusomkostninger som det økonomisk mest fordelagtige og ikke kun den indledende indkøbsinvestering.

Miljøkriterier kan indarbejdes i de tekniske specifikationer, udvælgelseskriterierne, tildelingskriterierne og bestemmelserne om kontraktens opfyldelse ved ethvert udbud, hvor der forventes en potentiel miljøvirkning.

Offentlige forvaltninger, der har brug for vejledning i formuleringen af miljøkriterierne, kan:

| — | indarbejde EU's omfattende kriterier for grønne offentlige indkøb (30) (EU GPP), når de findes for det pågældende produkt, i de tekniske specifikationer, udvælgelseskriterierne, tildelingskriterierne og bestemmelserne om kontraktens opfyldelse |
| --- | --- |

—

indarbejde EU's omfattende kriterier for grønne offentlige indkøb (30) (EU GPP), når de findes for det pågældende produkt, i de tekniske specifikationer, udvælgelseskriterierne, tildelingskriterierne og bestemmelserne om kontraktens opfyldelse

| — | på de områder, hvor der ikke findes nogen EU-kriterier for grønne offentlige indkøb, henvise til EU's miljømærke, når det findes for det pågældende produkt, ved at bruge kriterierne for EU's miljømærke ved offentlige indkøb (31) |
| --- | --- |

—

på de områder, hvor der ikke findes nogen EU-kriterier for grønne offentlige indkøb, henvise til EU's miljømærke, når det findes for det pågældende produkt, ved at bruge kriterierne for EU's miljømærke ved offentlige indkøb (31)

| — | indføre leverandørernes EMAS-registrering som tildelingskriterium i offentlige udbud om indkøb af varer, tjenesteydelser og arbejde og give ekstra point i evalueringen af tilbuddene, såfremt indførelsen af et miljøledelsessystem er relevant for kontraktens genstand. I sektorer eller områder, hvor der er et lavt antal EMAS-registrerede organisationer blandt de erhvervsdrivende, og dette kunne begrænse antallet af tilbud, kan der tillige henvises til miljøledelsessystemer baseret på internationale standarder (dvs. ISO 14001). Imidlertid kan offentlige organisationer belønne den større troværdighed og pålidelighed ved EMAS ved at tildele EMAS-registrerede organisationer flere point end organisationer, der har andre miljøledelsessystemer, og som ikke kan fremvise de samme garantier. |
| --- | --- |

—

indføre leverandørernes EMAS-registrering som tildelingskriterium i offentlige udbud om indkøb af varer, tjenesteydelser og arbejde og give ekstra point i evalueringen af tilbuddene, såfremt indførelsen af et miljøledelsessystem er relevant for kontraktens genstand. I sektorer eller områder, hvor der er et lavt antal EMAS-registrerede organisationer blandt de erhvervsdrivende, og dette kunne begrænse antallet af tilbud, kan der tillige henvises til miljøledelsessystemer baseret på internationale standarder (dvs. ISO 14001). Imidlertid kan offentlige organisationer belønne den større troværdighed og pålidelighed ved EMAS ved at tildele EMAS-registrerede organisationer flere point end organisationer, der har andre miljøledelsessystemer, og som ikke kan fremvise de samme garantier.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i118) | Andel af udbud, der indeholder miljøkriterier, af det samlede antal udbud, opdelt i produktkategorier (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i118)

Andel af udbud, der indeholder miljøkriterier, af det samlede antal udbud, opdelt i produktkategorier (%)

| (b40) | 100 % af alle udbud indeholder miljøkriterier, som kræver mindst det præstationsniveau, der er fastlagt i EU's kriterier for grønne offentlige indkøb, for produkter, hvor EU's kriterier for grønne offentlige indkøb findes (f.eks. kontorpapir, rengøringsmidler og møbler) |
| --- | --- |

(b40)

100 % af alle udbud indeholder miljøkriterier, som kræver mindst det præstationsniveau, der er fastlagt i EU's kriterier for grønne offentlige indkøb, for produkter, hvor EU's kriterier for grønne offentlige indkøb findes (f.eks. kontorpapir, rengøringsmidler og møbler)

3.12.   Bedste praksis for miljøledelse vedrørende miljøuddannelse og formidling af miljøinformation

Dette afsnit er rettet mod offentlige forvaltninger med ansvar for miljøuddannelse af borgerne og tilvejebringelse af miljøoplysninger til virksomhederne.

3.12.1.   Miljøuddannelse og -information til borgere og virksomheder

Det er BEMP at levere miljøuddannelse og -information til borgere og virksomheder med det formål:

| — | at fremme offentlighedens bevidsthed om miljøproblemer |
| --- | --- |

—

at fremme offentlighedens bevidsthed om miljøproblemer

| — | at tilvejebringe praktiske oplysninger om det daglige bidrag, som borgere og virksomheder kan yde til miljøbeskyttelse og effektiv udnyttelse af ressourcerne |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe praktiske oplysninger om det daglige bidrag, som borgere og virksomheder kan yde til miljøbeskyttelse og effektiv udnyttelse af ressourcerne

| — | at skabe nye adfærdsmønstre hos forskellige samfundsgrupper |
| --- | --- |

—

at skabe nye adfærdsmønstre hos forskellige samfundsgrupper

| — | at inspirere borgerne til at sætte sig ind i og forstå det lokale miljø og genskabe deres forhold til naturen |
| --- | --- |

—

at inspirere borgerne til at sætte sig ind i og forstå det lokale miljø og genskabe deres forhold til naturen

| — | at stimulere forståelsen af den indbyrdes miljømæssige afhængighed mellem by, land og natur. |
| --- | --- |

—

at stimulere forståelsen af den indbyrdes miljømæssige afhængighed mellem by, land og natur.

Disse målsætninger kan opfyldes ved at afholde seminarer, konferencer, workshopper for offentligheden eller særlige grupper af borgere, virksomheder eller fagfolk om specifikke emner (f.eks. energieffektive bygninger). Desuden kan den lokale offentlige forvaltning give specifikke oplysninger om juridiske (og andre) miljøforhold og om tilgængelige incitamenter (f.eks. incitamenter til energieffektivisering). Alle aktiviteterne kan arrangeres ved inddragelse af og samarbejde med indbyggere, lokale organisationer og virksomheder, som støtter miljøuddannelse af og miljøinformation til borgerne.

Anvendelsesområde

Denne BEMP er anvendelig for alle offentlige forvaltninger med medansvar for at oplyse offentligheden om miljøforhold.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i119) | Andel af borgere, der direkte og indirekte berøres af miljøuddannelsestiltag |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i119)

Andel af borgere, der direkte og indirekte berøres af miljøuddannelsestiltag

| (i120) | Der er en kommunal tjeneste eller afdeling, der tilvejebringer miljøinformation til virksomheder (ja/nej) |
| --- | --- |

(i120)

Der er en kommunal tjeneste eller afdeling, der tilvejebringer miljøinformation til virksomheder (ja/nej)

—

4.   ANBEFALEDE SEKTORSPECIFIKKE CENTRALE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER

Følgende tabel viser et udvalg af centrale miljøpræstationsindikatorer for den offentlige forvaltning. Dette er en del af alle nævnte indikatorer i kapitel 3. Tabellen er inddelt på grundlag af dokumentets struktur.

| Indikator | Fælles enhed | Vigtigste målgruppe | Kort beskrivelse | Anbefalet minimumsniveau for overvågning | Relateret kerneindikator
  ifølge bilag IV til forordning (EF) nr. 1221/2009 (del C.2) | Benchmark for højeste kvalitet | Tilhørende bedste praksis for miljøledelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEMP'ER FOR BÆREDYGTIGE KONTORER |
| 1. | Samlet årligt energiforbrug |

Indikator

Fælles enhed

Vigtigste målgruppe

Kort beskrivelse

Anbefalet minimumsniveau for overvågning

Relateret kerneindikator

ifølge bilag IV til forordning (EF) nr. 1221/2009 (del C.2)

Benchmark for højeste kvalitet

Tilhørende bedste praksis for miljøledelse

BEMP'ER FOR BÆREDYGTIGE KONTORER

1.

Samlet årligt energiforbrug

kWh/m2/år

kWh/FTÆ/år

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Det samlede årlige energiforbrug delt med det samlede indvendige etageareal eller antal fuldtidsækvivalenter (FTÆ). Indikatoren kan også opdeles i:

| — | rumopvarmning |
| --- | --- |

—

rumopvarmning

| — | rumkøling |
| --- | --- |

—

rumkøling

| — | belysning |
| --- | --- |

—

belysning

| — | andet elforbrug |
| --- | --- |

—

andet elforbrug

Bygningsniveau

Energieffektivitet

—

BEMP 3.1.1

| 2. | Samlede årlige drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

2.

Samlede årlige drivhusgasemissioner

kg CO2-ækv./m2/år

kg CO2-ækv./FTÆ/år

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Samlede årlige drivhusgasemissioner produceret ved brug af kontorbygninger delt med det samlede indvendige etageareal eller antal fuldtidsækvivalenter (FTÆ)

Bygningsniveau

Energieffektivitet

—

BEMP 3.1.1

| 3. | Samlet årligt vandforbrug |
| --- | --- |

3.

Samlet årligt vandforbrug

m3/FTÆ/år

m3/m2/år

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Samlet årligt vandforbrug i kontorbygninger delt med det samlede indvendige etageareal eller antal fuldtidsækvivalenter (FTÆ) og fordelt på (hvis relevant):

| — | ledningsvandforbrug |
| --- | --- |

—

ledningsvandforbrug

| — | forbrug af opsamlet regnvand |
| --- | --- |

—

forbrug af opsamlet regnvand

| — | forbrug af genanvendt gråvand |
| --- | --- |

—

forbrug af genanvendt gråvand

Bygningsniveau

Vand

Vandforbrug i kontorbygninger er under 6,4  m3/FTÆ/år

BEMP 3.1.2

| 4. | Samlet årlig produktion af kontoraffald |
| --- | --- |

4.

Samlet årlig produktion af kontoraffald

kg/FTÆ/år

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Samlet årlig produktion af kontoraffald i kontorbygninger delt med antal fuldtidsækvivalenter (FTÆ)

Bygningsniveau

Affald

Den samlede affaldsproduktion i kontorbygninger er under 200 kg/FTÆ/år

BEMP 3.1.3

| 5. | Samlet årlig genanvendt mængde kontoraffald |
| --- | --- |

5.

Samlet årlig genanvendt mængde kontoraffald

%

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Vægtprocent af den samlede affaldsproduktion på kontorer, som indsamles separat med henblik på genanvendelse

Bygningsniveau

Affald

Intet af det affald, der produceres i kontorbygninger, sendes til affaldsdeponeringsanlæg

BEMP 3.1.3

| 6. | Dagligt forbrug af kontorpapir pr. fuldtidsækvivalent |
| --- | --- |

6.

Dagligt forbrug af kontorpapir pr. fuldtidsækvivalent

ark papir/FTÆ/arbejdsdag

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Samlet antal ark kontorpapir forbrugt årligt delt med antal fuldtidsækvivalenter (FTÆ) og antallet af arbejdsdage

Organisationsniveau

Materialeudnyttelse

Kontorpapirforbruget er under 15 A4-ark/FTÆ/arbejdsdag

BEMP 3.1.4

| 7. | Andelen af miljøvenligt certificeret kontorpapir indkøbt |
| --- | --- |

7.

Andelen af miljøvenligt certificeret kontorpapir indkøbt

%

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Andel af miljøvenligt certificeret kontorpapir indkøbt (antal indkøbsenheder) af det samlede indkøb af kontorpapir (antal indkøbsenheder)

Organisationsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

Det anvendte kontorpapir er 100 % genanvendt eller certificeret i henhold til et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke)

BEMP 3.1.4

| 8. | Indførelse af værktøjer til fremme af bæredygtig pendling blandt medarbejdere |
| --- | --- |

8.

Indførelse af værktøjer til fremme af bæredygtig pendling blandt medarbejdere

ja/nej

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Personalet er engageret i bæredygtig pendling takket være gennemførelsen og udbredelsen af værktøjer til adfærdsændring

Organisationsniveau

Emissioner

Værktøjer til fremme af bæredygtig pendling blandt personalet er indført og fremmes

BEMP 3.1.5

| 9. | Indførelse af kulstofbudgetbaseret planlægning for forretningsrejser |
| --- | --- |

9.

Indførelse af kulstofbudgetbaseret planlægning for forretningsrejser

ja/nej

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Et samlet kulstofbudget for forretningsrejser afsættes over en fastlagt periode. For hver rejse fratrækkes der en tilsvarende mængde kulstofemissioner fra kulstofbudgettet

Organisationsniveau

Emissioner

Kulstofbudgetbaseret planlægning er indført for alle forretningsrejser

BEMP 3.1.5

| 10. | Adgang til og overvågning af videokonferencefaciliteter |
| --- | --- |

10.

Adgang til og overvågning af videokonferencefaciliteter

ja/nej

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter kontorer

Videokonferencefaciliteter fremmes i organisationen, og antallet af timers anvendelse overvåges. Videokonferencefaciliteterne kan benyttes af alle medarbejdere

Organisationsniveau

Emissioner

Der er adgang til videokonferencefaciliteter for alle medarbejdere, og udnyttelsen heraf overvåges og fremmes

BEMP 3.1.5

| 11. | Produceret fødevareaffald |
| --- | --- |

11.

Produceret fødevareaffald

g/måltid

Offentlige forvaltninger ejer eller forvalter kantiner og kaffebarer

Mængden af fødevareaffald produceret pr. serveret måltid i kantiner og kaffebarer

Organisationsniveau

Affald

—

BEMP 3.1.6

BEMP'ER FOR BÆREDYGTIG ENERGI OG KLIMAFORANDRINGER

| 12. | Kulstofemissioner for lokalforvaltningens område |
| --- | --- |

12.

Kulstofemissioner for lokalforvaltningens område

kg CO2-ækv./indbygger

Alle lokale myndigheder

Kommunens samlede årlige kulstofemissioner (i ton CO2-ækv.) (herunder boliger, industri, landbrug, handel/tjenesteydelser såsom byggeri) delt med antal indbyggere i området

Forvaltet område

Emissioner

—

BEMP 3.2.1 og 3.2.2

| 13. | Der findes en kommunal energi- og klimahandlingsplan |
| --- | --- |

13.

Der findes en kommunal energi- og klimahandlingsplan

ja/nej

Alle lokale myndigheder

Den kommunale energi- og klimahandlingsplan, herunder kort- og langsigtede mål og tiltag, er baseret på oversigten over energiforbrug og emissioner på området

Forvaltet område

Emissioner

En kommunal energi- og klimahandlingsplan, herunder mål og tiltag og baseret på oversigten over energiforbrug og emissioner, er indført

BEMP 3.2.2

| 14. | Vedtagelse af en strategi for tilpasning til klimaforandringer |
| --- | --- |

14.

Vedtagelse af en strategi for tilpasning til klimaforandringer

ja/nej

Alle lokale myndigheder

En helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område kan bygge på andre lokale og regionale tilpasningsstrategier

Forvaltet område

—

En helhedsorienteret strategi for tilpasning til klimaforandringer for lokalforvaltningens område er indført

BEMP 3.2.3

| 15. | Energiforbrug til vejbelysning |
| --- | --- |

15.

Energiforbrug til vejbelysning

kWh/indbygger/år

MWh/km/år

Offentlige forvaltninger, der direkte eller indirekte forvalter vejbelysning

Årligt energiforbrug til vejbelysning beregnet pr. indbygger eller pr. km belyst vej

Forvaltet område

Energieffektivitet

Energiforbrug til vejbelysning pr. km er under 6 MWh/km/år

BEMP 3.2.4

| 16. | Samlet årligt energiforbrug i offentlige bygninger |
| --- | --- |

16.

Samlet årligt energiforbrug i offentlige bygninger

kWh/m2/år

Offentlige forvaltninger, der ejer eller forvalter bygninger

Samlet årligt energiforbrug i de pågældende offentlige bygninger (idet der medregnes rumopvarmning, rumkøling og elektricitet) udtrykt som endeligt energiforbrug delt med bygningens etageareal

Bygningsniveau

Energieffektivitet

Ved nybyggeri konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 60 kWh/m2/år

For eksisterende bygninger under renovering konstrueres bygningen med et samlet primærenergiforbrug (inkl. alle anvendelser) på under 100 kWh/m2/år

BEMP 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7 og 3.2.8

| 17. | Uddannelse til personalet i energieffektivitet |
| --- | --- |

17.

Uddannelse til personalet i energieffektivitet

timer/FTÆ/år

Offentlig forvaltning, der ejer eller forvalter bygninger

Årligt antal timers miljøspecifik personaleuddannelse for at forbedre bygningers energieffektivitet. Årligt antal timers uddannelse er delt med antal fuldtidsækvivalenter (FTÆ)

Bygningsniveau

Energieffektivitet

—

BEMP 3.2.8

| 18. | CO2-emissioner fra fjernvarme/-køling |
| --- | --- |

18.

CO2-emissioner fra fjernvarme/-køling

t CO2-ækv.

kg CO2-ækv./m2

Alle lokale myndigheder

Mængden af CO2-ækvivalente emissioner fra opvarmnings- og kølesystemer før og efter etablering af fjernvarme-/fjernkølenet i alt eller pr. etagearealenhed i de opvarmede eller kølede bygninger

Fjernvarme-/fjernkølenet

Emissioner

—

BEMP 3.2.9

| 19. | Andel af energiforbruget, der dækkes af vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

19.

Andel af energiforbruget, der dækkes af vedvarende energikilder.

%

Offentlig forvaltning, der ejer eller forvalter bygninger

Vedvarende energi (varme og elektricitet særskilt) fremstillet på stedet/i nærheden delt med de offentlige bygningers eller de sociale boligbyggeriers energiforbrug (varme og elektricitet særskilt)

Bygningsniveau

Energieffektivitet

Emissioner

100 % af den elektricitet, der bruges i offentlige bygninger, dækkes af lokalt produceret elektricitet fra vedvarende energikilder

100 % af varmtvandsbehovet i en offentlig bygning/sociale boligbyggerier dækkes af lokalt produceret varme fra vedvarende energikilder

BEMP 3.2.10

| 20. | Der findes et lokalt planlægningssystem, der pålægger højere energistandarder og mindstekrav om produktion af vedvarende energi |
| --- | --- |

20.

Der findes et lokalt planlægningssystem, der pålægger højere energistandarder og mindstekrav om produktion af vedvarende energi

ja/nej

Lokale myndigheder, der fastlægger det lokale bygningsreglement og/eller udsteder byggetilladelser

Det lokale planlægningssystem indeholder en bestemmelse om, at nybyggeri og renoveringer i området udføres efter eksemplariske energistandarder og er omfattet af et mindstekrav om produktion af vedvarende energi

Forvaltet område

Energieffektivitet

Emissioner

—

BEMP 3.2.11

| 21. | Levering af informations- og rådgivningstjenester |
| --- | --- |

21.

Levering af informations- og rådgivningstjenester

ja/nej

Offentlige forvaltninger, der fremmer energieffektivitet og vedvarende energi blandt borgere og virksomheder

Den offentlige forvaltning leverer informations- og rådgivningstjenester om energieffektivitet og vedvarende energi til borgere og virksomheder for at nedbringe energiforbruget

Forvaltet område

Energieffektivitet

Emissioner

—

BEMP 3.2.13

| 22. | Andel af området, som er dækket af termografi |
| --- | --- |

22.

Andel af området, som er dækket af termografi

%

Alle lokale myndigheder

Andel af lokalforvaltningens byområde, som er dækket af termografisk overvågning, delt med lokalforvaltningens samlede byområde

Forvaltet område

Energieffektivitet

Emissioner

Nylige (< 5 år) termografiske data i høj opløsning (< 50 cm) findes for det fulde bebyggede areal i lokalforvaltningens område

BEMP 3.2.14

BEMP'ER FOR MOBILITET

| 23. | Transportandel af rejser |
| --- | --- |

23.

Transportandel af rejser

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Antal rejser i det omhandlede område foretaget ved hjælp af forskellige transportmidler (f.eks. bil, bus og cykel) delt med det samlede antal rejser

Forvaltet område

Emissioner

Byen har en cykelandel på 20 % eller højere, ELLER byen har øget sin cykelandel med mindst 50 % de seneste fem år.

Andelen af bæredygtige transportformer anvendt i byen (f.eks. gang, cykling, bus, sporvogn, tog) er mindst 60 %

BEMP 3.3.1, 3.3.2, 3.3.6, 3.3.7 og 3.3.8

| 24. | Der findes en særlig politik for gang/cykling |
| --- | --- |

24.

Der findes en særlig politik for gang/cykling

ja/nej

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Byen har en særlig politisk vedtaget politik, der fremmer gang/cykling, og der er desuden fastlagt mål for forbedring af og investering i gang-/cykelinfrastruktur

Forvaltet område

Emissioner

Mindst 10 % af byens investeringer i transportinfrastruktur og vedligeholdelse heraf er afsat til cykelinfrastruktur

BEMP 3.3.2

| 25. | Cykelinfrastrukturens samlede længde |
| --- | --- |

25.

Cykelinfrastrukturens samlede længde

km

km cykelsti/km vej

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Cykelinfrastrukturens længde (cykelstier) kan måles i absolutte tal (km) eller deles med længden af det samlede vejnet for biler

Forvaltet område

Emissioner

—

BEMP 3.3.2

| 26. | Antallet af delebilbrugere |
| --- | --- |

26.

Antallet af delebilbrugere

Antal brugere/10 000 indbyggere

Antal brugere/antal delebiler

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Antallet af delebilbrugere kan beregnes som:

| — | det samlede antal delebilbrugere delt med antal indbyggere ganget med 10 000 |
| --- | --- |

—

det samlede antal delebilbrugere delt med antal indbyggere ganget med 10 000

| — | det samlede antal delebilbrugere delt med antal delebiler |
| --- | --- |

—

det samlede antal delebilbrugere delt med antal delebiler

Forvaltet område

Emissioner

—

BEMP 3.3.3.

| 27. | Tilgængelige delebiler |
| --- | --- |

27.

Tilgængelige delebiler

Antal indbyggere/antal delebiler

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Antallet af indbyggere i lokalforvaltningens område er delt med antallet af tilgængelige biler i delebilordningens flåde

Forvaltet område

Emissioner

Mindst én tilgængelig delebil pr. 2 500 indbyggere

BEMP 3.3.3

| 28. | Privatejede biler erstattet |
| --- | --- |

28.

Privatejede biler erstattet

Antal privatejede biler erstattet/antal delebiler

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Antallet af privatejede biler, der erstattes af delebilordningen (ejerne behøver dem ikke længere) delt med det samlede antal tilgængelige biler i delebilordningens flåde

Forvaltet område

Emissioner

Hver bil i delebiltjenestens flåde har erstattet mindst otte privatejede biler

BEMP 3.3.3

| 29. | Andelen af rejser, der er betalt med den integrerede billet |
| --- | --- |

29.

Andelen af rejser, der er betalt med den integrerede billet

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for offentlig transport

Antal rejser foretaget med offentlig transport ved hjælp af flere transportformer og betalt via integreret billetudstedelse delt med det samlede antal rejser med offentlig transport ved hjælp af flere transportformer

Forvaltet område

Emissioner

Mindst 75 % af turene er betalt med den integrerede billet

BEMP 3.3.4

| 30. | Andelen af eldrevne køretøjer |
| --- | --- |

30.

Andelen af eldrevne køretøjer

%

Alle lokale myndigheder

Det samlede antal eldrevne køretøjer (pr. type, f.eks. elbiler og -cykler) på vejen delt med det samlede antal køretøjer af samme type

Forvaltet område

Emissioner

—

BEMP 3.3.5

| 31. | Antal ladestationer |
| --- | --- |

31.

Antal ladestationer

Antal ladestationer/indbygger

Alle lokale myndigheder

Det samlede antal offentlige ladestationer til eldrevne køretøjer delt med antal indbyggere i det pågældende område

Forvaltet område

Emissioner

—

BEMP 3.3.5

| 32. | Nedbringelse af koncentrationen af luftforurenende stoffer |
| --- | --- |

32.

Nedbringelse af koncentrationen af luftforurenende stoffer

%

Alle lokale myndigheder

Koncentrationen af luftforurenende stoffer (PM10, ammoniak og nitrogenoxid) måles regelmæssigt i visse byområder (f.eks. tæt ved skoler, parker og boligområder).

Nedbringelsen af koncentrationen af luftforurenende stoffer beregnes som den oprindelige koncentration af hvert luftforurenende stof (før indførelsen af trængselsafgiften) fratrukket den endelige koncentration (efter indførelsen af trængselsafgiften) af stoffet delt med den oprindelige koncentration af stoffet

Forvaltet område

Emissioner

Koncentrationen af luftforurenende stoffer (PM10, ammoniak og nitrogenoxid) er nedbragt med 10 % (i gennemsnit) i området med trængselsafgift sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften

BEMP 3.3.7

| 33. | Nedbringelse af køretøjers adgang til området med trængselsafgift |
| --- | --- |

33.

Nedbringelse af køretøjers adgang til området med trængselsafgift

%

Alle lokale myndigheder

Antallet af private køretøjer, der kører ind i området med trængselsafgift, delt med antallet af private køretøjer, der kørte ind i det samme område før indførelsen af trængselsafgiften

Område med trængselsafgift

Emissioner

Afgiftsberigtigede køretøjers adgang til området med trængselsafgift er nedbragt med 20 % sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften

BEMP 3.3.7

| 34. | Øget hastighed og overholdelse af køreplanen for offentlige transportkøretøjer |
| --- | --- |

34.

Øget hastighed og overholdelse af køreplanen for offentlige transportkøretøjer

%

Alle lokale myndigheder

De offentlige transportmidlers gennemsnitlige hastighed efter indførelsen af en trængselsafgift delt med deres gennemsnitlige hastighed før indførelsen af trængselsafgiften.

På samme måde kan overholdelsen af køreplanen for offentlige transportmidler beregnes før og efter indførelsen af trængselsafgiften

Område med trængselsafgift

Emissioner

De offentlige transportkøretøjers hastighed og overholdelse af køreplanen er forøget med 5 % sammenlignet med situationen før indførelsen af trængselsafgiften

BEMP 3.3.7

| 35. | Andelen af tilgængelige parkeringspladser i forretningernes åbningstid |
| --- | --- |

35.

Andelen af tilgængelige parkeringspladser i forretningernes åbningstid

%

Alle lokale myndigheder

Gennemsnitligt antal ledige parkeringspladser i forretningernes åbningstid delt med det samlede antal parkeringspladser

Forvaltet område

Emissioner

Parkeringspladser i gaderne er 80-90 % optaget i 90 % af forretningernes åbningstid

BEMP 3.3.8

| 36. | Mindstekrav om parkeringspladser |
| --- | --- |

36.

Mindstekrav om parkeringspladser

ja/nej

Alle lokale myndigheder

Den offentlige forvaltning kan begrænse gratis parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier og kan have en formel politik om gradvis at fjerne tidligere parkeringskrav fra eksisterende byggerier

Forvaltet område

Emissioner

Biodiversitet

Byen har ingen mindstekrav om parkeringspladser (pladser i gaderne og underjordiske parkeringsanlæg) i forbindelse med nybyggerier og har en formel politik om gradvist at fjerne tidligere parkeringskrav fra eksisterende byggerier

BEMP 3.3.8

| 37. | CO2-emissioner fra varevogne |
| --- | --- |

37.

CO2-emissioner fra varevogne

kg CO2-ækv./år

kg CO2-ækv./måned

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

CO2-emissioner i alt fra varevogne i et specifikt tidsrum (f.eks. årligt eller månedligt) i logistikcentrets opland

Logistikcentrets opland

Emissioner

40 % nedbringelse af CO2-emissioner fra varevogne i serviceområdet sammenlignet med situationen før oprettelsen af logistikcentret

BEMP 3.3.9

| 38. | Antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet |
| --- | --- |

38.

Antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet

Antal leverancer/dag

Offentlige forvaltninger med ansvar for mobilitet

Antal leveringskørsler pr. dag udført af varevogne i logistikcentrets opland

Logistikcentrets opland

Emissioner

75 % nedbringelse af antal leveringskørsler pr. dag i serviceområdet sammenlignet med situationen før oprettelsen af logistikcentret

BEMP 3.3.9

BEMP FOR AREALANVENDELSE

| 39. | Andelen af nybebyggede områder |
| --- | --- |

39.

Andelen af nybebyggede områder

%

Alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning

Areal af nybebygget område (m2), herunder enhver type uigennemtrængeligt bebygget område (bygninger, veje, ethvert område uden vegetation eller vand) delt med bebygget område ved den pågældende periodes begyndelse (f.eks. et, fem eller ti år)

Forvaltet område

Biodiversitet

—

BEMP 3.4.1

| 40. | Fremme af foranstaltninger til nedbringelse af den urbane varme-ø-effekt |
| --- | --- |

40.

Fremme af foranstaltninger til nedbringelse af den urbane varme-ø-effekt

ja/nej

Alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning

Foranstaltninger til nedbringelse af den urbane varme-ø-effekt (f.eks. grønne områder, grønne tage eller brug af reflekterende materialer) fremmes i det forvaltede område, både i private og offentlige bygninger og områder

Forvaltet område

Emissioner

Energieffektivitet

Biodiversitet

—

BEMP 3.4.2

| 41. | Der kræves kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning |
| --- | --- |

41.

Der kræves kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning

ja/nej

Alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning

Der kræves kloakeringsforanstaltninger med lav indvirkning i forbindelse med nybyggeri, herunder større saneringer af eksisterende bebyggede områder

Forvaltet område

Biodiversitet

—

BEMP 3.4.3

BEMP'ER FOR GRØNNE BYOMRÅDER

| 42. | Andel af naturlige og delvis naturlige områder |
| --- | --- |

42.

Andel af naturlige og delvis naturlige områder

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af grønne byområder

Areal (km2) af naturlige og delvis naturlige miljøer i byområdet delt med det samlede byareal

Forvaltet område

Biodiversitet

—

BEMP 3.5.1

| 43. | Andel af grønne og blå byområder |
| --- | --- |

43.

Andel af grønne og blå byområder

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af grønne byområder

Areal (km2) af grønne og blå byområder (i byområdet) delt med det samlede byareal

Forvaltet område

Biodiversitet

—

BEMP 3.5.2

| 44. | Andel af grønne tage |
| --- | --- |

44.

Andel af grønne tage

%

Alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning

Antal bygninger med grønne tage delt med det samlede antal bygninger i lokalforvaltningens område

Forvaltet område

Biodiversitet

—

BEMP 3.5.3

| 45. | Plan for forladte grønne områder og udkantsområder |
| --- | --- |

45.

Plan for forladte grønne områder og udkantsområder

ja/nej

Alle lokale myndigheder med ansvar for arealplanlægning

Den offentlige forvaltning har en plan for genetablering og miljøledelse af forladte grønne områder og udkantsområder i byområdet

Forvaltet område

Biodiversitet

—

BEMP 3.5.4

BEMP FOR LOKAL LUFTKVALITET

| 46. | Koncentration af luftforurenende stoffer |
| --- | --- |

46.

Koncentration af luftforurenende stoffer

μg/m3

Offentlige forvaltninger med ansvar for forvaltning af luftkvalitet

Mængden af luftforurenende stoffer (PM10, PM2,5 , NO2), der forekommer (årligt gennemsnit) i byområdet målt ved stikprøver på visse placeringer (f.eks. skoler, parker og boligområder)

Forvaltet område

Emissioner

For alle indikatorer defineret i denne BEMP når resultaterne de niveauer, der er fastsat i Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer for luftkvalitet

3.6.1

BEMP FOR STØJFORURENING

| 47. | Andel af støjniveaumålinger, der overstiger lokale grænseværdier |
| --- | --- |

47.

Andel af støjniveaumålinger, der overstiger lokale grænseværdier

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for bekæmpelse af støjforurening

Antal støjniveaumålinger, der overstiger lokale grænseværdier, delt med det samlede antal støjniveaumålinger

Forvaltet område

—

—

BEMP 3.7.1

BEMP'ER FOR VANDFORSYNING

| 48. | Vandmålingers udbredelsesgrad |
| --- | --- |

48.

Vandmålingers udbredelsesgrad

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for drikkevandsforsyning

Antal forbrugere med enkeltmålere (på enkeltbrugerniveau) delt med det samlede antal forbrugere

Forvaltet område

Vand

Vandmåleres udbredelsesgrad i husholdninger eller hos slutbrugere er mindst 99 %

BEMP 3.9.1

| 49. | Andelen af intelligente vandmålere |
| --- | --- |

49.

Andelen af intelligente vandmålere

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for drikkevandsforsyning

Antal forbrugere med intelligente vandmålere delt med det samlede antal forbrugere med vandmålere

Forvaltet område

Vand

I vandknappe områder (i det mindste noget af året) er vandmålere i husholdninger/hos slutbrugere intelligente målere

Alle nye bygninger er udstyret med vandmålere (intelligente målere i vandknappe områder)

BEMP 3.9.1

| 50. | Infrastrukturlækageindekset (ILI) for vand |
| --- | --- |

50.

Infrastrukturlækageindekset (ILI) for vand

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for drikkevandsforsyning

ILI beregnes som aktuelt årligt reelt tab (CARL)/uundgåelige årlige reelle tab (UARL)

Forvaltet område

Vand

Infrastrukturlækageindekset er under 1,5

BEMP 3.9.2

BEMP'ER FOR SPILDEVANDSBEHANDLING

| 51. | Fjernelseseffektivitet for vandforurenende stoffer |
| --- | --- |

51.

Fjernelseseffektivitet for vandforurenende stoffer

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Fjernelseseffektiviteten for hvert vandforurenende stof (COD, BOD5, ammoniak, samlet kvælstof og samlet fosfor) beregnes som den oprindelige koncentration af hvert vandforurenende stof fratrukket den endelige koncentration af stoffet delt med den oprindelige koncentration af stoffet

Spildevandsanlæg

Vand

Den opnåede fjernelseseffektivitet er: mindst 98 % for BOD5, mindst 90 % for COD, mindst 90 % for ammoniak, mindst 80 % for samlede organiske kvælstofforbindelser og mindst 90 % for samlet fosfor

BEMP 3.10.1

| 52. | Elforbrug ved spildevandsbehandling |
| --- | --- |

52.

Elforbrug ved spildevandsbehandling

kWh/PE/år

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Det samlede elforbrug ved spildevandsbehandling delt med antal personækvivalenter, som spildevandsanlægget er konstrueret til/betjener

Spildevandsanlæg

Vand

Spildevandsanlæggets elforbrug er:

| — | under 18 kWh/PE/år for store kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på over 10 000 PE) |
| --- | --- |

—

under 18 kWh/PE/år for store kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på over 10 000 PE)

| — | under 25 kWh/PE/år for små kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på under 10 000 PE) |
| --- | --- |

—

under 25 kWh/PE/år for små kommunale rensningsanlæg (med en størrelse på under 10 000 PE)

BEMP 3.10.1

| 53. | Fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer |
| --- | --- |

53.

Fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Fjernelseseffektiviteten beregnes som den oprindelige koncentration af mikroforurenende stoffer fratrukket den endelige koncentration af stofferne delt med den oprindelige koncentration af stofferne

Spildevandsanlæg

Vand

Den gennemsnitlige fjernelseseffektivitet for mikroforurenende stoffer er over 80 %

BEMP 3.10.2

| 54. | Andel af spildevandsmængde, der gennemgår tertiær behandling til fjernelse af mikroforurenende stoffer |
| --- | --- |

54.

Andel af spildevandsmængde, der gennemgår tertiær behandling til fjernelse af mikroforurenende stoffer

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Årlig spildevandsmængde, der gennemgår tertiær behandling til fjernelse af mikroforurenende stoffer, delt med den samlede årlige spildevandsmængde

Spildevandsanlæg

Vand

Mikroforurenende stoffer er fjernet fra mindst 90 % af den årlige spildevandsmængde

BEMP 3.10.2

| 55. | Andelen af egen produktion af el og varme i spildevandsanlægget |
| --- | --- |

55.

Andelen af egen produktion af el og varme i spildevandsanlægget

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Energi produceret (el og varme fra biogas) på stedet ved anaerob nedbrydning af slam og anvendt i spildevandsanlægget delt med den samlede mængde energi forbrugt i spildevandsanlægget

Spildevandsanlæg

Vand

Egen produktion af el og varme fra biogas dækker 100 % af energiforbruget i kommunale spildevandsanlæg med en størrelse på over 10 000 PE uden varmetørring af slam på stedet og 50 % for anlæg med varmetørring af slam på stedet

BEMP 3.10.3

| 56. | Andelen af forbrændt slam |
| --- | --- |

56.

Andelen af forbrændt slam

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Slam produceret i spildevandsanlægget, som forbrændes, delt med den samlede mængde slam produceret ved spildevandsbehandling

Spildevandsanlæg

Vand

—

BEMP 3.10.4

| 57. | Andel af genvundet vand |
| --- | --- |

57.

Andel af genvundet vand

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for spildevandsbehandling

Mængden af genvundet vand produceret ved spildevandsbehandling delt med den samlede mængde behandlet spildevand

Forvaltet område

Vand

—

BEMP 3.10.5

| 58. | Andel af regnvand, der tilbageholdes og siver ned i byområder |
| --- | --- |

58.

Andel af regnvand, der tilbageholdes og siver ned i byområder

%

Offentlige forvaltninger med ansvar for bykloakering og arealplanlægning

Årlig andel af anslået regnvandsmængde, som tilbageholdes og siver ned i jorden lokalt, af den samlede anslåede regnvandsmængde, der falder i lokalforvaltningens byområde

Forvaltet område

Vand

—

BEMP 3.10.7

BEMP'ER FOR GRØNNE OFFENTLIGE INDKØB

| 59. | Andel af udbud med miljøkriterier |
| --- | --- |

59.

Andel af udbud med miljøkriterier

%

Alle offentlige forvaltninger

Antal udbud, der indeholder miljøkriterier, delt med det samlede antal udbud (opdelt i produktkategorier)

Organisationsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

100 % af alle udbud indeholder miljøkriterier, som kræver mindst det præstationsniveau, der er fastlagt i EU's kriterier for grønne offentlige indkøb, for produkter, hvor EU's kriterier for grønne offentlige indkøb findes (f.eks. kontorpapir, rengøringsmidler og møbler)

BEMP 3.11.1

BEMP FOR MILJØUDDANNELSE OG FORMIDLLING AF MILJØINFORMATION

| 60. | Andel af borgere, der direkte og indirekte berøres af miljøuddannelsestiltag |
| --- | --- |

60.

Andel af borgere, der direkte og indirekte berøres af miljøuddannelsestiltag

%

Offentlige forvaltninger

Andel af borgere, der direkte og indirekte berøres af miljøuddannelsestiltag

Forvaltet område

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

—

BEMP 3.12.1

---

(1)  Den videnskabelige og politiske rapport er offentligt tilgængelig på JRC's websted på følgende adresse: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf. Konklusionerne om bedste praksis for miljøledelse og anvendeligheden deraf samt de udpegede specifikke miljøpræstationsindikatorer og de fastsatte benchmarks for højeste kvalitet, der fremgår af dette sektorreferencedokument, bygger på resultaterne i den videnskabelige og politiske rapport. Alle baggrundsoplysningerne og de tekniske detaljer fremgår af rapporten.

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 af 29. juni 1993 om industrivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision (EFT L 168 af 10.7.1993, s. 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1).

(4)  I henhold til bilag IV, del B, litra e), i EMAS-forordningen skal miljøredegørelsen indeholde »et resumé af de foreliggende data om organisationens miljøpræstationer set i forhold til dens miljømålsætninger og miljømål i relation til dens væsentlige miljøvirkninger. Der skal rapporteres om nøgleindikatorer og andre relevante miljøpræstationsindikatorer, jf. del C«. I bilag IV, del C, anføres følgende: »Hver organisation skal desuden hvert år gøre rede for sine præstationer vedrørende de mere specifikke miljøforhold, som den har anført i miljøredegørelsen, under hensyntagen til eventuelle sektorreferencedokumenter som omhandlet i artikel 46«.

(5)  En detaljeret beskrivelse af de enkelte bedste praksisser med praktisk vejledning i, hvordan de skal gennemføres, findes i »Best Practice Report« fra JRC på: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf. Organisationer opfordres til at læse mere deri, hvis de er interesserede i at lære mere om nogle af de bedste praksisser, der er beskrevet i dette SRD.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(7)  I dette EMAS-SRD anvendes udtrykkene »lokale myndigheder« og »lokale forvaltninger« synonymt og henviser til offentlige organer, som forvalter og leverer tjenesteydelser til borgerne på lokalt plan.

(8)  De specifikke udfordringer og muligheder i forbindelse med de forskellige BEMP'er behandles enten direkte i dette dokument eller i den praktiske vejledning til, hvordan man gennemfører dem, som findes i »Best Practice Report« fra JRC på: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf. Organisationer opfordres til at læse vejledningen for bedre at sætte sig ind i de bedste praksisser, der er beskrevet i dette SRD.

(9)  Etagearealet kan beregnes ved at medtage bygningens nytteareal, f.eks. det areal, der bruges til energiattester.

(10)  Restaffald er den affaldsfraktion, som ikke sendes til genbrug, genanvendelse, kompostering eller anaerob nedbrydning.

(11)  Antallet af forskellige størrelser papirark (f.eks. A4 og A3) kan omregnes til et tilsvarende antal A4-ark (f.eks. svarer et A3-ark til to A4-ark).

(12)  Som led i ISO 14000-serien af miljøstandarder har Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) udarbejdet en delserie (ISO 14020) specifikt beregnet til miljømærkning, som omfatter tre typer mærkningsordninger. I denne forbindelse er et »type I«-miljømærke et mærke med flere kriterier, som er udviklet af en tredjepart. Som eksempel kan nævnes »EU's miljømærke« på EU-plan og på nationalt eller multilateralt plan den »blå engel«, »Østrigs miljømærke« og det »nordiske svanemærke«.

(13)  En lyspæres farvegengivelsesindeks angiver det menneskelige øjes evne til at skelne farver i denne type belysning. Der er brug for et højt farvegengivelsesindeks på steder, hvor god farvegenkendelse er vigtig.

(14)  Lyspærer med en kraftig hvid/kold komponent kan have afledte negative virkninger for den lokale fauna.

(15)  Direktiv 2010/31/EU (om bygningers energimæssige ydeevne) kræver, at medlemsstaterne fastsætter minimumsstandarder for bygningers energimæssige ydeevne, som også skal fastlægges i de nationale bygningsreglementer. Direktivet indfører et benchmarkingsystem til gradvis forøgelse af ambitionsniveauet for disse energieffektivitetskrav, som regelmæssigt revideres.

(16)  Direktivet om bygningers energimæssige ydeevne kræver, at alle nye bygninger forbruger meget lidt eller næsten ingen energi (»næsten energineutrale bygninger«) inden 2020 eller inden 2018, hvis de anvendes og ejes af offentlige myndigheder.

(17)  Europa-Kommissionen leder i øjeblikket et pilotprojekt kaldet »Level(s)« med frivillig rapportering om måling af bygningers samlede ydeevne vedrørende bæredygtighed i hele deres livscyklus. Læs mere på: http://ec.europa.eu/environment/eussd/buildings.htm.

(18)  Blå-grønne netværk er naturlige og delvis naturlige områder, der omfatter grønne områder (og/eller blå områder, hvis der er tale om akvatiske økosystemer) og andre fysiske elementer på landjorden (herunder i kystområder) og i havområder.

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (EUT L 152 af 11.6.2008, s. 1).

(20)  EMAS-SRD for affaldshåndteringssektoren er i øjeblikket under udarbejdelse. De foreløbige resultater findes på følgende link, hvoraf også det endelige dokument vil fremgå efter vedtagelsen: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/waste_mgmt.html

(21)  Vandknappe områder er områder, hvor der er utilstrækkelige vandressourcer til at opfylde langsigtede gennemsnitlige behov. Læs mere på: http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/about.htm

(22)  Det aktuelle årlige reelle tab (CARL) repræsenterer det reelle vandtab i forsyningsnettet (dvs. vand, der ikke leveres til slutbrugerne). Det uundgåelige årlige reelle tab (UARL) tager hensyn til, at der altid vil være lækager i et vandforsyningsnet. UARL beregnes på basis af faktorer som nettets samlede længde, antal tilslutninger og vandtrykket under drift.

(23)  Følgende forkortelser bruges i BEMP: BOD5: biokemisk iltforbrug på fem dage, MLSS: suspenderede materialer i flydende blanding (biomasse i det aktiverede slamanlæg), COD: kemisk iltforbrug.

(24)  Udtrykket »personækvivalenter« eller »PE«, der bruges i Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40), dækker den organiske forurening, der produceres af indbyggerne i en stor, mindre eller lille by og af andre kilder såsom besøgende personer og landbrugs- og fødevaresektoren.

(25)  DOC: opløst organisk kulstof.

(26)  Nl: normal liter, dvs. gasmængde målt ved standard driftsforhold (tryk: 1,01325 bar, temperatur: 0 oC).

(27)  Referencedokumenterne om bedste tilgængelige teknik (BAT) (BREF-dokumenter) ifølge direktivet om industrielle emissioner findes på: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

(29)  I kombineret kloaksystem/kloaknet indsamles spildevand og regnvand (efter uvejr og regnbyger) i samme kloaknet. I separate kloaksystemer indsamles spildevand og regnvand og sendes til behandling eller udledning via separate kloaknet.

(30)  Information om EU's kriterier for grønne offentlige indkøb og den samlede fortegnelse over omfattede produkter findes på: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.

(31)  For ikke at begrænse antallet af udbud kan der i de tekniske specifikationer henvises til kriterierne for EU's miljømærke for den pågældende gruppe af produkter eller tjenesteydelser, og med henblik på kontrol kan der kræves et gyldigt EU-miljømærke. I henhold til artikel 44, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65) skal ordregivende myndigheder også acceptere anden passende dokumentation.

---

| 18.1.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/58

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2019/62

af 19. december 2018

om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for bilindustrien, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (1), særlig artikel 46, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligter Kommissionen til at udarbejde sektorreferencedokumenter for bestemte erhvervssektorer. Dokumenterne skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet. Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved forordning (EF) nr. 1221/2009, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligter Kommissionen til at udarbejde sektorreferencedokumenter for bestemte erhvervssektorer. Dokumenterne skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet. Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved forordning (EF) nr. 1221/2009, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning.

| (2) | Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligtede Kommissionen til at udarbejde en arbejdsplan, der skulle indeholde en vejledende liste over de sektorer, som skulle prioriteres i forbindelse med vedtagelsen af sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter. Kommissionen identificerede bilindustrien som en prioriteret sektor i sin meddelelse om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (2). |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligtede Kommissionen til at udarbejde en arbejdsplan, der skulle indeholde en vejledende liste over de sektorer, som skulle prioriteres i forbindelse med vedtagelsen af sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter. Kommissionen identificerede bilindustrien som en prioriteret sektor i sin meddelelse om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (2).

| (3) | Sektorreferencedokumentet for bilindustrien bør fokusere på bedste praksis, indikatorer og benchmarks for bilfabrikanter, herunder producenter af dele og komponenter og behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer. Det bør henvise til eksisterende retningslinjer for aspekter, som er omfattet af andre politiske værktøjer, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (3) eller referencedokumenter om den bedste tilgængelige teknik (BAT), der er udarbejdet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (4). I øvrigt bør det under anvendelse af bedste praksis for miljøledelse i sektoren identificere konkrete tiltag for at forbedre den samlede miljøforvaltning hos virksomhederne i sektoren, herunder f.eks. direkte aspekter vedrørende fremstillingsprocessen, og indirekte aspekter, herunder f.eks. forvaltning af forsyningskæden, med henblik på at fremme en mere cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

(3)

Sektorreferencedokumentet for bilindustrien bør fokusere på bedste praksis, indikatorer og benchmarks for bilfabrikanter, herunder producenter af dele og komponenter og behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer. Det bør henvise til eksisterende retningslinjer for aspekter, som er omfattet af andre politiske værktøjer, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (3) eller referencedokumenter om den bedste tilgængelige teknik (BAT), der er udarbejdet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (4). I øvrigt bør det under anvendelse af bedste praksis for miljøledelse i sektoren identificere konkrete tiltag for at forbedre den samlede miljøforvaltning hos virksomhederne i sektoren, herunder f.eks. direkte aspekter vedrørende fremstillingsprocessen, og indirekte aspekter, herunder f.eks. forvaltning af forsyningskæden, med henblik på at fremme en mere cirkulær økonomi.

| (4) | For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede indførelsen af sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning bør denne afgørelses anvendelsesdato udsættes i en periode på 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(4)

For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede indførelsen af sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning bør denne afgørelses anvendelsesdato udsættes i en periode på 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| (5) | Ved udarbejdelsen af sektorreferencedokumentet, der udgør bilaget til denne afgørelse, har Kommissionen hørt medlemsstaterne og andre interessenter i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Ved udarbejdelsen af sektorreferencedokumentet, der udgør bilaget til denne afgørelse, har Kommissionen hørt medlemsstaterne og andre interessenter i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1221/2009.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for bilindustrien i forbindelse med forordning (EF) nr. 1221/2009, er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den skal gælde fra den 18. maj 2019.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2018.

For Kommissionen

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 358 af 8.12.2011, s. 2.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (EUT L 269 af 21.10.2000, s. 34).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

4

---

BILAG

1.   INDLEDNING

Dette sektorreferencedokument (SRD) for bilindustrien bygger på en detaljeret videnskabelig og politisk rapport (1) (»Best Practice Report«), der er udarbejdet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC).

Relevant retligt grundlag

Fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) blev indført i 1993 for organisationers frivillige deltagelse, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 (2). Der har efterfølgende været to større ændringer af EMAS:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (3). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (3).

| — | forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 1221/2009.

Et vigtigt nyt element i den seneste revision, som trådte i kraft den 11. januar 2010, er artikel 46 om udarbejdelse af SRD'er. SRD'erne skal omfatte bedste praksis for miljøledelse (BEMP), miljøpræstationsindikatorer for specifikke sektorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme præstationsniveauet.

Hvordan dette dokument skal forstås og bruges

Ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) er en ordning vedrørende organisationers frivillige deltagelse, hvor organisationerne forpligter sig til at gennemføre løbende miljøforbedringer. Inden for disse rammer giver dette SRD sektorspecifik vejledning til bilindustrien, og der peges på en række muligheder for forbedring og på bedste praksis.

Dokumentet er udarbejdet af Europa-Kommissionen under anvendelse af bidrag fra interessenter. En teknisk arbejdsgruppe sammensat af eksperter og interessenter i sektoren og anført af JRC drøftede og blev til sidst enige om den bedste praksis for miljøledelse, de sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og de benchmarks for højeste kvalitet, der er beskrevet i dette dokument. Navnlig disse benchmarks blev anset for at være repræsentative for det miljøpræstationsniveau, der kan opnås af de organisationer i sektoren, der klarer sig bedst.

Formålet med SRD'et er at hjælpe og støtte alle organisationer, der agter at forbedre deres miljøpræstation, ved at tilvejebringe idéer og inspiration samt give praktisk og teknisk vejledning.

Dette SRD henvender sig primært til organisationer, der allerede er registreret hos EMAS, dernæst til organisationer, der overvejer at blive registreret hos EMAS i fremtiden, og til sidst til alle organisationer, der ønsker at lære mere om bedste praksis for miljøledelse for at forbedre deres miljøpræstationer. Formålet med dette dokument er derfor at støtte alle organisationer i bilindustrien med henblik på at fokusere på relevante miljømæssige aspekter, både direkte og indirekte, og at finde oplysninger om bedste praksis for miljøledelse samt hensigtsmæssige sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer til måling af deres miljøpræstation og om benchmarks for højeste kvalitet.

Sådan bør EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er:

I henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 skal EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er på to forskellige niveauer:

| 1. | Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b):
  Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljømæssige aspekter, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer. |
| --- | --- |

1.

Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b):

Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljømæssige aspekter, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer.

| 2. | Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4):






  a) | Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (4), der skal anvendes til rapportering af deres miljøpræstationer.
  Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljømæssige aspekter, der bedømmes til at være de væsentligste i miljøkortlægningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4):

a)

Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (4), der skal anvendes til rapportering af deres miljøpræstationer.

Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljømæssige aspekter, der bedømmes til at være de væsentligste i miljøkortlægningen.

| b) | I forbindelse med rapporteringen om deres miljøpræstationer og de øvrige faktorer vedrørende miljøpræstationer bør organisationerne i miljøredegørelsen nævne, hvordan der er taget hensyn til relevant bedste praksis for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med rapporteringen om deres miljøpræstationer og de øvrige faktorer vedrørende miljøpræstationer bør organisationerne i miljøredegørelsen nævne, hvordan der er taget hensyn til relevant bedste praksis for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.

De bør beskrive, hvordan relevant bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at fastslå foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation. Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksis for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, eftersom det på grund af den frivillige karakter, som EMAS har, er op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksis med hensyn til omkostninger og fordele kan gennemføres.

På samme måde som for miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljømæssige aspekter, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold.

Elementer af SRD'er (indikatorer, BEMP'er eller benchmarks for højeste kvalitet), der ikke anses for at være relevante med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har udpeget i sin miljøkortlægning, bør ikke rapporteres eller beskrives i miljøredegørelsen.

EMAS-deltagelse er en løbende proces. Hver gang en organisation planlægger at forbedre sin miljøpræstation (og evaluerer sin miljøpræstation), skal den tage højde for det, der står i SRD'et om specifikke emner, for at få inspiration til, hvilke områder der i næste omgang kan tages op i en trinvis fremgangsmåde.

EMAS-miljøverifikatorer kontrollerer, om og hvordan der blev taget højde for SRD'et i organisationen ved udarbejdelse af miljøredegørelsen (artikel 18, stk. 5, litra d), i forordning (EF) nr. 1221/2009).

Akkrediterede miljøverifikatorer får i forbindelse med deres arbejde brug for dokumentation fra organisationen for, hvordan de relevante elementer af SRD'et er blevet udvalgt i lyset af miljøkortlægningen, og hvordan der er taget hensyn til dem. De skal ikke kontrollere, at de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet er overholdt, men de skal verificere dokumentationen for, hvordan SRD'et blev anvendt som rettesnor til at udpege indikatorer og korrekte frivillige foranstaltninger, som organisationen kan gennemføre for at forbedre sin miljøpræstation.

I lyset af den frivillige karakter af EMAS og SRD bør disse organisationer ikke pålægges en uforholdsmæssig stor byrde, hvad angår fremlæggelse af denne dokumentation. Verifikatorerne skal navnlig ikke stille krav om en individuel begrundelse for de enkelte bedste praksisser, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet, som nævnes i SRD'et, og som organisationen ikke anser for at være relevante i lyset af dens miljøkortlægning. Ikke desto mindre kan de foreslå relevante yderligere elementer, som organisationen skal tage højde for i fremtiden som yderligere dokumentation for den løbende forbedring af sine præstationer.

Sektorreferencedokumentets opbygning

Dokumentet består af fem afsnit. Afsnit 1 indeholder en introduktion til retsgrundlaget for EMAS og beskriver, hvordan man skal anvende dokumentet, mens omfanget af dette SRD fastlægges i afsnit 2. Afsnit 3 og 4 beskriver kort de forskellige former for bedste praksis for miljøledelse (BEMP) (5) og indeholder også oplysninger om anvendeligheden deraf for henholdsvis produktionssektoren og sektoren for udrangerede køretøjer. Hvis der kan formuleres bestemte miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for en bestemt bedste miljøledelsespraksis, angives disse også. Det var imidlertid ikke muligt for alle bedste miljøledelsespraksis at definere benchmarks for højeste kvalitet, fordi der ikke var tilstrækkelige data til rådighed, eller de særlige betingelser for hver virksomhed og/eller hvert anlæg (forskellige fremstillingsprocesser på fabrikkerne, graden af lodret integration osv.) varierer i en sådan grad, at et benchmark for højeste kvalitet ikke ville give nogen mening. Selv når der gives benchmarks for højeste kvalitet, er disse ikke beregnet som mål, som alle virksomheder skal nå, eller parametre til sammenligning af resultater på miljøområdet på tværs af virksomheder i sektoren, men snarere som et mål for, hvad der er muligt for at hjælpe de enkelte virksomheder med at vurdere de fremskridt, de har gjort, og motivere dem til at lave yderligere forbedringer. Nogle af disse indikatorer og benchmarks er relevante for mere end én bedste praksis for miljøledelse og gentages derfor, hvor det er relevant. Endelig indeholder afsnit 5 en omfattende tabel med de mest relevante miljøpræstationsindikatorer, de tilhørende forklaringer og de tilknyttede benchmarks for højeste kvalitet.

2.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette dokument omhandler miljøpræstationer i bilindustrien og visse aspekter af sektoren for udrangerede køretøjer. Målgruppen for dette dokument er selskaber, der tilhører bilindustrien i henhold til følgende NACE-koder (i henhold til den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter som fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 (6)):

| — | NACE 29.1 Fremstilling af motorkøretøjer |
| --- | --- |

—

NACE 29.1 Fremstilling af motorkøretøjer

| — | NACE 29.2 Fremstilling af karrosserier til motorkøretøjer |
| --- | --- |

—

NACE 29.2 Fremstilling af karrosserier til motorkøretøjer

| — | NACE 29.3 Fremstilling af dele og tilbehør til motorkøretøjer |
| --- | --- |

—

NACE 29.3 Fremstilling af dele og tilbehør til motorkøretøjer

| — | NACE 38.31 Demontering af vrag |
| --- | --- |

—

NACE 38.31 Demontering af vrag

I tillæg til ovenstående kan der i forbindelse med håndtering af udrangerede køretøjer overvejes to supplerende aktiviteter, som er en del af større områder: Genindvinding af sorterede materialer (NACE 38.32, inklusive fragmentering af udrangerede køretøjer), herunder engroshandel med affaldsprodukter (NACE 46.77, herunder demontering af udrangerede køretøjer til erhvervelse og videresalg af brugbare dele).

Denne reference omfatter foranstaltninger, som bilindustrien og fabrikanter af reservedele og komponenter kan gennemføre, som giver anledning til forbedringer i miljøpræstationer i hele bilindustriens værdikæde som vist i Figur 1. De vigtigste sektorer, som er omfattet af dette dokument, er fremhævet i figuren.

Figur 1

Oversigt over aktiviteter i bilindustriens værdikæde

Image 1

Bilindustriens aktiviteter omfatter en lang række procestrin, herunder: presseenhed, produktion af køretøjskarosserienhed, lakeringsanlæg, fremstilling af komponenter og underenheder, fremstilling af drivaggregat og chassis, forudgående samling og trimning, og endelig samling. I det foreliggende dokument er BEMP'er blevet udformet til at være så bredt anvendelige som muligt for de forskellige typer anlæg. I betragtning af store forskelle i den vertikale integration af ovennævnte aktiviteter inden for samme anlæg er det svært at foretage en direkte evaluering og sammenligning af miljøpræstationer mellem anlæg. Det er derfor nødvendigt at vurdere anvendeligheden og relevansen af bedste praksis (samt indikatorer og benchmarks) i lyset af det enkelte anlægs særlige træk.

I følgende tabel (Tabel 1) anføres de væsentligste direkte og indirekte miljømæssige indvirkninger på bilindustrien, og hvilke der er omfattet af dette referencedokument. Tabel 1 viser desuden de vigtigste miljøbelastninger, der er knyttet til de mest relevante miljøaspekter, og hvordan de behandles i dette dokument: De behandles enten i de BEMP'er, der er beskrevet i afsnit 3 og 4, eller ved at henvise til andre tilgængelige referencedokumenter, såsom referencedokumentet om bedste tilgængelige teknik (BREF-dokumenter (7)), der henvises til her via deres kode).

Tabel 1

De vigtigste miljøforhold og -pres for bilindustrien, og hvordan disse behandles i dette referencedokument

| Vigtigste miljøforhold | Relateret
  miljøbelastning | BEMP'er |
| --- | --- | --- |
| Energi/klimaændringer | Ressourcer/affald | Vand | Emissioner | Biodiversitet |
| Styring af forsyningskæden | | | | | | BEMP'er om styring af forsyningskæden (afsnit 3.6) |
| Konstruktion og design | | | | | | BEMP om bæredygtigt design (afsnit 3.6.3)


  BEMP om genfremstilling af komponenter (afsnit 3.7.1) |
| Fremstillings- og montagefase | |
| Stanseværksted | | | | | | Henvisning til BEMP'er for fremstillingssektoren for bearbejdede metalprodukter (8)


  BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Køretøjskarosseri | | | | | | BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Lakeringsanlæg | | | | | | Reference til BAT i BREF'er for STS, STM |
| Fremstilling af drivaggregatet og chassis | | | | | | Henvisning til BEMP'erne for fremstillingssektoren for bearbejdede metalprodukter

  BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Fremstilling af andre komponenter | | | | | | Henvisning til BAT i BREF'er for FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT osv.
  Henvisning til BEMP'er for EEE-fremstillingssektoren (9) |
| Samlebånd | | | | | | BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Anlæggets infrastruktur | | | | | | BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Anvendelsesfase | Uden for anvendelsesområdet, se Figur 1 |
| Fase for udrangerede køretøjer | |
| Forureningsbekæmpelse | | | | | | Henvisning til 2000/53/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF (10)


  BEMP om gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem (afsnit 3.1.1)


  BEMP om forbedret forureningsbekæmpelse af køretøjer (afsnit 4.2.1) |
| Bjærgning og genanvendelse | | | | | | Direktiv 2000/53/EF og direktiv 2006/66/EF (se referencer ovenfor)

  BEMP om gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem (afsnit 3.1.1)


  BEMP om netværk for tilbagetagning af komponenter og materialer (afsnit 4.1.1) |
| Demontering og genbrug af komponenter | | | | | | Direktiv 2000/53/EF og direktiv 2006/66/EF (jf. referencer ovenfor)

  BEMP om gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem (afsnit 3.1.1)


  BEMP om plast- og kompositmaterialer (afsnit 4.2.2) |
| Behandling af shredderrester | | | | | | Uden for anvendelsesområdet (henvisning til BAT i BREF for WT), se Figure 2-1 |

Vigtigste miljøforhold

Relateret

miljøbelastning

BEMP'er

Energi/klimaændringer

Ressourcer/affald

Vand

Emissioner

Biodiversitet

Styring af forsyningskæden

BEMP'er om styring af forsyningskæden (afsnit 3.6)

Konstruktion og design

BEMP om bæredygtigt design (afsnit 3.6.3)

BEMP om genfremstilling af komponenter (afsnit 3.7.1)

Fremstillings- og montagefase

Stanseværksted

Henvisning til BEMP'er for fremstillingssektoren for bearbejdede metalprodukter (8)

BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Køretøjskarosseri

BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Lakeringsanlæg

Reference til BAT i BREF'er for STS, STM

Fremstilling af drivaggregatet og chassis

Henvisning til BEMP'erne for fremstillingssektoren for bearbejdede metalprodukter

BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Fremstilling af andre komponenter

Henvisning til BAT i BREF'er for FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT osv.

Henvisning til BEMP'er for EEE-fremstillingssektoren (9)

Samlebånd

BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Anlæggets infrastruktur

BEMP'er til forvaltning af miljø, energi, affald, vand og biodiversitet (afsnit 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Anvendelsesfase

Uden for anvendelsesområdet, se Figur 1

Fase for udrangerede køretøjer

Forureningsbekæmpelse

Henvisning til 2000/53/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF (10)

BEMP om gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem (afsnit 3.1.1)

BEMP om forbedret forureningsbekæmpelse af køretøjer (afsnit 4.2.1)

Bjærgning og genanvendelse

Direktiv 2000/53/EF og direktiv 2006/66/EF (se referencer ovenfor)

BEMP om gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem (afsnit 3.1.1)

BEMP om netværk for tilbagetagning af komponenter og materialer (afsnit 4.1.1)

Demontering og genbrug af komponenter

Direktiv 2000/53/EF og direktiv 2006/66/EF (jf. referencer ovenfor)

BEMP om gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem (afsnit 3.1.1)

BEMP om plast- og kompositmaterialer (afsnit 4.2.2)

Behandling af shredderrester

Uden for anvendelsesområdet (henvisning til BAT i BREF for WT), se Figure 2-1

De miljømæssige aspekter angivet i tabel 1 blev valgt som værende de mest relevante for sektoren. De miljøforhold, som specifikke virksomheder skal håndtere, bør vurderes fra sag til sag.

Gennemførelsen af BEMP'er forbliver desuden en frivillig proces, som skal tilpasses de særlige forhold i hver enkelt organisation. Det er derfor vigtigt for de berørte parter at opprioritere de BEMP'er, der er mest tilbøjelige til at være nyttige for dem. Nedenstående tabel viser de specifikke parter, der er berørt af dette dokument og mest tilbøjelige til at finde de forskellige BEMP'er i hver relevant sektion:

Tabel 2

Større tilsigtede interessenter pr. BEMP-gruppe (X = hovedmål, (x) = også potentielt relevant)

| | Område | Centralt aspekt | Interessenter |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM'er (11) | Tier 1-leverandører | Tier 2 og andre leverandører | Genforarbejdende virksomheder | ATF'er (12) | Shreddere |
| FREMSTILLINGSVIRKSOMHED | TVÆRGÅENDE FREMSTILLINGSVIRKSOMHED | Miljøledelse | X | X | X | X | X | (x) |
| Energistyring | X | X | X | X | X | (x) |
| Affaldshåndtering | X | X | X | X | X | (x) |
| Vandforvaltning | X | X | X | X | X | (x) |
| Biodiversitet | X | X | X | X | X | (x) |
| FORSYNINGSKÆDE, UDFORMNING OG GENFREMSTILLING | Styring af forsyningskæde, logistik og udformning | X | X | X | | | |
| Genfremstilling | (x) | | | X | | |
| HÅNDTERING AF UDRANGEREDE KØRETØJER | Logistik for udrangerede køretøjer | Indsamling | | | | (x) | X | |
| Behandling af udrangerede køretøjer | | | | | | X | (x) |

Område

Centralt aspekt

Interessenter

OEM'er (11)

Tier 1-leverandører

Tier 2 og andre leverandører

Genforarbejdende virksomheder

ATF'er (12)

Shreddere

FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

TVÆRGÅENDE FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

Miljøledelse

X

X

X

X

X

(x)

Energistyring

X

X

X

X

X

(x)

Affaldshåndtering

X

X

X

X

X

(x)

Vandforvaltning

X

X

X

X

X

(x)

Biodiversitet

X

X

X

X

X

(x)

FORSYNINGSKÆDE, UDFORMNING OG GENFREMSTILLING

Styring af forsyningskæde, logistik og udformning

X

X

X

Genfremstilling

(x)

X

HÅNDTERING AF UDRANGEREDE KØRETØJER

Logistik for udrangerede køretøjer

Indsamling

(x)

X

Behandling af udrangerede køretøjer

X

(x)

3.   BEDSTE PRAKSIS FOR MILJØLEDELSE, SEKTORSPECIFIKKE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER OG BENCHMARKS FOR HØJESTE KVALITET FOR BILINDUSTRIEN

3.1.   BEMP'er til miljøledelse

Dette afsnit er relevant for motorkøretøjer, dele og komponentfabrikanter samt generelt relevant for behandlingsanlæg for godkendte udrangerede køretøjer.

3.1.1.   Gennemførelse af et avanceret miljøledelsessystem

BEMP består i at indføre et miljøledelsessystem (EMS) på tværs af alle virksomhedens anlægsområder. Dette gør det muligt at udføre løbende overvågning og forbedring for alle de væsentlige miljøforhold.

Et EMS er et frivilligt redskab, der hjælper organisationer med at udvikle, gennemføre, vedligeholde, gennemgå og overvåge en miljøpolitik og forbedre deres miljøpræstationer. Avancerede systemer kan gennemføres i henhold til ISO 14001-2015 eller (helst) EMAS, som er internationalt anerkendte systemer, der er certificeret eller verificeret af en tredjepart, og fokusere på benchmarking og løbende forbedring af organisationens miljøpræstationer.

Gyldighed

Et EMS, der typisk egner sig til alle organisationer og anlægsområder. Omfanget og typen af EMS kan variere afhængigt af organisations omfang og kompleksitet og af dens processer samt af de specifikke miljømæssige indvirkninger. I nogle tilfælde er visse aspekter af vandforvaltningen, biodiversiteten eller jordforureningen ikke omfattet eller overvåget i EMS'er, som virksomheder i bilindustrien har indført. Dette referencedokument (afsnit 3.2, 3.3, 3.4 og 3.5) kan give nyttig vejledning om disse aspekter.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i1) | Anlæg med et avanceret miljøledelsessystem (procentdel af anlæg/aktiviteter) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i1)

Anlæg med et avanceret miljøledelsessystem (procentdel af anlæg/aktiviteter)

| (i2) | Antal miljøpræstationsindikatorer, der er i almindelig brug i hele organisationen, og/eller som indberettes i miljøredegørelser |
| --- | --- |

(i2)

Antal miljøpræstationsindikatorer, der er i almindelig brug i hele organisationen, og/eller som indberettes i miljøredegørelser

| (i3) | Anvendelse af interne eller eksterne benchmarks til at opnå miljøresultater (J/N) |
| --- | --- |

(i3)

Anvendelse af interne eller eksterne benchmarks til at opnå miljøresultater (J/N)

| (b1) | Et avanceret miljøledelsessystem gennemføres på tværs af alle produktionsanlæg globalt |
| --- | --- |

(b1)

Et avanceret miljøledelsessystem gennemføres på tværs af alle produktionsanlæg globalt

3.2.   BEMP'er til energistyring

Dette afsnit er relevant for fabrikanter af motorkøretøjer, dele og komponenter. De vigtigste principper er også generelt relevante for godkendte behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer.

3.2.1.   Gennemførelse af detaljerede energiovervågnings- og forvaltningssystemer

BEMP handler om på tværs af produktionsanlæg at gennemføre detaljeret overvågning af energiforbrug på procesniveau, sammenholdt med et energiledelsessystem, der er certificeret eller verificeret af en tredjepart, for at optimere energiforbruget.

Bedste praksis for planer på energiområdet omfatter følgende aspekter, og disse er formaliseret i henhold til et styringssystem, som har behov for organisatoriske forbedringer, f.eks. et system der er certificeret ISO 50001 eller integreret i EMAS:

| — | Oprettelse af en energipolitik, strategi og handlingsplan |
| --- | --- |

—

Oprettelse af en energipolitik, strategi og handlingsplan

| — | Opnåelse af aktivt engagement fra den øverste ledelse |
| --- | --- |

—

Opnåelse af aktivt engagement fra den øverste ledelse

| — | Resultater — måling og overvågning |
| --- | --- |

—

Resultater — måling og overvågning

| — | Uddannelse af personalet |
| --- | --- |

—

Uddannelse af personalet

| — | Meddelelse |
| --- | --- |

—

Meddelelse

| — | Løbende forbedring |
| --- | --- |

—

Løbende forbedring

| — | Investeringer. |
| --- | --- |

—

Investeringer.

Gyldighed

Et energistyringssystem, der er certificeret med ISO 50001 eller integreret i EMAS, er gyldigt ved ethvert anlæg eller anlægsområde.

Indførelse af detaljeret energiovervågning og forvaltningssystemer kan, selvom det ikke er kritisk nødvendigt, være gavnligt for et hvilket som helst anlæg og bør overvejes på det relevante niveau for at fremme miljøfremmende tiltag.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i4) | Antal produktionsanlæg med detaljerede energiovervågningssystemer (# eller % af anlæg/aktiviteter) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i4)

Antal produktionsanlæg med detaljerede energiovervågningssystemer (# eller % af anlæg/aktiviteter)

| (i5) | Antal anlæg med et energistyringssystem, der er certificeret med ISO 50001 eller integreret i EMAS (# eller % af anlæg/aktiviteter) |
| --- | --- |

(i5)

Antal anlæg med et energistyringssystem, der er certificeret med ISO 50001 eller integreret i EMAS (# eller % af anlæg/aktiviteter)

| (b2) | Specifikke energistyringsplaner gennemføres på tværs af alle anlægsområder (organisationsniveau) |
| --- | --- |

(b2)

Specifikke energistyringsplaner gennemføres på tværs af alle anlægsområder (organisationsniveau)

| (b3) | Detaljeret overvågning pr. proces gennemføres på stedet (anlægsområdeniveau) |
| --- | --- |

(b3)

Detaljeret overvågning pr. proces gennemføres på stedet (anlægsområdeniveau)

| (b4) | Der indføres styrefunktioner på energistyringssystemet, f.eks. til at lukke ned for dele af anlægget, når der ikke er nogen produktion, på anlægsområder med detaljeret overvågning (anlægsområdeniveau) |
| --- | --- |

(b4)

Der indføres styrefunktioner på energistyringssystemet, f.eks. til at lukke ned for dele af anlægget, når der ikke er nogen produktion, på anlægsområder med detaljeret overvågning (anlægsområdeniveau)

3.2.2.   Forbedring af effektiviteten af energiforbrugende processer

BEMP skal sikre, at der opretholdes høje niveauer af energieffektivitet ved at undersøge energiforbrugende processer med jævne mellemrum og vurdere, hvordan der kan udføres bedre kontrol, forvaltning, reparation og/eller udskiftning af udstyr.

Vigtige principper, der kan anvendes med henblik på at øge energieffektiviteten på tværs af anlæg, omfatter:

| — | Gennemgang af energimæssig ydeevne |
| --- | --- |

—

Gennemgang af energimæssig ydeevne

| — | Automatisering og tidsplan for grundbelastning |
| --- | --- |

—

Automatisering og tidsplan for grundbelastning

| — | Zoneinddeling |
| --- | --- |

—

Zoneinddeling

| — | Kontrol med udslip og tab |
| --- | --- |

—

Kontrol med udslip og tab

| — | Montering af isolering på rør og udstyr |
| --- | --- |

—

Montering af isolering på rør og udstyr

| — | Søgning efter mulighed for at installere varmegenvindingssystemer såsom varmevekslere |
| --- | --- |

—

Søgning efter mulighed for at installere varmegenvindingssystemer såsom varmevekslere

| — | Installation af kraftvarmeproduktion (kombineret varme- og elproduktion) |
| --- | --- |

—

Installation af kraftvarmeproduktion (kombineret varme- og elproduktion)

| — | Eftermontering |
| --- | --- |

—

Eftermontering

| — | Udskiftning eller kombinering af energikilder. |
| --- | --- |

—

Udskiftning eller kombinering af energikilder.

Gyldighed

De teknikker, der beskrives i denne BEMP, gælder i princippet for både nye og eksisterende anlæg. Imidlertid er potentialet for optimering normalt større i eksisterende anlæg, som har gennemgået en organisk udvikling igennem mange år, til at imødegå de nye produktionsmæssige begrænsninger, hvor synergier og rationaliseringer kan levere mere synlige resultater.

Ikke alle anlæg vil være i stand til at gennemføre kraftvarmeproduktion: i anlæg med få krav til termisk proces eller varme er kraftvarme ikke en omkostningseffektiv strategi.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i6) | Gennemførelse af en regelmæssig gennemgang af systemer, automatisering, reparation, vedligeholdelse og opgraderinger (% af anlæg) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i6)

Gennemførelse af en regelmæssig gennemgang af systemer, automatisering, reparation, vedligeholdelse og opgraderinger (% af anlæg)

| (i7) | Overordnet energiforbrug (kWh) pr. funktionel enhed (13) |
| --- | --- |

(i7)

Overordnet energiforbrug (kWh) pr. funktionel enhed (13)

—

3.2.3.   Forbrug af vedvarende og alternativ energi

BEMP består i at anvende vedvarende energi, der produceres på stedet eller eksternt, for at opfylde energibehovet på en bilfabrik.

Efter at have forsøgt at reducere energiforbruget så meget som muligt (se afsnit 3.2.2) omfatter vedvarende og alternative energikilder, som kan tages i betragtning:

| — | Vedvarende energikilder, f.eks. solvarmeanlæg, solpaneler, vindmøller, geotermisk energi, biomasse og vandkraft |
| --- | --- |

—

Vedvarende energikilder, f.eks. solvarmeanlæg, solpaneler, vindmøller, geotermisk energi, biomasse og vandkraft

| — | Alternative (potentielt CO2-fattige) kilder på stedet, såsom kraftvarmeproduktion eller kombineret køling, varme og el |
| --- | --- |

—

Alternative (potentielt CO2-fattige) kilder på stedet, såsom kraftvarmeproduktion eller kombineret køling, varme og el

| — | Køb af vedvarende energi udefra, enten direkte eller gennem større forsyningsselskaber. |
| --- | --- |

—

Køb af vedvarende energi udefra, enten direkte eller gennem større forsyningsselskaber.

Gyldighed

Gennemførlighed, omkostninger og teknologi vil variere betydeligt afhængigt af den lokale vedvarende ressource. Gennemførligheden af vedvarende energi produceret på stedet varierer meget afhængigt af faktorer, der specielt gælder for området som helhed, og for selve anlægsområdet, såsom klima, terræn, jordbund, skygge og eksponering samt tilgængelig plads. Byggetilladelser kan også være en administrativ udfordring, der specielt gælder for den pågældende jurisdiktion.

Køb af energi udefra gælder mere generelt, enten gennem partnerskaber med energiproducenter (f.eks. på lokalt plan) eller ved at vælge en vedvarende energiløsning fra et forsyningsselskab, hvilket er på vej til at blive en almindelig løsning i de fleste medlemsstater.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i8) | Procentdel af produktionsanlæg, der vurderes med henblik på potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i8)

Procentdel af produktionsanlæg, der vurderes med henblik på potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder (%)

| (i9) | Procentdel af energiforbruget, der dækkes af vedvarende energikilder (%) |
| --- | --- |

(i9)

Procentdel af energiforbruget, der dækkes af vedvarende energikilder (%)

| (i10) | Energiforbrug fra fossile brændstoffer (MWh eller TJ) pr. funktionel enhed |
| --- | --- |

(i10)

Energiforbrug fra fossile brændstoffer (MWh eller TJ) pr. funktionel enhed

| (b5) | Alle produktionsanlæg vurderes med henblik på potentiel anvendelse af vedvarende energikilder |
| --- | --- |

(b5)

Alle produktionsanlæg vurderes med henblik på potentiel anvendelse af vedvarende energikilder

| (b6) | Energiforbrug indberettes med angivelse af fossile og ikke-fossile energikilder |
| --- | --- |

(b6)

Energiforbrug indberettes med angivelse af fossile og ikke-fossile energikilder

| (b7) | Der er indført en politik for at opnå en stigning i brugen af vedvarende energi |
| --- | --- |

(b7)

Der er indført en politik for at opnå en stigning i brugen af vedvarende energi

3.2.4.   Optimering af belysning på bilfabrikker

BEMP skal reducere energiforbruget til belysning ved hjælp af en kombination af optimalt design, placering, brug af effektive belysningsteknologier og områdebaserede forvaltningsstrategier.

En integreret tilgang for at optimere energieffektiviteten ved belysning skal inddrage følgende elementer:

| — | Rumdesign: Så vidt muligt brug af dagslys i kombination med kunstigt lys. |
| --- | --- |

—

Rumdesign: Så vidt muligt brug af dagslys i kombination med kunstigt lys.

| — | Optimal placering og fordeling af armaturer: Højde og plads mellem armaturer under hensyntagen til begrænsninger knyttet til vedligeholdelse, rengøring, reparation og omkostninger. |
| --- | --- |

—

Optimal placering og fordeling af armaturer: Højde og plads mellem armaturer under hensyntagen til begrænsninger knyttet til vedligeholdelse, rengøring, reparation og omkostninger.

| — | Forbedring af lysarmaturernes effektivitet: Valg af effektive tekniske løsninger (på systemniveau), som giver tilstrækkelig lysstyrke til at skabe et sikkert arbejdsmiljø. |
| --- | --- |

—

Forbedring af lysarmaturernes effektivitet: Valg af effektive tekniske løsninger (på systemniveau), som giver tilstrækkelig lysstyrke til at skabe et sikkert arbejdsmiljø.

| — | Belysningsforvaltning på et »områdebaseret« grundlag: Der tændes eller slukkes for lys i overensstemmelse med krav og medarbejderes tilstedeværelse. |
| --- | --- |

—

Belysningsforvaltning på et »områdebaseret« grundlag: Der tændes eller slukkes for lys i overensstemmelse med krav og medarbejderes tilstedeværelse.

Kombinationen af ovennævnte foranstaltninger kan være den mest effektive og omfattende måde at reducere energiforbruget til belysning på.

Gyldighed

Denne BEMP finder generel anvendelse, selv om forskellige belysningsteknologier har forskellige anvendelsesområder og begrænsninger, som kan gøre nogle af dem uegnet til visse typer arbejdsmiljø.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i11) | Gennemførelse af forbedrede placering, energieffektiv belysning (% af belysningsområder på et anlægsområde, procentdel af det samlede antal anlægsområder) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i11)

Gennemførelse af forbedrede placering, energieffektiv belysning (% af belysningsområder på et anlægsområde, procentdel af det samlede antal anlægsområder)

| (i12) | Gennemførelse af områdebaserede belysningsstrategier (% af belysningsområder på et anlægsområde, procentdel af det samlede antal anlægsområder) |
| --- | --- |

(i12)

Gennemførelse af områdebaserede belysningsstrategier (% af belysningsområder på et anlægsområde, procentdel af det samlede antal anlægsområder)

| (i13) | Energiforbrug fra belysningssystem (14) (kWh/år for et anlæg) |
| --- | --- |

(i13)

Energiforbrug fra belysningssystem (14) (kWh/år for et anlæg)

| (i14) | Gennemsnitlig effektivitet af armaturer i hele anlægget (lm/W) |
| --- | --- |

(i14)

Gennemsnitlig effektivitet af armaturer i hele anlægget (lm/W)

| (b8) | De mest energieffektive belysningsløsninger, der er hensigtsmæssige for særlige krav til arbejdspladsen, gennemføres på alle anlægsområder |
| --- | --- |

(b8)

De mest energieffektive belysningsløsninger, der er hensigtsmæssige for særlige krav til arbejdspladsen, gennemføres på alle anlægsområder

| (b9) | Der er indført områdeinddelingordninger på alle anlægsområder |
| --- | --- |

(b9)

Der er indført områdeinddelingordninger på alle anlægsområder

3.2.5.   Rationel og effektiv udnyttelse af trykluft

BEMP går ud på at at reducere energiforbruget ved at kortlægge og vurdere brugen af komprimeret luft ved at optimere trykluftsystemer og eliminere lækager ved bedre at matche udbud og efterspørgsel efter luft, ved at øge energieffektiviteten i kompressorer og ved at indføre varmegenvinding.

Anvendelse af komprimeret luft kan optimeres i henhold til en omfattende portefølje af foranstaltninger på tre områder:

| — | Foranstaltninger på efterspørgselssiden:






  — | Undgå og erstatte misbrug af trykluft |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger på efterspørgselssiden:

—

Undgå og erstatte misbrug af trykluft

| — | Gennemgå anvendelse af trykluftsværktøjer |
| --- | --- |

—

Gennemgå anvendelse af trykluftsværktøjer

| — | Overvåge og kontrollere efterspørgsel |
| --- | --- |

—

Overvåge og kontrollere efterspørgsel

| — | Etablere opmærksomhedsskabende kampagner. |
| --- | --- |

—

Etablere opmærksomhedsskabende kampagner.

| — | Distributionsnet og systemmæssige foranstaltninger:






  — | Identificere og minimere lækager |
| --- | --- | --- |

—

Distributionsnet og systemmæssige foranstaltninger:

—

Identificere og minimere lækager

| — | Tryktab |
| --- | --- |

—

Tryktab

| — | Zoneinddeling |
| --- | --- |

—

Zoneinddeling

| — | Anvendelse af ventiler. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af ventiler.

| — | Foranstaltninger på udbudssiden:






  — | Dimensionere og styre kompressorsystemer i henhold til efterspørgslen |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger på udbudssiden:

—

Dimensionere og styre kompressorsystemer i henhold til efterspørgslen

| — | Øge trykluftsystemets samlede energieffektivitet |
| --- | --- |

—

Øge trykluftsystemets samlede energieffektivitet

| — | Regelmæssige eftersyn af systemtryk |
| --- | --- |

—

Regelmæssige eftersyn af systemtryk

| — | Øge energieffektiviteten af større systemkomponenter |
| --- | --- |

—

Øge energieffektiviteten af større systemkomponenter

| — | Regelmæssig filterinspektion |
| --- | --- |

—

Regelmæssig filterinspektion

| — | Energieffektive tørreanlæg og optimalt udvalg drænmuligheder |
| --- | --- |

—

Energieffektive tørreanlæg og optimalt udvalg drænmuligheder

| — | Installere varmegenvinding. |
| --- | --- |

—

Installere varmegenvinding.

Gyldighed

Metoderne til forbedring af energieffektiviteten for trykluftsystemer kan anvendes af alle virksomheder, der har adgang til et sådant system, uanset størrelsen.

Udskiftning af trykluftsudstyr samt eliminering af lækager gælder generelt for alle systemer, uanset deres alder og aktuelle tilstand.

Med hensyn til optimeringen af systemdesign er anbefalingerne især relevante for systemer, der er udbygget over flere årtier — det skønnes, at denne tilgang er relevant for mindst 50 % af alle trykluftsystemer.

Med hensyn til brug af spildvarme skal der være en vedvarende efterspørgsel efter procesvarme for, at potentialet forbundet med de nuværende energi- og omkostningsbesparelser kan realiseres.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i15) | Trykluftsystemets elforbrug pr. volumenenhed på anvendelsesstedet (kWh/m3 leveret trykluft) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i15)

Trykluftsystemets elforbrug pr. volumenenhed på anvendelsesstedet (kWh/m3 leveret trykluft)

| (b10) | Trykluftsystemets energiforbrug er lavere end 0,11 kWh/m3 leveret trykluft, for større anlæg, der arbejder ved et overtryk på 6,5 bar, idet volumenstrømmen er normaliseret ved 1 013 mbar og 20 oC, og trykafvigelser, der ikke overstiger 0,2 bar |
| --- | --- |

(b10)

Trykluftsystemets energiforbrug er lavere end 0,11 kWh/m3 leveret trykluft, for større anlæg, der arbejder ved et overtryk på 6,5 bar, idet volumenstrømmen er normaliseret ved 1 013 mbar og 20 oC, og trykafvigelser, der ikke overstiger 0,2 bar

| (b11) | Hvis der slukkes for alle enheder, der forbruger luft, forbliver nettets tryk stabilt, og kompressorerne (på standby) skifter ikke til belastningstilstand |
| --- | --- |

(b11)

Hvis der slukkes for alle enheder, der forbruger luft, forbliver nettets tryk stabilt, og kompressorerne (på standby) skifter ikke til belastningstilstand

3.2.6.   Optimering af brugen af elmotorer

BEMP skal reducere elforbruget gennem en optimal anvendelse af elmotorer, navnlig ved brug af en frekvensomformer for at tilpasse motorhastigheden til efterspørgslen, typisk til anvendelser som f.eks. pumper.

Elmotorer forefindes i de fleste fremstillingsprocesser og kan optimeres for at opnå højere effektivitet. De indledende skridt omfatter en undersøgelse af muligheden for at reducere motorernes belastning og en gennemgang af strømkvalitet, motorstyrefunktioner, motor og transmissionseffektivitet. Udskiftning kan overvejes, da moderne, energieffektive motorer kan reducere energiforbruget med op til 40 % i forhold til ældre modeller.

En yderligere forbedring for applikationer med variabel hastighed/belastning er at installere styreanordninger for at tilpasse motorens drift elektronisk med mindst muligt tab. Dette er særlig relevant, og har det største besparelsespotentiale for almindelige applikationer som f.eks. pumper og ventilatorer. Kort tilbagebetalingstid gør ofte disse investeringer økonomisk attraktive.

Gyldighed

Det bør først overvejes, hvilken type belastning det drejer sig om, og en passende elmotor skal vælges, før optimeringens forbedringspotentiale kan vurderes. Eftermontering har det største optimeringspotentiale efter vurdering af, om en motor med mindre nominel effekt kan installeres (hvis belastningen reduceres) under hensyntagen til faktorer som størrelse, vægt og startkapacitet. Der er imidlertid også potentiale til at optimere driften ved at tilpasse valget af motor så nøjagtigt som muligt til brugen ved nykonstruktion eller nyanskaffelse.

I forbindelse med installation af frekvensomformer er de vigtigste negative virkninger, som må tages i betragtning, harmonisk forvrængning, køleproblemer ved lav omdrejningshastighed og mekanisk resonans ved visse omdrejningshastigheder.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i16) | Andel af elmotorer med en påmonteret frekvensomformer (% af den samlede installerede effekt eller af det samlede antal) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i16)

Andel af elmotorer med en påmonteret frekvensomformer (% af den samlede installerede effekt eller af det samlede antal)

| (i17) | Andel af pumper med frekvensomformer installeret (% af den samlede installerede effekt eller af det samlede antal) |
| --- | --- |

(i17)

Andel af pumper med frekvensomformer installeret (% af den samlede installerede effekt eller af det samlede antal)

| (i18) | Gennemsnitlig pumpevirkningsgrad (%) |
| --- | --- |

(i18)

Gennemsnitlig pumpevirkningsgrad (%)

—

3.3.   BEMP'er til affaldshåndtering

Dette afsnit er relevant for motorkøretøjer, dele og komponentfabrikanter samt generelt relevant for behandlingsanlæg for godkendte udrangerede køretøjer.

3.3.1.   Forebyggelse og håndtering af affald

BEMP skal oprette en overordnet organisatorisk strategi for affaldshåndtering med høje mål for affaldsminimering og implementere den på de enkelte anlægsområder med tilpassede planer for affaldshåndtering, der minimerer affaldsproduktionen under drift og etablerer strategiske partnerskaber for at finde markeder til de resterende affaldsfraktioner.

I en effektiv organisatorisk affaldshåndteringsstrategi tilstræbes det at undgå den endelige bortskaffelse ved at følge affaldshierarkiet (15), dvs. i prioriteret rækkefølge:

| — | Reducer affaldsmængden gennem forudgående planlægning, så produktets levetid forlænges, før det bliver til affald, bedre metoder til fremstilling og forvaltning af affald fra forsyningskæden. |
| --- | --- |

—

Reducer affaldsmængden gennem forudgående planlægning, så produktets levetid forlænges, før det bliver til affald, bedre metoder til fremstilling og forvaltning af affald fra forsyningskæden.

| — | Genbrug materialer i deres nuværende form |
| --- | --- |

—

Genbrug materialer i deres nuværende form

| — | Genanvend ved at indføre:






  — | Indsamling og adskillelse |
| --- | --- | --- |

—

Genanvend ved at indføre:

—

Indsamling og adskillelse

| — | Måling og overvågning af affaldsproduktion |
| --- | --- |

—

Måling og overvågning af affaldsproduktion

| — | Procedurer og metoder |
| --- | --- |

—

Procedurer og metoder

| — | Levering af affaldslogistik |
| --- | --- |

—

Levering af affaldslogistik

| — | Partnerskaber og inddragelse af berørte parter |
| --- | --- |

—

Partnerskaber og inddragelse af berørte parter

| — | Genvind energi fra affald gennem forbrænding eller mere avancerede teknikker. |
| --- | --- |

—

Genvind energi fra affald gennem forbrænding eller mere avancerede teknikker.

Gyldighed

Begrænsede regler for lokal infrastruktur for genanvendelse og bortskaffelse af affald i visse regioner kan være en hindring, når det gælder om at forhindre, at affald ender på lossepladsen. I sådanne tilfælde er samarbejde med lokale aktører et vigtigt aspekt af affaldshåndteringsplanen.

Valget af de mest hensigtsmæssige affaldsbehandlingsløsninger indebærer overvejelse af logistik samt materialeegenskaber og økonomisk værdi.

SMV'er er muligvis ikke i stand til at klare kapitalomkostningen forbundet med visse affaldsreduktionsteknikker, som kan kræve nyt udstyr, uddannelse eller software.

Endelig kan meget ambitiøse mål, såsom intet affald til deponering, være utilgængelige for nogle faciliteter, afhængig af graden af lodret integration af processerne på anlægget.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i19) | Affaldsproduktion pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i19)

Affaldsproduktion pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed)

| (i20) | Produktion af farligt affald pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed) |
| --- | --- |

(i20)

Produktion af farligt affald pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed)

| (i21) | Affald sendt til specifikke affaldsstrømme, herunder genanvendelse, genvinding af energi og affaldsdeponering (kg/funktionel enhed, % af samlet affald) |
| --- | --- |

(i21)

Affald sendt til specifikke affaldsstrømme, herunder genanvendelse, genvinding af energi og affaldsdeponering (kg/funktionel enhed, % af samlet affald)

| (i22) | Udarbejdelse og gennemførelse af en overordnet affaldsstrategi med overvågning og mål for forbedringer (J/N) |
| --- | --- |

(i22)

Udarbejdelse og gennemførelse af en overordnet affaldsstrategi med overvågning og mål for forbedringer (J/N)

| (i23) | [For organisationer på flere lokaliteter] Antal anlægsområder med avancerede affaldshåndteringsplaner (antal) |
| --- | --- |

(i23)

[For organisationer på flere lokaliteter] Antal anlægsområder med avancerede affaldshåndteringsplaner (antal)

| (i24) | [For flere organisationer] Antal lokaliteter, for hvem det lykkes helt at undgå affald til deponering (antal) |
| --- | --- |

(i24)

[For flere organisationer] Antal lokaliteter, for hvem det lykkes helt at undgå affald til deponering (antal)

| (b12) | Planer for håndtering af affald indført [på alle lokaliteter] |
| --- | --- |

(b12)

Planer for håndtering af affald indført [på alle lokaliteter]

| (b13) | Intet affald, der sendes til deponeringsanlæg, fra samtlige produktions- og ikke-produktionsrelaterede aktiviteter/anlægsområder |
| --- | --- |

(b13)

Intet affald, der sendes til deponeringsanlæg, fra samtlige produktions- og ikke-produktionsrelaterede aktiviteter/anlægsområder

3.4.   BEMP'er til vandforvaltning

Dette afsnit er relevant for fabrikanter af motorkøretøjer, dele og komponenter. De vigtigste principper er også generelt relevante for godkendte behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer.

3.4.1.   Strategi for brug af vand og vandforvaltning

Vandforvaltning er et emne, som vækker stigende bekymring, og som typisk ikke er dækket i detaljer i standard miljøledelsessystemer. BEMP skal derfor gennemføre overvågning og afholde en undersøgelse af vandforvaltningsspørgsmål i henhold til en anerkendt konsolideret ramme for vandforvaltning, der sætter organisationer i stand til at:

| — | Vurdere vandforbrug og udledning |
| --- | --- |

—

Vurdere vandforbrug og udledning

| — | Vurdere risici i lokale afvandingsområder og i forsyningskæden |
| --- | --- |

—

Vurdere risici i lokale afvandingsområder og i forsyningskæden

| — | Udarbejde en plan for, hvordan man kan udnytte vandet mere effektivt og forbedre udledningen af spildevand |
| --- | --- |

—

Udarbejde en plan for, hvordan man kan udnytte vandet mere effektivt og forbedre udledningen af spildevand

| — | Samarbejde med forsyningskæden og andre organisationer |
| --- | --- |

—

Samarbejde med forsyningskæden og andre organisationer

| — | Holde organisationen og andre ansvarlige |
| --- | --- |

—

Holde organisationen og andre ansvarlige

| — | Kommunikere resultater. |
| --- | --- |

—

Kommunikere resultater.

Gyldighed

Vandforvaltning er et meget lokaliseret spørgsmål: Det samme niveau af vandforbrug kan lægge stort pres på de tilgængelige vandressourcer i vandfattige områder, mens det ikke ville udgøre noget problem i områder med rigelig vandforsyning. Den indsats, som virksomhederne gør med hensyn til vandforvaltning, skal derfor stå i et rimeligt forhold til den lokale situation.

Der er udfordringer forbundet med at indsamle tilstrækkelige data til at kunne foretage en fuldstændig konsekvensanalyse vedrørende vandforvaltning. Organisationer bør derfor opprioritere deres indsats for at fokusere på de mest vandkrævende processer, produkter og områder samt processer i områder, der anses for at være særlig udsatte for vandknaphed.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i25) | Vandforbrug pr. funktionel enhed (m3/funktionel enhed) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i25)

Vandforbrug pr. funktionel enhed (m3/funktionel enhed)

| (i26) | Anlæg, der har gennemført en vandstrategivurdering (% af anlæg/aktiviteter) |
| --- | --- |

(i26)

Anlæg, der har gennemført en vandstrategivurdering (% af anlæg/aktiviteter)

| (i27) | Anlæg, der overvåger vandforbruget (%) |
| --- | --- |

(i27)

Anlæg, der overvåger vandforbruget (%)

| (i28) | Anlæg, der har særskilt vandovervågning, overvågning af produktionsprocesser og vand til sanitetsformål (%) |
| --- | --- |

(i28)

Anlæg, der har særskilt vandovervågning, overvågning af produktionsprocesser og vand til sanitetsformål (%)

| (b14) | Indførelse af en vandstrategi i henhold til et anerkendt værktøj, såsom FN's CEO Water Mandate, der omfatter en vurdering af vandknaphed |
| --- | --- |

(b14)

Indførelse af en vandstrategi i henhold til et anerkendt værktøj, såsom FN's CEO Water Mandate, der omfatter en vurdering af vandknaphed

| (b15) | Vandforbrug på anlægsområdet måles pr. anlægsområde og pr. proces, hvis det er hensigtsmæssigt ved hjælp af automatisk software |
| --- | --- |

(b15)

Vandforbrug på anlægsområdet måles pr. anlægsområde og pr. proces, hvis det er hensigtsmæssigt ved hjælp af automatisk software

3.4.2.   Vandbesparende muligheder på bilfabrikker

BEMP skal minimere vandforbruget på alle anlæg, regelmæssigt gennemgå indførelsen af vandeffektivitetsforanstaltninger og sikre, at praksis og udstyr for det meste klassificeres som meget effektive.

Det potentielle vandforbrug på hele anlægget (16) kan måles ved at:

| — | Undgå vandforbrug:






  — | Fej alle områder før spuling |
| --- | --- | --- |

—

Undgå vandforbrug:

—

Fej alle områder før spuling

| — | Reparer lækager |
| --- | --- |

—

Reparer lækager

| — | Brug alternativer til væskeringspumper |
| --- | --- |

—

Brug alternativer til væskeringspumper

| — | Nedbringe vandforbruget:






  — | Øg effektiviteten af aktiviteterne |
| --- | --- | --- |

—

Nedbringe vandforbruget:

—

Øg effektiviteten af aktiviteterne

| — | Monter flowbegrænsere på forsyningsledning til vandhaner |
| --- | --- |

—

Monter flowbegrænsere på forsyningsledning til vandhaner

| — | Brug vandeffektive dyser til sprayskylning/spuling |
| --- | --- |

—

Brug vandeffektive dyser til sprayskylning/spuling

| — | Brug timerbaserede kontrolfunktioner til skylning |
| --- | --- |

—

Brug timerbaserede kontrolfunktioner til skylning

| — | Monter vandeffektivt hjælpeudstyr til personale |
| --- | --- |

—

Monter vandeffektivt hjælpeudstyr til personale

| — | Brug ultralydsrensningsprocesser |
| --- | --- |

—

Brug ultralydsrensningsprocesser

| — | Modstrømsskylning |
| --- | --- |

—

Modstrømsskylning

| — | Mellemskylning. |
| --- | --- |

—

Mellemskylning.

Gyldighed

Vandspareanordninger kan anvendes i mange sammenhænge og kompromitterer ikke ydelsen, hvis de vælges og installeres korrekt.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i25) | Vandforbrug pr. funktionel enhed (m3/funktionel enhed) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i25)

Vandforbrug pr. funktionel enhed (m3/funktionel enhed)

| (i29) | Andel af operationer på eksisterende anlægsområder eftermonteres med vandbesparende sanitære anordninger og -processer (%) |
| --- | --- |

(i29)

Andel af operationer på eksisterende anlægsområder eftermonteres med vandbesparende sanitære anordninger og -processer (%)

| (i30) | Andel af nye anlægsområder, der er konstrueret med vandbesparende anordninger og -processer (%) |
| --- | --- |

(i30)

Andel af nye anlægsområder, der er konstrueret med vandbesparende anordninger og -processer (%)

| (b16) | Alle nye anlægsområder er udformet med vandbesparende sanitære anordninger, og eftermontering af vandbesparende anordninger indføres gradvist i alle eksisterende anlægsområder |
| --- | --- |

(b16)

Alle nye anlægsområder er udformet med vandbesparende sanitære anordninger, og eftermontering af vandbesparende anordninger indføres gradvist i alle eksisterende anlægsområder

3.4.3.   Genanvendelse af vand og opsamling af regnvand

BEMP skal undgå/eliminere brugen af vand af høj kvalitet i processer, hvor det ikke er nødvendigt, samt øget genbrug og genanvendelse for at imødekomme resterende behov.

For mange anvendelser, f.eks. kølevand, skylletoiletter og urinaler, vask af køretøjer/komponenter og vanding af andet end afgrøder, er det muligt at udskifte drikkevand eller vand af høj kvalitet med genvundet regnvand eller vand, der er recirkuleret fra andre anvendelser.

Montering af sådanne systemer kræver normalt følgende elementer:

| — | til systemer til genanvendelse af spildevand:






  — | forbehandlingstanke |
| --- | --- | --- |

—

til systemer til genanvendelse af spildevand:

—

forbehandlingstanke

| — | spildevandsrensningssystem |
| --- | --- |

—

spildevandsrensningssystem

| — | pumpning |
| --- | --- |

—

pumpning

| — | til systemer til opsamling af regnvand:






  — | afvandingsområde |
| --- | --- | --- |

—

til systemer til opsamling af regnvand:

—

afvandingsområde

| — | transportsystemer |
| --- | --- |

—

transportsystemer

| — | opbevaringsenhed |
| --- | --- |

—

opbevaringsenhed

| — | distributionssystem. |
| --- | --- |

—

distributionssystem.

Gyldighed

Vandrecirkulationssystemer kan indbygges i alle nye bygninger. Eftermontering på eksisterende bygninger er dyrt og kan være upraktisk, medmindre bygningen gennemgår omfattende renovering.

Den økonomiske gennemførlighed af regnvandsanlæg er stærkt afhængig af klimaet.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i25) | Vandforbrug pr. funktionel enhed (m3/funktionel enhed) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i25)

Vandforbrug pr. funktionel enhed (m3/funktionel enhed)

| (i31) | Installation af et system til genanvendelse af spildevand (J/N) |
| --- | --- |

(i31)

Installation af et system til genanvendelse af spildevand (J/N)

| (i32) | Anlæggelse af et regnvandsanlæg (J/N) |
| --- | --- |

(i32)

Anlæggelse af et regnvandsanlæg (J/N)

| (i33) | Årlig mængde regnvand og genbrug af spildevand (m3/år) |
| --- | --- |

(i33)

Årlig mængde regnvand og genbrug af spildevand (m3/år)

| (i34) | Procentdel af det samlede vandforbrug, som er opfyldt af genvundet regn- eller spildevand (%) |
| --- | --- |

(i34)

Procentdel af det samlede vandforbrug, som er opfyldt af genvundet regn- eller spildevand (%)

| (b17) | Genanvendelse af vand i lukkede systemer foregår med en genvindingsprocent på mindst 90, når det er muligt |
| --- | --- |

(b17)

Genanvendelse af vand i lukkede systemer foregår med en genvindingsprocent på mindst 90, når det er muligt

| (b18) | 30 % af vandbehovet opfyldes ved indsamlet regnvand (i områder med tilstrækkelig nedbør) |
| --- | --- |

(b18)

30 % af vandbehovet opfyldes ved indsamlet regnvand (i områder med tilstrækkelig nedbør)

3.4.4.   Grønne tage til indsamling af stormvandsafløb

BEMP skal installere eller opgradere grønne tage i industriområder, navnlig i miljømæssigt følsomme områder, hvor det er vigtigt at regulere stormvandafløb.

Installation af grønne tage, hvor det er strukturelt muligt, kan bidrage til følgende mål:

| — | Dæmpning i vand, navnlig ved ekstreme vejrforhold |
| --- | --- |

—

Dæmpning i vand, navnlig ved ekstreme vejrforhold

| — | Øget levetid for taget (mindre materialeforbrug) |
| --- | --- |

—

Øget levetid for taget (mindre materialeforbrug)

| — | Isolerende virkning (reduceret HVAC-energiforbrug) |
| --- | --- |

—

Isolerende virkning (reduceret HVAC-energiforbrug)

| — | Bevarelse af biodiversitet |
| --- | --- |

—

Bevarelse af biodiversitet

| — | Forbedret vandkvalitet. |
| --- | --- |

—

Forbedret vandkvalitet.

Gyldighed

Grønne tage er relevante for mange eksisterende og nye bygningsdesign, men i praksis er det kun få steder, hvor denne løsning kan gennemføres mere bredt. Begrænsninger omfatter den reelle stormrisiko strukturelle begrænsninger i bygningen adgang til sollys fugt fugtisolering eksisterende tagsystemer og forvaltning af opsamlet regnvand.

Denne anvendelse af taget skal desuden afvejes mod andre miljøvenlige anvendelser som f.eks. installation af solenergisystemer (solvarmeenergi/PV-paneler) og indstrømning af dagslys.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i35) | Procentdel af produktionsanlæg, der er egnede til grønne tage med grønne tage installeret (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i35)

Procentdel af produktionsanlæg, der er egnede til grønne tage med grønne tage installeret (%)

| (i36) | Det grønne tags vandlagringskapacitet: andel af vandoptagelse (%), vandafstrømning (m3) |
| --- | --- |

(i36)

Det grønne tags vandlagringskapacitet: andel af vandoptagelse (%), vandafstrømning (m3)

| (i37) | Kølevirkning: reduktion i energiforbrug for HVAC (MJ) |
| --- | --- |

(i37)

Kølevirkning: reduktion i energiforbrug for HVAC (MJ)

| (i38) | Kvalitative biodiversitetsindikatorer (f.eks. antal arter, der lever i taget), afhængigt af lokale forhold |
| --- | --- |

(i38)

Kvalitative biodiversitetsindikatorer (f.eks. antal arter, der lever i taget), afhængigt af lokale forhold

—

3.5.   BEMP'er til forvaltning af biodiversitet

Dette afsnit er relevante for fabrikanter af motorkøretøjer, dele og komponenter. De vigtigste principper er også generelt relevante for godkendte behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer.

3.5.1.   Gennemgang af og strategi for forvaltning af økosystemer og biodiversitet i hele værdikæden

BEMP består i at gennemføre en økosystembaseret forvaltning, så virkningerne af økosystemtjenester i hele værdikæden er letforståelige, og samarbejde med relevante interessenter for at få så få problemer som muligt.

Organisationer kan følge metoder såsom Corporate Ecosystem Services Review (udarbejdet af World Resources Institute med WBCSD), som består af fem trin:

| — | Vælg anvendelsesområde |
| --- | --- |

—

Vælg anvendelsesområde

| — | Identificer prioriterede økosystemtjenester (kvalitative) |
| --- | --- |

—

Identificer prioriterede økosystemtjenester (kvalitative)

| — | Analyser tendenser inden for prioriterede tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

Analyser tendenser inden for prioriterede tjenesteydelser

| — | Identificer forretningsmæssige risici og muligheder |
| --- | --- |

—

Identificer forretningsmæssige risici og muligheder

| — | Udvikling af strategier. |
| --- | --- |

—

Udvikling af strategier.

Gyldighed

Økosystemevalueringer kan let gennemføres af virksomheder i alle størrelser med forskellige niveauer af detaljer og dybde i forsyningskæden. De beskrevne tiltag består i udbredelse af forvaltning af biodiversitet i organisationens (miljø-) forvaltningsplan og kan derfor let kobles på mange andre eksisterende virksomhedsprocesser og analyseteknikker, som f.eks. livscyklusvurderinger, arealforvaltningsplaner, økonomiske konsekvensanalyser, virksomhedsrapporter og bæredygtighedsvurderinger.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i39) | Anvendelse af metoder til vurdering af økosystemfunktioner i værdikæden (Y/N eller procentvis dækning) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i39)

Anvendelse af metoder til vurdering af økosystemfunktioner i værdikæden (Y/N eller procentvis dækning)

| (i40) | Dækning af det relevante omfang bestemt ved prioritering (J/N eller procentvis dækning) |
| --- | --- |

(i40)

Dækning af det relevante omfang bestemt ved prioritering (J/N eller procentvis dækning)

| (b19) | Der foretages en gennemgang af økosystemet på højt niveau i hele værdikæden efterfulgt af en mere detaljeret gennemgang af økosystemet i udpegede højrisikoområder |
| --- | --- |

(b19)

Der foretages en gennemgang af økosystemet på højt niveau i hele værdikæden efterfulgt af en mere detaljeret gennemgang af økosystemet i udpegede højrisikoområder

| (b20) | Strategier til afbødning af de identificerede prioriterede områder i forsyningskæden udarbejdes i samarbejde med lokale interessenter og eksterne eksperter |
| --- | --- |

(b20)

Strategier til afbødning af de identificerede prioriterede områder i forsyningskæden udarbejdes i samarbejde med lokale interessenter og eksterne eksperter

3.5.2.   Forvaltning af biodiversiteten på hvert enkelt anlægsområde

BEMP skal forbedre direkte indvirkninger på biodiversiteten i virksomhedens faciliteter ved at måle, styre og rapportere om biodiversitetsindsatsen i samarbejde med lokale interessenter.

Tre vigtige trin er afgørende ved forbedring af indvirkningen af biodiversitet på anlægsområdet:

| — | Måling af biodiversitet for at spore en organisations positive og negative indvirkninger på biodiversiteten, f.eks. med fokus på arealanvendelse, miljøvirkninger og beskyttede arter. Bedste praksis omfatter f.eks. lokalitetsbaseret biodiversitet eller risikoscreeninger, herunder vurdering af de omkringliggende områder og måling i henhold til indikatorer og artsfortegnelser. |
| --- | --- |

—

Måling af biodiversitet for at spore en organisations positive og negative indvirkninger på biodiversiteten, f.eks. med fokus på arealanvendelse, miljøvirkninger og beskyttede arter. Bedste praksis omfatter f.eks. lokalitetsbaseret biodiversitet eller risikoscreeninger, herunder vurdering af de omkringliggende områder og måling i henhold til indikatorer og artsfortegnelser.

| — | Forvaltning og samarbejde med interessenter: Forvaltning af anlægsområdet for at fremme og opretholde biodiversiteten, udføre økologiske kompensationsforanstaltninger og samarbejde med specialiserede organisationer beskæftiget med biodiversitet og uddannelse af personale og kontrahenter. |
| --- | --- |

—

Forvaltning og samarbejde med interessenter: Forvaltning af anlægsområdet for at fremme og opretholde biodiversiteten, udføre økologiske kompensationsforanstaltninger og samarbejde med specialiserede organisationer beskæftiget med biodiversitet og uddannelse af personale og kontrahenter.

| — | Rapportering: Udveksling af oplysninger med de berørte parter om en organisations aktiviteter, indvirkning og resultater, hvad angår biodiversitet. |
| --- | --- |

—

Rapportering: Udveksling af oplysninger med de berørte parter om en organisations aktiviteter, indvirkning og resultater, hvad angår biodiversitet.

Gyldighed

Mange af tilgangene gælder generelt og kan introduceres når som helst, mens anlægget er i drift. Eksisterende anlægsområder har muligvis kun lidt eller slet ingen plads til rådighed til nyudvikling, selv om der for nogle løsningers vedkommende kan gøres brug af allerede opførte faciliteter (se afsnit 3.4.4).

Et problem for de organisationer, der gennemfører denne BEMP, er risikoen for, at områder afsat til biodiversitet kan blive beskyttet, hvilket kan blokere for fremtidig anvendelse til f.eks. planlagte udvidelser på lang sigt.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i41) | Antal samarbejdsordninger med interessenter, hvor biodiversitetsspørgsmål skal under behandling (#) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i41)

Antal samarbejdsordninger med interessenter, hvor biodiversitetsspørgsmål skal under behandling (#)

| (i42) | Der er procedurer/instrumenter på plads til at analysere biodiversitetsrelateret feedback fra kunder, interessenter, leverandører (J/N) |
| --- | --- |

(i42)

Der er procedurer/instrumenter på plads til at analysere biodiversitetsrelateret feedback fra kunder, interessenter, leverandører (J/N)

| (i43) | Fortegnelse over jord eller andre områder, der ejes, lejes eller drives af virksomheden i eller nær beskyttede områder eller områder med høj biodiversitetsværdi (m2) |
| --- | --- |

(i43)

Fortegnelse over jord eller andre områder, der ejes, lejes eller drives af virksomheden i eller nær beskyttede områder eller områder med høj biodiversitetsværdi (m2)

| (i44) | Plan for biodiversitetsvenlige havebrug i stedet for lokaler eller andre områder, der ejes, lejes eller administreres af selskabet (J/N) |
| --- | --- |

(i44)

Plan for biodiversitetsvenlige havebrug i stedet for lokaler eller andre områder, der ejes, lejes eller administreres af selskabet (J/N)

| (i45) | Biodiversitetsindeks (skal udarbejdes i henhold til lokale forhold) |
| --- | --- |

(i45)

Biodiversitetsindeks (skal udarbejdes i henhold til lokale forhold)

| (b21) | Der er indført en omfattende biodiversitetsplan for at sikre systematisk inddragelse gennem måling, overvågning og rapportering. |
| --- | --- |

(b21)

Der er indført en omfattende biodiversitetsplan for at sikre systematisk inddragelse gennem måling, overvågning og rapportering.

| (b22) | Der er etableret samarbejde med eksperter og lokale interessenter |
| --- | --- |

(b22)

Der er etableret samarbejde med eksperter og lokale interessenter

3.6.   BEMP'er til forvaltning og udformning af værdikæden

Dette afsnit er relevante for fabrikanter af motorkøretøjer, dele og komponenter.

3.6.1.   Fremme af miljøforbedringer i forsyningskæden

BEMP skal kræve, at alle større leverandører skal have certificerede miljøstyringssystemer, sætte mål for miljøkriterier og gennemføre revision af højrisikoleverandører for at sikre overholdelse. Dette støttes gennem uddannelse og samarbejde med leverandører for at sikre, at deres miljøpræstationer forbedres.

Førende organisationer bestræbe sig på at forbedre miljøpræstationerne i deres forsyningskæde ved at:

| — | Spore materialer, som bruger IMDS (International Material Data System) |
| --- | --- |

—

Spore materialer, som bruger IMDS (International Material Data System)

| — | Stille krav om, at direkte leverandører skal have certificerede eller verificerede miljøledelsessystemer |
| --- | --- |

—

Stille krav om, at direkte leverandører skal have certificerede eller verificerede miljøledelsessystemer

| — | Fastsætte mål for miljøforbedring og samarbejde med Tier 1-leverandører om, hvordan de opnås (almindeligvis til at: reducere affald og øge genanvendelsen reducere energiforbruget og CO2-emissionerne øge andelen af bæredygtige materialer i indkøbte komponenter og forbedre biodiversiteten) |
| --- | --- |

—

Fastsætte mål for miljøforbedring og samarbejde med Tier 1-leverandører om, hvordan de opnås (almindeligvis til at: reducere affald og øge genanvendelsen reducere energiforbruget og CO2-emissionerne øge andelen af bæredygtige materialer i indkøbte komponenter og forbedre biodiversiteten)

| — | Støtte til leverandører for at forbedre deres miljøindvirkning |
| --- | --- |

—

Støtte til leverandører for at forbedre deres miljøindvirkning

| — | Overvågning og håndhævelse. |
| --- | --- |

—

Overvågning og håndhævelse.

Gyldighed

Mange OEM'er stiller krav om, at alle deres Tier 1-leverandører accepterer samme generelle miljømæssige adfærdskodeks, som indgår i købsaftaler. I første omgang kan det være hensigtsmæssigt at koncentrere sig om Tier 1-leverandører, der repræsenterer den største andel af de samlede indkøb, eller hvis aktiviteter har store miljømæssige konsekvenser. Revision af Trin 1-leverandører kræver en betydelig indsats, der kun forekommer gennemførlig for større organisationer, som allerede foretager nøje undersøgelse af leverandørens transaktioner. På længere sigt kan kravene pålægges flere leverandører.

For så vidt angår anvendelsen af denne bedste praksis for Tier 1-leverandørerne selv i stedet for OEM'er, bør leverandøreren tage højde for den indflydelse, som organisationen kan udøve til at viderebringe krav til deres egne leverandører som følge af deres egen størrelse eller kapacitet og relative betydning som kunder i deres leverandørers portefølje.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i46) | Andel af Tier 1 (direkte) leverandører (efter antal eller indkøbspotentiale/-værdi), der overholder de pålagte standarder i henhold til intern eller ekstern revision (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i46)

Andel af Tier 1 (direkte) leverandører (efter antal eller indkøbspotentiale/-værdi), der overholder de pålagte standarder i henhold til intern eller ekstern revision (%)

| (i47) | Selvevalueringsskemaer sendt til direkte højrisikoleverandører (J/N) |
| --- | --- |

(i47)

Selvevalueringsskemaer sendt til direkte højrisikoleverandører (J/N)

| (i48) | Direkte leverandørudvikling og -uddannelse gennemgået (J/N) |
| --- | --- |

(i48)

Direkte leverandørudvikling og -uddannelse gennemgået (J/N)

| (b23) | Alle større leverandører skal have et miljøstyringssystem for at kvalificere sig til købsaftaler |
| --- | --- |

(b23)

Alle større leverandører skal have et miljøstyringssystem for at kvalificere sig til købsaftaler

| (b24) | Miljøkriterier fastsættes på alle miljøvirkningsområder for købsaftaler |
| --- | --- |

(b24)

Miljøkriterier fastsættes på alle miljøvirkningsområder for købsaftaler

| (b25) | Alle direkte leverandører tilsendes spørgeskemaer til selvevaluering, og højrisikoleverandører revideres af kunder eller tredjeparter |
| --- | --- |

(b25)

Alle direkte leverandører tilsendes spørgeskemaer til selvevaluering, og højrisikoleverandører revideres af kunder eller tredjeparter

| (b26) | Direkte leverandørudvikling og -uddannelse gennemgås |
| --- | --- |

(b26)

Direkte leverandørudvikling og -uddannelse gennemgås

| (b27) | Der fastlægges håndhævelsesprocedurer for manglende overholdelse |
| --- | --- |

(b27)

Der fastlægges håndhævelsesprocedurer for manglende overholdelse

3.6.2.   Samarbejde med leverandører og kunder om reduceret emballage

BEMP består i at reducere og genbruge emballage, der anvendes til levering af materialer og komponenter.

Denne bedste praksis er baseret på følgende principper:

| — | Reduktion i unødvendig emballage og samtidig sikre tilstrækkelig funktionalitet (delenes integritet, nem adgang) |
| --- | --- |

—

Reduktion i unødvendig emballage og samtidig sikre tilstrækkelig funktionalitet (delenes integritet, nem adgang)

| — | Undersøgelse af alternative materialer til emballering, som enten er mindre ressourcekrævende eller lettere at genbruge/genvinde |
| --- | --- |

—

Undersøgelse af alternative materialer til emballering, som enten er mindre ressourcekrævende eller lettere at genbruge/genvinde

| — | Udvikling af omvendt logistik til at returnere tomme emballager til leverandører/indhente fra kunder i et lukket system |
| --- | --- |

—

Udvikling af omvendt logistik til at returnere tomme emballager til leverandører/indhente fra kunder i et lukket system

| — | Undersøgelse af alternativ anvendelse af engangsemballage, så bortskaffelse kan undgås (højere oppe i »affaldshierarkiet«
   (17)). |
| --- | --- |

—

Undersøgelse af alternativ anvendelse af engangsemballage, så bortskaffelse kan undgås (højere oppe i »affaldshierarkiet«
   (17)).

Gyldighed

Disse principper gælder for alle typer emballage, der anvendes i øjeblikket. De konkrete muligheder for innovative løsninger er begrænset af leverandørers eller kunders vilje til at samarbejde i henhold til ordningen.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i20) | Affaldsproduktion pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i20)

Affaldsproduktion pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed)

| (i49) | Produktion af emballageaffald pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed) |
| --- | --- |

(i49)

Produktion af emballageaffald pr. funktionel enhed (kg/funktionel enhed)

| (i50) | Produktion af emballageaffald pr. anlægsområde eller vedligeholdelsesgruppe (kg/anlægsområde, kg/vedligeholdelsesgruppe) |
| --- | --- |

(i50)

Produktion af emballageaffald pr. anlægsområde eller vedligeholdelsesgruppe (kg/anlægsområde, kg/vedligeholdelsesgruppe)

—

3.6.3.   Design med henblik på holdbarhed ved hjælp af livscyklusvurdering

En livscyklusvurdering hjælper med at identificere potentielle forbedringer og afvejninger mellem forskellige miljøpåvirkninger og bidrager til at undgå, at miljømæssige byrder rykkes fra én del af et produkts livscyklus til en anden.

BEMP skal gennemføre omfattende livscyklusvurderinger under designfasen for at støtte fastlæggelsen af specifikke mål for opnåelse af forbedringer af forskellige miljøpåvirkninger og for at sikre, at disse mål nås og at understøtte beslutningstagningen ved hjælp af redskaber til livscyklusvurdering for at:

| — | Sikre ressourcernes bæredygtighed |
| --- | --- |

—

Sikre ressourcernes bæredygtighed

| — | Sikre minimal brug af ressourcer inden for produktion og transport |
| --- | --- |

—

Sikre minimal brug af ressourcer inden for produktion og transport

| — | Sikre minimal brug af ressourcer i brugsfasen |
| --- | --- |

—

Sikre minimal brug af ressourcer i brugsfasen

| — | Sikre passende holdbarhed af produktet og dets komponenter |
| --- | --- |

—

Sikre passende holdbarhed af produktet og dets komponenter

| — | Muliggøre demontering, sortering og rensning |
| --- | --- |

—

Muliggøre demontering, sortering og rensning

| — | Muliggøre sammenligninger mellem forskellige typer mobilitetskoncepter. |
| --- | --- |

—

Muliggøre sammenligninger mellem forskellige typer mobilitetskoncepter.

Gyldighed

I princippet er der ingen grænser for, hvordan livscyklusvurderingerne kan anvendes til at træffe informerede designbeslutninger for det enkelte køretøj og for individuelle dele og materialer. De fleste SMV'er mangler imidlertid ekspertise og ressourcer til at imødegå efterspørgslen efter oplysninger om miljøpræstationerne over den samlede livscyklus, og der kan være behov for yderligere støtte.

Der er også begrænsninger for aktuelle metoder til livscyklusvurdering, da nogle indvirkningskategorier ikke er ordentligt indregnet i livscyklusvurderingerne — f.eks. tab af biodiversitet og indirekte virkninger som følge af flytning af landbrugsproduktion.

Livscyklusvurderinger kan være et ineffektivt værktøj til sammenligning af køretøjer mellem OEM'er, da de anvendte grænser, parametre og datasæt kan variere betydeligt, selv når ISO-standardretningslinjer følges. Det var ikke et af målene med værktøjet, da det først blev udviklet. Ikke desto mindre — som det er tilfældet for miljøstyringssystemer som EMAS — er livscyklusvurderingerne meget nyttige med hensyn til at måle den forbedring, som et selskab kan opnå for de miljømæssige resultater af sine produkter, ofte med sammenligning af et køretøj med sin forgænger i samme produktgruppe.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i51) | Gennemførelse af livscyklusvurderinger som støtte for design- og udviklingsbeslutninger (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i51)

Gennemførelse af livscyklusvurderinger som støtte for design- og udviklingsbeslutninger (J/N)

| (i52) | Forbedring af miljøindikatorer (CO2, energiforbrug, forurening osv.) for nye modeldesigns i de vigtigste produktgrupper i forhold til tidligere modeldesigns (%) |
| --- | --- |

(i52)

Forbedring af miljøindikatorer (CO2, energiforbrug, forurening osv.) for nye modeldesigns i de vigtigste produktgrupper i forhold til tidligere modeldesigns (%)

| (i53) | Udførelse af sammenligninger mellem forskellige typer mobilitetskoncepter (J/N) |
| --- | --- |

(i53)

Udførelse af sammenligninger mellem forskellige typer mobilitetskoncepter (J/N)

| (b28) | Livscyklusvurderinger foretages for de vigtigste produktgrupper i henhold til ISO 14040:2006 eller tilsvarende standarder |
| --- | --- |

(b28)

Livscyklusvurderinger foretages for de vigtigste produktgrupper i henhold til ISO 14040:2006 eller tilsvarende standarder

| (b29) | Der fastsættes mål for at sikre løbende forbedringer af de miljømæssige konsekvenser af nye køretøjskonstruktioner |
| --- | --- |

(b29)

Der fastsættes mål for at sikre løbende forbedringer af de miljømæssige konsekvenser af nye køretøjskonstruktioner

3.7.   BEMP'er til genfremstilling

Dette afsnit er relevante for fabrikanter af motorkøretøjer, dele og komponenter.

3.7.1.   Generelle bedste praksis for genfremstillingskomponenter

Opnåelse af højere niveauer af genfremstilling har en betydelig indvirkning på bevarelsen af materialer og energibesparelser.

BEMP skal øge omfanget af genfremstillingsaktiviteter og fastlægge procedurer for at sikre, at de genfremstillede dele er af høj kvalitet, og samtidig mindske miljøpåvirkningerne og udbygge aktiviteterne for at dække flere komponenter.

Gyldighed

Genfremstilling er typisk rentabelt for produkter med højere videresalgsværdier, og markederne for visse komponenter er allerede modne (f.eks. startmotorer, generatorer osv.). Andre områder befinder sig på et tidligere udviklingsstadium (såsom elektriske og elektroniske komponenter), hvor der er langt større kompleksitet, og hvor der er et betragteligt potentiale for markedsvækst på disse områder. Genfremstilling kan også være nyttig i situationer, hvor tidligere generationer af et produkt stadig findes på markedet, og som har brug for vedligeholdelse, men ikke længere er i produktion.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i54) | Genfremstillingsniveau (vægt pr. komponent (%)) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i54)

Genfremstillingsniveau (vægt pr. komponent (%))

| (i55) | Samlet genfremstillingsniveauer (% af genvundne komponenter) |
| --- | --- |

(i55)

Samlet genfremstillingsniveauer (% af genvundne komponenter)

—

4.   BEDSTE PRAKSIS FOR MILJØLEDELSE, SEKTORSPECIFIKKE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER OG BENCHMARKS FOR HØJESTE KVALITET FOR SEKTOREN FOR HÅNDTERING AF UDRANGEREDE KØRETØJER

4.1.   BEMP'er til indsamling af udrangerede køretøjer

Dette afsnit er relevant for godkendte behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer.

4.1.1.   Netværk for tilbagetagelse af komponenter og materialer

BEMP skal anvende et effektivt tilbagetagelsesnetværk til at øge andelen af genbrug, genvinding og nyttiggørelse, der er økonomisk realistisk ved behandling af udrangerede køretøjer. Dette indebærer omfattende samarbejde mellem forskellige aktører i branchen om at genvinde komponenter, hvor det er muligt at sammenlægge med andre affaldsstrømme og levere uddannelse og støtte.

Banebrydende godkendte behandlingsanlæg har indført bedste praksis ved at:

| — | samarbejde med sektorens aktører: for at koordinere sporing, indsamling og transport af komponenter og materialer og for at sikre, at de rette incitamenter er til stede for aktører i kæden |
| --- | --- |

—

samarbejde med sektorens aktører: for at koordinere sporing, indsamling og transport af komponenter og materialer og for at sikre, at de rette incitamenter er til stede for aktører i kæden

| — | forvalte/give incitamenter for returnering af produkter |
| --- | --- |

—

forvalte/give incitamenter for returnering af produkter

| — | sammenlægge med andre affaldsstrømme for at reducere den administrative byrde og samle ekspertise |
| --- | --- |

—

sammenlægge med andre affaldsstrømme for at reducere den administrative byrde og samle ekspertise

| — | yde teknisk støtte og skabe opmærksomhed. |
| --- | --- |

—

yde teknisk støtte og skabe opmærksomhed.

Gyldighed

De størst mulige miljøfordele forekommer at være indsamling af avanceret teknologi med begrænset driftslevetid (som f.eks. hybrid- eller elkøretøjer) samt komponenter/materialer, der er mindre økonomisk attraktive at afvikle (f.eks. plast og glas). Med hensyn til at forvalte/give incitament til at returnere produkter afhænger anvendelsen af alternative forretningsmodeller (hvis de findes) af lokale forskrifter, kundegrundlaget, den geografisk fordeling og den type produkt, det drejer sig om.

I nogle medlemsstater kan returordningerne blive udsat for konkurrence fra den uformelle sektor til demontering af udrangerede køretøjer.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i56) | Sats for bestemte produkter eller materialer gennem netværk for udrangerede køretøjer (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i56)

Sats for bestemte produkter eller materialer gennem netværk for udrangerede køretøjer (%)

| (b30) | Der er etableret samarbejde og partnerskaber med lokale/nationale organisationer om at oprette tilbagetagelsesnetværk |
| --- | --- |

(b30)

Der er etableret samarbejde og partnerskaber med lokale/nationale organisationer om at oprette tilbagetagelsesnetværk

4.2.   Behandling af udrangerede køretøjer

Dette afsnit er relevant for godkendte behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer.

4.2.1.   Bedre forureningsbekæmpelse vedrørende køretøjer

BEMP skal udføre obligatorisk og omhyggelig forureningsbekæmpelse vedrørende køretøjer med specialkonstrueret udstyr, hvor det er muligt. Miljømæssige overvejelser er relevante for forurening af jord og vand, men også i forbindelse med mulighederne for genvinding af materialer til genbrug og genvinding.

Bedste praksis er at indføre effektive systemer til forureningsbekæmpelse som f.eks.:

| — | udstyr, der borer sikkert i brændstoftanke og fjerner brændstof hydraulisk |
| --- | --- |

—

udstyr, der borer sikkert i brændstoftanke og fjerner brændstof hydraulisk

| — | drænings-/indsamlingsudstyr til olier, hydrauliske væsker osv. og til at fjerne olie fra støddæmpere |
| --- | --- |

—

drænings-/indsamlingsudstyr til olier, hydrauliske væsker osv. og til at fjerne olie fra støddæmpere

| — | redskaber til at fjerne katalysatoren |
| --- | --- |

—

redskaber til at fjerne katalysatoren

| — | udstyr til fjernelse og sikker oplagring af gasser fra luftkonditioneringsanlæg |
| --- | --- |

—

udstyr til fjernelse og sikker oplagring af gasser fra luftkonditioneringsanlæg

| — | udstyr til detonation af airbag |
| --- | --- |

—

udstyr til detonation af airbag

| — | udstyr til fjernelse af sædets sikkerhedsselestrammere |
| --- | --- |

—

udstyr til fjernelse af sædets sikkerhedsselestrammere

eller til at bruge alternative metoder til at opnå samme niveau af forureningsbekæmpelse.

Gyldighed

Forureningsbekæmpelsessatser vil blive påvirket af, hvorvidt et behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer er specialiseret i en bestemt type køretøj (f.eks. af en bestemt størrelse). Der stilles også krav om andre faktorer, f.eks. kommercielle forureningsbekæmpelsesmaskiner i nogle tilfælde eller passende opbevarings- og behandlingsanlæg for at sikre, at forureningsbekæmpelse er ufarlig for miljøet.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i57) | Fjernelsesrate for komponenter (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i57)

Fjernelsesrate for komponenter (%)

| (i58) | Genvindingsrate for væsker (%) |
| --- | --- |

(i58)

Genvindingsrate for væsker (%)

| (i59) | Montering af kommerciel forureningsbekæmpelsesmaskine eller udstyr med en tilsvarende ydeevne (J/N) |
| --- | --- |

(i59)

Montering af kommerciel forureningsbekæmpelsesmaskine eller udstyr med en tilsvarende ydeevne (J/N)

| (i60) | Anvendelse af teknikker til masseafbalancering til at overvåge forureningsbekæmpelsessatser(J/N) |
| --- | --- |

(i60)

Anvendelse af teknikker til masseafbalancering til at overvåge forureningsbekæmpelsessatser(J/N)

| (i61) | Indførelse af et kvalitetsstyringssystem (J/N) |
| --- | --- |

(i61)

Indførelse af et kvalitetsstyringssystem (J/N)

| (b31) | Organisationen har et certificeret kvalitetsstyringssystem |
| --- | --- |

(b31)

Organisationen har et certificeret kvalitetsstyringssystem

4.2.2.   Generel bedste praksis for plast- og kompositmaterialer

Der anvendes to primære metoder til at behandle plast- og kompositmaterialedele — demontering og genbrug af komponenter og post-shredder genanvendelse. De relative fordele og ulemper ved disse metoder afhænger for en stor dels vedkommende af tilgængeligheden og ydeevnen af behandlingsteknologier for udrangerede køretøjer.

BEMP skal derfor vurdere fordelene og ulemperne ud fra specifikke oplysninger, der er relevante for plast- og kompositmaterialedele. Førende organisationer har oprettet genanvendelse i lukkede systemer for udvalgte komponenter og fortsætter med at udvikle nye områder for at øge genanvendeligheden af deres køretøjer.

Gyldighed

Der kan udøves bedste praksis både inden for rammerne af pre-shredder og post-shredder genvindingsveje.

Tilknyttede miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i62) | Inddragelse af livscyklusvurderinger med henblik på at fastlægge de optimale materialetransportveje ud fra lokale faktorer (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i62)

Inddragelse af livscyklusvurderinger med henblik på at fastlægge de optimale materialetransportveje ud fra lokale faktorer (J/N)

| (i63) | Andel af komponenter, der er behandlet i henhold til den optimale livscyklusvurderingsvej (%) |
| --- | --- |

(i63)

Andel af komponenter, der er behandlet i henhold til den optimale livscyklusvurderingsvej (%)

—

5.   ANBEFALEDE SEKTORSPECIFIKKE CENTRALE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER

Følgende tabel viser et udvalg af centrale miljøpræstationsindikatorer for bilindustrien sammen med de tilknyttede benchmarks og henvisning til de relevante BEMP'er. Dette er et udsnit af alle de indikatorer, som er nævnt i afsnit 3 og 4.

| Antal | Anbefalet nøgleindikator | Fælles enhed | Vigtigste målgruppe | Kort beskrivelse | Anbefalet minimumsniveau af overvågning | Relateret EMAS-nøgleindikator (18) | Benchmark for højeste kvalitet | Relateret bedste miljøledelsespraksis (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BILINDUSTRI |
| 1 | Anlæg med et avanceret miljøledelsessystem | % af anlæg/aktiviteter | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Antal anlægsområder med et avanceret miljøledelsessystem (f.eks. registreret i EMAS eller ISO 14001-certificeret og som beskrevet i BEMP'en) divideret med det samlede antal anlægsområder | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet
  Materialeudnyttelse
  Vand
  Affald
  Biodiversitet
  Emissioner | Et avanceret miljøledelsessystem gennemføres på alle produktionsanlæg globalt | BEMP 3.1.1 |
| 2 | Antal anlæg med detaljerede energiovervågningssystemer | Antal anlæg/aktiviteter
  % af anlæg/aktiviteter | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer | Antallet af anlæg med tilstrækkelige energiovervågningssystemer. Dette kan også udtrykkes som en andel af det samlede antal anlæg på virksomheden | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet | Særlige energistyringsplaner gennemføres på alle anlægsområder
  Der gennemføres en nøje overvågning i henhold til gældende procesbestemmelser
  Anlægget gennemfører energistyringskontrol, f.eks. for at lukke områder af fabrikken i perioder med manglende produktivitet for anlægsområder med detaljeret overvågning | BEMP 3.2.1 |
| 3 | Samlet energiforbrug pr. funktionel enhed | kWh/funktionel enhed/år | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer | Årligt energiforbrug (varme, kulde og elektricitet) anvendt på produktionsanlægget divideret med den funktionelle enhed (f.eks. antal fremstillede køretøjer) | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet | — | BEMP 3.2.2 |
| 4 | Andel af produktionsanlæg, der vurderes med henblik på potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer | Produktionsanlæg, der vurderes med henblik på potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder divideret med det samlede antal produktionsanlæg | Virksomhedsniveau | Emissioner | Alle produktionssteder vurderes med hensyn til potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder
  Der findes en politik til indførelse af forbedringer i brugen af vedvarende energi | BEMP 3.2.3 |
| 5 | Andel af anlægsområdets energiforbrug, der er dækket af vedvarende energi | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer | Mængde vedvarende energi (herunder både energi, der produceres på stedet, og som indkøbes) divideret med det samlede energiforbrug på stedet. | Virksomhedsniveau | Emissioner | Energiforbruget indberettes med oplysning om andelen af fossile og ikke-fossile energikilder | BEMP 3.2.3 |
| 6 | Energiforbrug af belysningsudstyr | kWh/år | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer | Årligt energiforbrug til belysning målt på anlægget | Anlægsniveau | Energieffektivitet
  Emissioner | — | BEMP 3.2.4 |
| 7 | Gennemførelse af forbedret positionering, energieffektiv belysning | % af belysningsområder inden på anlægsområdet
  % af samlet antal anlægsområder | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Forbedrede positioneringssystemer og energieffektive belysningssystemer gennemføres på anlægsområdet | Anlægsniveau | Energieffektivitet
  Emissioner | De mest energieffektive belysningsløsninger, der er bedst egnede til at opfylde bestemte krav på arbejdspladsen, gennemføres på alle anlægsområder | BEMP 3.2.4 |
| 8 | Gennemførelse af områdebaserede belysningsstrategier | % af belysningsområder inden på anlægsområdet
  % af samlet antal anlægsområder | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Forvaltning af belysning skal gennemføres på et områdemæssigt grundlag, dvs. der tændes eller slukkes for belysningen i henhold til krav og tilstedeværelse på hvert anlægsområde | Anlægsniveau | Energieffektivitet
  Emissioner | Zoneinddelingsordninger er indført på alle anlæg i henhold til bedste praksis | BEMP 3.2.4 |
| 9 | Trykluftsystemets elektricitetsforbrug pr. volumenenhed, der hvor systemet sidste anvendes | kWh/Nm3 af leveret trykluft ved det for trykluftsystemet angivne driftstryk | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Elektricitet, der anvendes pr. standard kubikmeter trykluft, og leveres ved et nærmere angivet tryk, der hvor systemet sidst anvendes | Anlægsniveau | Energieffektivitet
  Emissioner | Trykluftsystemet har et energiforbrug på mindre end 0,11 kWh/Nm3 for et trykluftsystem, der arbejder ved et tryk på ca. 6,5 bar | BEMP 3.2.5 |
| 10 | Andel af elmotorer med en frekvensomformer installeret | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Antal motorer med en frekvensomformer installeret divideret med det samlede antal motorer.
  Alternativt kan denne indikator kan også beregnes ud fra den elektriske effekt af motorer med monterede frekvensomformere divideret med den samlede elektriske effekt fra alle elmotorer. | Anlægsniveau | Energieffektivitet
  Emissioner | — | BEMP 3.2.6 |
| 11 | Affaldsproduktion pr. funktionel enhed | kg/funktionel enhed | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Samlet mængde genereret affald (farligt og ufarligt) divideret med de valgte funktionelle enheder (f.eks. antal producerede biler) | Anlægsniveau | Affald | — | BEMP 3.2.7 |
| 12 | Etablering og gennemførelse af en overordnet affaldsstrategi med overvågning og mål for forbedringer | J/N | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Der er indført en affaldshåndteringsstrategi på anlægsområdeniveau med overvågning og mål for forbedringer | Anlægsniveau | Affald | Planer for affaldshåndtering indført [på alle anlægsområder] | BEMP 3.3.1 |
| 13 | Affald sendes til specifikke affaldsstrømme, herunder genanvendelse, energiudvinding og deponering | kg/funktionel enhed | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Genereret affald overvåges og de forskellige mængder, der sendes til genvinding, energiudnyttelse og bortskaffelse på deponeringsanlæg, registreres | Anlægsniveau | Affald | Intet affald sendes til deponering fra alle produktions- og ikke-produktionsrelaterede aktiviteter/anlægsområder | BEMP 3.3.1 |
| 14 | Vandforbrug pr. funktionel enhed | L/funktionel enhed | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Samlet mængde vand, der bruges på de enkelte anlæg divideret med de valgte funktionelle enheder (f.eks. antal producerede biler) | Anlægsniveau | Vand | Indførelse af en vandstrategi baseret på et anerkendt værktøj, såsom CEO Water Mandate, der omfatter en vurdering af vandknaphed
  Vandforbrug på anlægsområdet måles pr. anlægsområde og for hver proces, eventuelt med softwareautomatisering
  Der er fastsat tærskler for reduktion af mængden af forurenende stoffer i spildevand ud over lovens minimumskrav | BEMP 3.4.1, 3.4.2, 3.4.3 |
| 15 | Andel af operationer i eksisterende anlæg, der er udstyret med vandbesparende anordninger og processer | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Antal bedrifter på eksisterende anlægsområder, som er eftermonteret med vandbesparende anordninger og processer i forhold til det samlede antal bedrifter | Anlægsniveau | Vand | Alle nye anlægsområder er udformet med vandbesparende sanitære anordninger, og eftermontering af vandbesparende anordninger indføres gradvist i alle eksisterende anlægsområder | BEMP 3.4.2 |
| 16 | Andel af nye anlæg, der er konstrueret med vandbesparende anordninger og processer | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Antal nye anlæg konstrueret med vandbesparende anordninger og processer ud af det samlede antal nye anlægsområder | Anlægsniveau | Vand | Alle nye anlægsområder er udformet med vandbesparende sanitære anordninger, og eftermontering af vandbesparende anordninger indføres gradvist i alle eksisterende anlægsområder | BEMP 3.4.2 |
| 17 | Procentdel af det samlede vandforbrug, der er opfyldt af genvundet regn- eller spildevand | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Mængde vand, der anvendes på anlægget, som er recirkuleret vand i produktionsprocesser eller regnvand, der er indsamlet i et regnvandsanlæg | Anlægsniveau | Vand | Lukkede systemer til genanvendelse af vand er gennemført med en genvindingsprocent på mindst 90, når det er muligt
  30 % af det anvendte vand fås fra regnvand, dog kun i områder med tilstrækkelig nedbør | BEMP 3.4.3 |
| 18 | Anvendelse af metoder til vurdering af økosystemtjenester i værdikæden | J/N
  Procentvis dækning af værdikæden | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter | Der foretages en vurdering af økosystemtjenester i værdikæden.
  Der kan desuden foretages en vurdering af den andel af værdikæden, som en vurdering af økosystemtjenesterne anvendes på | Virksomhedsniveau | Biodiversitet | Der afholdes en gennemgang på højt niveau af økosystemet i hele værdikæden efterfulgt af en mere detaljeret gennemgang af økosystemet i identificerede højrisikoområder
  Strategier for at afbøde problemer i de identificerede prioritetsområder i forsyningskæden udarbejdes i samarbejde med lokale interessenter og eksterne eksperter | BEMP 3.5.1 |
| 19 | Antal projekter eller samarbejde med berørte parter om at behandle biodiversitetsspørgsmål | # | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter
  Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Der kan føres tilsyn med antal iværksatte samarbejdsprojekter med lokale interessenter og eksperter, der er beskæftiget med biodiversitet | Anlægsniveau | Biodiversitet | Der er indført en omfattende biodiversitetsplan for at sikre systematisk inddragelse af biodiversitetsspørgsmål gennem måling, overvågning og rapportering.
  Samarbejde med eksperter og lokale interessenter er på plads | BEMP 3.5.2 |
| 20 | Andelen af Tier 1 (direkte) -leverandører, som opfylder de krævede standarder i henhold til interne eller eksterne revisioner | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter | Procentdel (efter antal eller værdi af købte produkter) af Tier 1 (direkte) -leverandører, som opfylder de krævede standarder i henhold til interne eller eksterne revisioner | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet
  Materialeudnyttelse
  Vand
  Affald
  Biodiversitet
  Emissioner | Alle de største leverandører skal have et miljøledelsessystem for at kunne kvalificere sig til købsaftaler
  Miljømæssige kriterier fastsættes for alle områder, der indebærer en miljøpåvirkning af købsaftaler
  Alle direkte leverandører tilsendes spørgeskemaer om selvevaluering, og tredjeparter foretager revision af højrisikoleverandører
  Der foretages oplæring og uddannelse af direkte leverandører
  Der fastlægges procedurer for manglende overholdelse | BEMP 3.6.1 |
| 21 | Produktion af emballageaffald pr. funktionel enhed | Kg/funktionel enhed | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter | Produceret emballageaffald divideret med de valgte funktionelle enheder (f.eks. antal producerede biler) | Anlægsniveau | Affald | — | BEMP 3.6.2 |
| 22 | Afholdelse af livscyklusvurderinger af de vigtigste produktgrupper for at støtte design- og udviklingsbeslutninger | J/N | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter | Livscyklusvurderinger udføres på de vigtigste produktgrupper for at støtte design- og udviklingsbeslutninger | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet
  Materialeudnyttelse
  Vand
  Affald
  Biodiversitet
  Emissioner | Livscyklusvurderinger foretages for de vigtigste produktgrupper i henhold til ISO 14040:2006 eller tilsvarende standarder | BEMP 3.6.3 |
| 23 | Forbedringer af miljømæssige indikatorer (CO2, energiforbrug, forurening osv.) for nye modeldesigns i de vigtigste produktgrupper sammenlignet med tidligere modeldesigns | % | Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter | Forbedringer af miljømæssige indikatorer (CO2, energiforbrug, forurening osv.) fastsættes for nye modeldesigns i de vigtigste produktgrupper sammenlignet med tidligere modeldesigns. Denne indikator overvåger, hvor mange forskellige indikatorer blev forbedret for produktet | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet
  Materialeudnyttelse
  Vand
  Affald
  Biodiversitet
  Emissioner | Der er fastsat mål for at sikre løbende forbedringer af de miljømæssige konsekvenser af nye køretøjskonstruktioner | BEMP 3.6.3 |
| HÅNDTERING AF UDRANGEREDE KØRETØJER |
| 24 | Raten for specifikke produkter eller materialer gennem netværk for udrangerede køretøjer | %
  (produkt eller materiale, der er udvundet/sat på markedet) | Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Mængde af specifikke produkter eller materialer, der nyttiggøres gennem netværk for udrangerede køretøjer, divideret med den samlede mængde materialer fra udrangerede køretøjer | Virksomhedsniveau | Affald
  Materialeudnyttelse | Der er etableret samarbejde og partnerskaber med lokale/nationale organisationer | BEMP 4.1.1 |
| 25 | Vedtagelse af et kvalitetsstyringssystem | J/N | Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Der er indført et certificeret kvalitetsstyringssystem i organisationen til behandling af udrangerede køretøjer | Virksomhedsniveau | Affald
  Materialeudnyttelse | Der er indført et certificeret kvalitetsstyringssystem i organisationen | BEMP 4.2.1 |
| 26 | Installering af kommerciel forureningsbekæmpelsesmaskine eller udstyr med en tilsvarende ydeevne | J/N | Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer | Der installeres en kommerciel rensemaskine eller tilsvarende udstyr på anlægget | Anlægsniveau | Samlet årlig affaldsproduktion | — | BEMP 4.2.1 |
| 27 | Overvejelse af undersøgelser af livscyklusvurderinger med henblik på at fastlægge de optimale materialetransportveje ud fra lokale faktorer | J/N | ATF'er | Undersøgelser af livscyklusvurderinger bruges til at fastslå optimale materialeveje (adskillelse og genvinding af komponenter vs. post-shredder genvinding), i henhold til lokale faktorer | Virksomhedsniveau | Energieffektivitet
  Materialeudnyttelse
  Vand
  Affald
  Biodiversitet
  Emissioner | — | BEMP 4.2.2 |

Antal

Anbefalet nøgleindikator

Fælles enhed

Vigtigste målgruppe

Kort beskrivelse

Anbefalet minimumsniveau af overvågning

Relateret EMAS-nøgleindikator (18)

Benchmark for højeste kvalitet

Relateret bedste miljøledelsespraksis (19)

BILINDUSTRI

1

Anlæg med et avanceret miljøledelsessystem

% af anlæg/aktiviteter

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Antal anlægsområder med et avanceret miljøledelsessystem (f.eks. registreret i EMAS eller ISO 14001-certificeret og som beskrevet i BEMP'en) divideret med det samlede antal anlægsområder

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

Et avanceret miljøledelsessystem gennemføres på alle produktionsanlæg globalt

BEMP 3.1.1

2

Antal anlæg med detaljerede energiovervågningssystemer

Antal anlæg/aktiviteter

% af anlæg/aktiviteter

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer

Antallet af anlæg med tilstrækkelige energiovervågningssystemer. Dette kan også udtrykkes som en andel af det samlede antal anlæg på virksomheden

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

Særlige energistyringsplaner gennemføres på alle anlægsområder

Der gennemføres en nøje overvågning i henhold til gældende procesbestemmelser

Anlægget gennemfører energistyringskontrol, f.eks. for at lukke områder af fabrikken i perioder med manglende produktivitet for anlægsområder med detaljeret overvågning

BEMP 3.2.1

3

Samlet energiforbrug pr. funktionel enhed

kWh/funktionel enhed/år

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer

Årligt energiforbrug (varme, kulde og elektricitet) anvendt på produktionsanlægget divideret med den funktionelle enhed (f.eks. antal fremstillede køretøjer)

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

—

BEMP 3.2.2

4

Andel af produktionsanlæg, der vurderes med henblik på potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer

Produktionsanlæg, der vurderes med henblik på potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder divideret med det samlede antal produktionsanlæg

Virksomhedsniveau

Emissioner

Alle produktionssteder vurderes med hensyn til potentiale og muligheder for udnyttelse af vedvarende energikilder

Der findes en politik til indførelse af forbedringer i brugen af vedvarende energi

BEMP 3.2.3

5

Andel af anlægsområdets energiforbrug, der er dækket af vedvarende energi

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer

Mængde vedvarende energi (herunder både energi, der produceres på stedet, og som indkøbes) divideret med det samlede energiforbrug på stedet.

Virksomhedsniveau

Emissioner

Energiforbruget indberettes med oplysning om andelen af fossile og ikke-fossile energikilder

BEMP 3.2.3

6

Energiforbrug af belysningsudstyr

kWh/år

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte faciliteter til behandling af udrangerede køretøjer

Årligt energiforbrug til belysning målt på anlægget

Anlægsniveau

Energieffektivitet

Emissioner

—

BEMP 3.2.4

7

Gennemførelse af forbedret positionering, energieffektiv belysning

% af belysningsområder inden på anlægsområdet

% af samlet antal anlægsområder

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Forbedrede positioneringssystemer og energieffektive belysningssystemer gennemføres på anlægsområdet

Anlægsniveau

Energieffektivitet

Emissioner

De mest energieffektive belysningsløsninger, der er bedst egnede til at opfylde bestemte krav på arbejdspladsen, gennemføres på alle anlægsområder

BEMP 3.2.4

8

Gennemførelse af områdebaserede belysningsstrategier

% af belysningsområder inden på anlægsområdet

% af samlet antal anlægsområder

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Forvaltning af belysning skal gennemføres på et områdemæssigt grundlag, dvs. der tændes eller slukkes for belysningen i henhold til krav og tilstedeværelse på hvert anlægsområde

Anlægsniveau

Energieffektivitet

Emissioner

Zoneinddelingsordninger er indført på alle anlæg i henhold til bedste praksis

BEMP 3.2.4

9

Trykluftsystemets elektricitetsforbrug pr. volumenenhed, der hvor systemet sidste anvendes

kWh/Nm3 af leveret trykluft ved det for trykluftsystemet angivne driftstryk

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Elektricitet, der anvendes pr. standard kubikmeter trykluft, og leveres ved et nærmere angivet tryk, der hvor systemet sidst anvendes

Anlægsniveau

Energieffektivitet

Emissioner

Trykluftsystemet har et energiforbrug på mindre end 0,11 kWh/Nm3 for et trykluftsystem, der arbejder ved et tryk på ca. 6,5 bar

BEMP 3.2.5

10

Andel af elmotorer med en frekvensomformer installeret

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Antal motorer med en frekvensomformer installeret divideret med det samlede antal motorer.

Alternativt kan denne indikator kan også beregnes ud fra den elektriske effekt af motorer med monterede frekvensomformere divideret med den samlede elektriske effekt fra alle elmotorer.

Anlægsniveau

Energieffektivitet

Emissioner

—

BEMP 3.2.6

11

Affaldsproduktion pr. funktionel enhed

kg/funktionel enhed

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Samlet mængde genereret affald (farligt og ufarligt) divideret med de valgte funktionelle enheder (f.eks. antal producerede biler)

Anlægsniveau

Affald

—

BEMP 3.2.7

12

Etablering og gennemførelse af en overordnet affaldsstrategi med overvågning og mål for forbedringer

J/N

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Der er indført en affaldshåndteringsstrategi på anlægsområdeniveau med overvågning og mål for forbedringer

Anlægsniveau

Affald

Planer for affaldshåndtering indført [på alle anlægsområder]

BEMP 3.3.1

13

Affald sendes til specifikke affaldsstrømme, herunder genanvendelse, energiudvinding og deponering

kg/funktionel enhed

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Genereret affald overvåges og de forskellige mængder, der sendes til genvinding, energiudnyttelse og bortskaffelse på deponeringsanlæg, registreres

Anlægsniveau

Affald

Intet affald sendes til deponering fra alle produktions- og ikke-produktionsrelaterede aktiviteter/anlægsområder

BEMP 3.3.1

14

Vandforbrug pr. funktionel enhed

L/funktionel enhed

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Samlet mængde vand, der bruges på de enkelte anlæg divideret med de valgte funktionelle enheder (f.eks. antal producerede biler)

Anlægsniveau

Vand

Indførelse af en vandstrategi baseret på et anerkendt værktøj, såsom CEO Water Mandate, der omfatter en vurdering af vandknaphed

Vandforbrug på anlægsområdet måles pr. anlægsområde og for hver proces, eventuelt med softwareautomatisering

Der er fastsat tærskler for reduktion af mængden af forurenende stoffer i spildevand ud over lovens minimumskrav

BEMP 3.4.1, 3.4.2, 3.4.3

15

Andel af operationer i eksisterende anlæg, der er udstyret med vandbesparende anordninger og processer

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Antal bedrifter på eksisterende anlægsområder, som er eftermonteret med vandbesparende anordninger og processer i forhold til det samlede antal bedrifter

Anlægsniveau

Vand

Alle nye anlægsområder er udformet med vandbesparende sanitære anordninger, og eftermontering af vandbesparende anordninger indføres gradvist i alle eksisterende anlægsområder

BEMP 3.4.2

16

Andel af nye anlæg, der er konstrueret med vandbesparende anordninger og processer

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Antal nye anlæg konstrueret med vandbesparende anordninger og processer ud af det samlede antal nye anlægsområder

Anlægsniveau

Vand

Alle nye anlægsområder er udformet med vandbesparende sanitære anordninger, og eftermontering af vandbesparende anordninger indføres gradvist i alle eksisterende anlægsområder

BEMP 3.4.2

17

Procentdel af det samlede vandforbrug, der er opfyldt af genvundet regn- eller spildevand

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Mængde vand, der anvendes på anlægget, som er recirkuleret vand i produktionsprocesser eller regnvand, der er indsamlet i et regnvandsanlæg

Anlægsniveau

Vand

Lukkede systemer til genanvendelse af vand er gennemført med en genvindingsprocent på mindst 90, når det er muligt

30 % af det anvendte vand fås fra regnvand, dog kun i områder med tilstrækkelig nedbør

BEMP 3.4.3

18

Anvendelse af metoder til vurdering af økosystemtjenester i værdikæden

J/N

Procentvis dækning af værdikæden

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Der foretages en vurdering af økosystemtjenester i værdikæden.

Der kan desuden foretages en vurdering af den andel af værdikæden, som en vurdering af økosystemtjenesterne anvendes på

Virksomhedsniveau

Biodiversitet

Der afholdes en gennemgang på højt niveau af økosystemet i hele værdikæden efterfulgt af en mere detaljeret gennemgang af økosystemet i identificerede højrisikoområder

Strategier for at afbøde problemer i de identificerede prioritetsområder i forsyningskæden udarbejdes i samarbejde med lokale interessenter og eksterne eksperter

BEMP 3.5.1

19

Antal projekter eller samarbejde med berørte parter om at behandle biodiversitetsspørgsmål

#

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Der kan føres tilsyn med antal iværksatte samarbejdsprojekter med lokale interessenter og eksperter, der er beskæftiget med biodiversitet

Anlægsniveau

Biodiversitet

Der er indført en omfattende biodiversitetsplan for at sikre systematisk inddragelse af biodiversitetsspørgsmål gennem måling, overvågning og rapportering.

Samarbejde med eksperter og lokale interessenter er på plads

BEMP 3.5.2

20

Andelen af Tier 1 (direkte) -leverandører, som opfylder de krævede standarder i henhold til interne eller eksterne revisioner

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Procentdel (efter antal eller værdi af købte produkter) af Tier 1 (direkte) -leverandører, som opfylder de krævede standarder i henhold til interne eller eksterne revisioner

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

Alle de største leverandører skal have et miljøledelsessystem for at kunne kvalificere sig til købsaftaler

Miljømæssige kriterier fastsættes for alle områder, der indebærer en miljøpåvirkning af købsaftaler

Alle direkte leverandører tilsendes spørgeskemaer om selvevaluering, og tredjeparter foretager revision af højrisikoleverandører

Der foretages oplæring og uddannelse af direkte leverandører

Der fastlægges procedurer for manglende overholdelse

BEMP 3.6.1

21

Produktion af emballageaffald pr. funktionel enhed

Kg/funktionel enhed

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Produceret emballageaffald divideret med de valgte funktionelle enheder (f.eks. antal producerede biler)

Anlægsniveau

Affald

—

BEMP 3.6.2

22

Afholdelse af livscyklusvurderinger af de vigtigste produktgrupper for at støtte design- og udviklingsbeslutninger

J/N

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Livscyklusvurderinger udføres på de vigtigste produktgrupper for at støtte design- og udviklingsbeslutninger

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

Livscyklusvurderinger foretages for de vigtigste produktgrupper i henhold til ISO 14040:2006 eller tilsvarende standarder

BEMP 3.6.3

23

Forbedringer af miljømæssige indikatorer (CO2, energiforbrug, forurening osv.) for nye modeldesigns i de vigtigste produktgrupper sammenlignet med tidligere modeldesigns

%

Producenter af motorkøretøjer, dele og komponenter

Forbedringer af miljømæssige indikatorer (CO2, energiforbrug, forurening osv.) fastsættes for nye modeldesigns i de vigtigste produktgrupper sammenlignet med tidligere modeldesigns. Denne indikator overvåger, hvor mange forskellige indikatorer blev forbedret for produktet

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

Der er fastsat mål for at sikre løbende forbedringer af de miljømæssige konsekvenser af nye køretøjskonstruktioner

BEMP 3.6.3

HÅNDTERING AF UDRANGEREDE KØRETØJER

24

Raten for specifikke produkter eller materialer gennem netværk for udrangerede køretøjer

%

(produkt eller materiale, der er udvundet/sat på markedet)

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Mængde af specifikke produkter eller materialer, der nyttiggøres gennem netværk for udrangerede køretøjer, divideret med den samlede mængde materialer fra udrangerede køretøjer

Virksomhedsniveau

Affald

Materialeudnyttelse

Der er etableret samarbejde og partnerskaber med lokale/nationale organisationer

BEMP 4.1.1

25

Vedtagelse af et kvalitetsstyringssystem

J/N

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Der er indført et certificeret kvalitetsstyringssystem i organisationen til behandling af udrangerede køretøjer

Virksomhedsniveau

Affald

Materialeudnyttelse

Der er indført et certificeret kvalitetsstyringssystem i organisationen

BEMP 4.2.1

26

Installering af kommerciel forureningsbekæmpelsesmaskine eller udstyr med en tilsvarende ydeevne

J/N

Godkendte anlæg til behandling af udrangerede køretøjer

Der installeres en kommerciel rensemaskine eller tilsvarende udstyr på anlægget

Anlægsniveau

Samlet årlig affaldsproduktion

—

BEMP 4.2.1

27

Overvejelse af undersøgelser af livscyklusvurderinger med henblik på at fastlægge de optimale materialetransportveje ud fra lokale faktorer

J/N

ATF'er

Undersøgelser af livscyklusvurderinger bruges til at fastslå optimale materialeveje (adskillelse og genvinding af komponenter vs. post-shredder genvinding), i henhold til lokale faktorer

Virksomhedsniveau

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

—

BEMP 4.2.2

---

(1)  Den videnskabelige og politiske rapport er offentligt tilgængelig på JRC's websted på følgende adresse: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_CarManufacturing.pdf. Konklusionerne om bedste praksis for miljøledelse og anvendeligheden deraf samt de udpegede specifikke miljøpræstationsindikatorer og de fastsatte benchmarks for højeste kvalitet, der fremgår af dette referencedokument, bygger på resultaterne i den videnskabelige og politiske rapport. Alle baggrundsoplysningerne og de tekniske detaljer fremgår af rapporten.

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 af 29. juni 1993 om industrivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision (EFT L 168 af 10.7.1993, s. 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1).

(4)  I henhold til bilag IV (B.e.) i EMAS-forordningen skal miljøredegørelsen indeholde »et resumé af de foreliggende data om organisationens miljøpræstationer set i forhold til dens miljømålsætninger og miljømål i relation til dens væsentlige miljøvirkninger. Der skal rapporteres om nøgleindikatorer og andre relevante miljøpræstationsindikatorer, jf. del C«. I bilag IV, del C, anføres følgende: »Hver organisation skal desuden hvert år gøre rede for sine præstationer vedrørende de mere specifikke miljømæssige aspekter, som den har anført i miljøredegørelsen, under hensyntagen til eventuelle sektorreferencedokumenter som omhandlet i artikel 46.«

(5)  
  »Rapport om bedste praksis«, der er udgivet af JRC, og som indeholder en detaljeret beskrivelse af de bedste praksisser med en praktisk vejledning til, hvordan de skal gennemføres, kan tilgås online på http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_CarManufacturing.pdf. Læseren opfordres til at læse mere deri, hvis de er interesserede i at lære mere om nogle af de bedste praksisser, der er beskrevet i dette referencedokument.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(7)  BREF-dokumenter: Referencedokumenter om bedste tilgængelige teknik. Yderligere oplysninger om indholdet af referencedokumenterne om bedste tilgængelige teknik og en fyldestgørende forklaring af termer, akronymer og dokumentkoder kan findes på Det Europæiske Kontor for Integreret Forebyggelse og Bekæmpelse af Forurenings websted: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/

(8)  Der arbejdes i øjeblikket på at identificere bedste praksis for miljøledelse for fremstillingssektoren for bearbejdede metalprodukter, og yderligere oplysninger og opdateringer er offentliggjort på: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html.

(9)  Der arbejdes i øjeblikket på at identificere bedste praksis for miljøledelse i fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, og yderligere oplysninger og opdateringer er offentliggjort på: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/eeem.html.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF af 6. september 2006 om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer samt om ophævelse af direktiv 91/157/EØF (EUT L 266 af 26.9.2006, s. 1), kendt som batteridirektivet.

(11)  OEM = Original Equipment Manufacturers, dvs. bilproducenter.

(12)  ATF'er = godkendte behandlingsanlæg som defineret i direktiv 2000/53/EF om udrangerede køretøjer.

(13)  I denne og i flere andre indikatorer henviser udtrykket »funktionel enhed« til en produktionsenhed eller aktivitet eller til et ressourceforbrug, som den enkelte organisation vælger for at afspejle, hvad der er mest relevante for så vidt angår selskabets særlige situation (og kan tilpasses alt efter anlæg, miljøforhold osv.). Typiske parametre (sædvanligvis optalt over en referenceperiode, f.eks. 1 år), der er i brug i industrien som funktionelle enheder, omfatter for eksempel:

| — | antal producerede enheder (køretøjer, motorer, gearkasser, dele...) |
| --- | --- |

—

antal producerede enheder (køretøjer, motorer, gearkasser, dele...)

| — | omsætning i EUR |
| --- | --- |

—

omsætning i EUR

| — | værditilvækst i EUR |
| --- | --- |

—

værditilvækst i EUR

| — | output målt i kg |
| --- | --- |

—

output målt i kg

| — | antal fuldtidsækvivalente (FTE) medarbejdere |
| --- | --- |

—

antal fuldtidsækvivalente (FTE) medarbejdere

| — | præsterede arbejdstimer |
| --- | --- |

—

præsterede arbejdstimer

(14)  Hvis målt på detaljeret niveau.

(15)  Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3), kendt som affaldsrammedirektivet, indføres en foretrukken rækkefølge for foranstaltninger til at mindske og håndtere affald. Dette er kendt som affaldshierarkiet. Højeste prioritet tillægges affaldsforebyggelse efterfulgt af genbrug, derpå genanvendelse og derefter (energi) genvinding af affaldsfraktioner, der ikke kan undgås, genanvendes eller genvindes. Endelig bortskaffelse af affald må kun overvejes, når ingen af de tidligere nævnte løsninger er mulige.

(16)  Denne BEMP er ikke specielt rettet mod lakeringsanlæg (hvor der kan opnås betydelige vandbesparelser), da der findes eksisterende retningslinjer i de relevante BREF'er (STS, STM).

(17)  Se afsnit 3.3.1.

(18)  EMAS-kerneindikatorer er anført i bilag IV til forordning (EF) nr. 1221/2009 (afsnit C.2).

(19)  Tallene henviser til afsnittene i dette dokument.

---

| 18.1.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/94

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2019/63

af 19. december 2018

om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (1), særlig artikel 46, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligter Kommissionen til at udarbejde sektorreferencedokumenter for bestemte erhvervssektorer. Dokumenterne skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet. Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved forordning (EF) nr. 1221/2009, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligter Kommissionen til at udarbejde sektorreferencedokumenter for bestemte erhvervssektorer. Dokumenterne skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet. Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved forordning (EF) nr. 1221/2009, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning.

| (2) | Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligtede Kommissionen til at udarbejde en arbejdsplan indeholdende en vejledende liste over de sektorer, som skal prioriteres i forbindelse med vedtagelsen af sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter. Kommissionen identificerede fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr som en prioriteret sektor i sin meddelelse om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (2) |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligtede Kommissionen til at udarbejde en arbejdsplan indeholdende en vejledende liste over de sektorer, som skal prioriteres i forbindelse med vedtagelsen af sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter. Kommissionen identificerede fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr som en prioriteret sektor i sin meddelelse om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (2)

| (3) | Sektorreferencedokumentet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr bør fokusere på bedste praksis, indikatorer og benchmarks for producenter af elektrisk og elektronisk udstyr. Ved anvendelse af bedste praksis for miljøledelse bør dokumentet udpege konkrete tiltag for at forbedre den overordnede miljøledelse for virksomheder i sektoren på tre hovedområder: fremstillingsprocesser, forvaltning af forsyningskæden og foranstaltninger til fremme af en mere cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

(3)

Sektorreferencedokumentet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr bør fokusere på bedste praksis, indikatorer og benchmarks for producenter af elektrisk og elektronisk udstyr. Ved anvendelse af bedste praksis for miljøledelse bør dokumentet udpege konkrete tiltag for at forbedre den overordnede miljøledelse for virksomheder i sektoren på tre hovedområder: fremstillingsprocesser, forvaltning af forsyningskæden og foranstaltninger til fremme af en mere cirkulær økonomi.

| (4) | For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede sig på indførelsen af sektorreferencedokumentet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, bør datoen for anvendelsen af denne afgørelse udsættes i 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(4)

For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede sig på indførelsen af sektorreferencedokumentet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, bør datoen for anvendelsen af denne afgørelse udsættes i 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| (5) | Ved udarbejdelsen af sektorreferencedokumentet, der udgør bilaget til denne afgørelse, har Kommissionen hørt medlemsstaterne og andre interessenter i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Ved udarbejdelsen af sektorreferencedokumentet, der udgør bilaget til denne afgørelse, har Kommissionen hørt medlemsstaterne og andre interessenter i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1221/2009.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 findes i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den skal gælde fra 19. maj 2019.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2018.

For Kommissionen

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 358 af 8.12.2011, s. 2.

2

---

BILAG

1.   INDLEDNING

Dette sektorreferencedokument (SRD) bygger på en detaljeret videnskabelig og politisk rapport (1) (»Best Practice Report«), der er udarbejdet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC).

Relevant retsgrundlag

Fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) blev indført i 1993 for organisationers frivillige deltagelse, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 (2). Der har efterfølgende været to større ændringer af EMAS:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (3). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (3).

| — | forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 1221/2009.

Et vigtigt nyt element i den seneste revision, som trådte i kraft den 11. januar 2010, er artikel 46 om udarbejdelse af SRD'er. SRD'erne skal omfatte bedste praksis for miljøledelse (BEMP), miljøpræstationsindikatorer for specifikke sektorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme præstationsniveauet.

Hvordan dette dokument skal forstås og bruges

Ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) er en ordning vedrørende organisationers frivillige deltagelse, hvor organisationerne forpligter sig til at gennemføre løbende miljøforbedringer. Dette SRD giver inden for disse rammer sektorspecifik vejledning til fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr og angiver en række muligheder for forbedring og bedste praksis.

Dokumentet er udarbejdet af Europa-Kommissionen under anvendelse af bidrag fra interessenter. En teknisk arbejdsgruppe sammensat af eksperter og interessenter i sektoren og anført af JRC drøftede og blev til sidst enige om den bedste praksis for miljøledelse, de sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og de benchmarks for højeste kvalitet, der er beskrevet i dette dokument. Navnlig disse benchmarks blev anset for at være repræsentative for det miljøpræstationsniveau, der kan opnås af de organisationer i sektoren, der klarer sig bedst.

Formålet med SRD'et er at hjælpe og støtte alle organisationer, der agter at forbedre deres miljøpræstation, ved at tilvejebringe idéer og inspiration samt give praktisk og teknisk vejledning.

Dette SRD henvender sig primært til organisationer, der allerede er registreret hos EMAS, dernæst til organisationer, der overvejer at blive registreret hos EMAS i fremtiden, og til sidst til alle organisationer, der ønsker at lære mere om bedste praksis for miljøledelse for at forbedre deres miljøpræstationer. Formålet med dette dokument er derfor at støtte alle organisationer i fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr med henblik på at fokusere på relevante miljøforhold, både direkte og indirekte, og at finde oplysninger om bedste praksis for miljøledelse samt hensigtsmæssige sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer til måling af deres miljøpræstation og om benchmarks for højeste kvalitet.

Sådan bør EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er

I henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 skal EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er på to forskellige niveauer:

| 1. | Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b)):

  Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljømæssige aspekter, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer. |
| --- | --- |

1.

Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b)):

Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljømæssige aspekter, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer.

| 2. | Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d)), og artikel 4, stk. 4):







  a) | Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (4), der skal anvendes til rapportering af deres miljøpræstationer.
  Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljømæssige aspekter, der bedømmes til at være de væsentligste i miljøkortlægningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d)), og artikel 4, stk. 4):

a)

Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (4), der skal anvendes til rapportering af deres miljøpræstationer.

Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljømæssige aspekter, der bedømmes til at være de væsentligste i miljøkortlægningen.

| b) | I forbindelse med rapporteringen om deres miljøpræstationer og de øvrige faktorer vedrørende miljøpræstationer bør organisationerne i miljøredegørelsen nævne, hvordan der er taget hensyn til relevant bedste praksis for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med rapporteringen om deres miljøpræstationer og de øvrige faktorer vedrørende miljøpræstationer bør organisationerne i miljøredegørelsen nævne, hvordan der er taget hensyn til relevant bedste praksis for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.

De bør beskrive, hvordan relevant bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at fastslå foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation. Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksis for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, eftersom det på grund af den frivillige karakter, som EMAS har, er op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksis med hensyn til omkostninger og fordele kan gennemføres.

På samme måde som for miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljømæssige aspekter, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold.

Elementer af SRD'er (indikatorer, BEMP'er eller benchmarks for højeste kvalitet), der ikke anses for at være relevante med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har udpeget i sin miljøkortlægning, bør ikke rapporteres eller beskrives i miljøredegørelsen.

EMAS-deltagelse er en løbende proces. Hver gang en organisation planlægger at forbedre sin miljøpræstation (og evaluerer sin miljøpræstation), skal den tage højde for det, der står i SRD'et om specifikke emner, for at få inspiration til, hvilke områder der i næste omgang kan tages op i en trinvis fremgangsmåde.

EMAS-miljøverifikatorer kontrollerer, om og hvordan der blev taget højde for SRD'et i organisationen ved udarbejdelse af miljøredegørelsen (artikel 18, stk. 5, litra d), i forordning (EF) nr. 1221/2009).

Akkrediterede miljøverifikatorer får i forbindelse med deres arbejde brug for dokumentation fra organisationen for, hvordan de relevante elementer af SRD'et er blevet udvalgt i lyset af miljøkortlægningen, og hvordan der er taget hensyn til dem. De skal ikke kontrollere, at de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet er overholdt, men de skal verificere dokumentationen for, hvordan SRD'et blev anvendt som rettesnor til at udpege indikatorer og korrekte frivillige foranstaltninger, som organisationen kan gennemføre for at forbedre sin miljøpræstation.

I lyset af den frivillige karakter af EMAS og SRD bør disse organisationer ikke pålægges en uforholdsmæssig stor byrde, hvad angår fremlæggelse af denne dokumentation. Verifikatorerne skal navnlig ikke stille krav om en individuel begrundelse for de enkelte bedste praksisser, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet, som nævnes i SRD'et, og som organisationen ikke anser for at være relevante i lyset af dens miljøkortlægning. Ikke desto mindre kan de foreslå relevante yderligere elementer, som organisationen skal tage højde for i fremtiden som yderligere dokumentation for den løbende forbedring af sine præstationer.

Sektorreferencedokumentets opbygning

Dokumentet består af fire kapitler. Kapitel 1 indeholder en introduktion til retsgrundlaget for EMAS og beskriver, hvordan man skal anvende dokumentet, mens anvendelsesområdet for dette SRD fastlægges i kapitel 2. Kapitel 3 indeholder en kort beskrivelse af de forskellige former for bedste praksis for miljøledelse (BEMP'er) (5) og indeholder desuden oplysninger om anvendeligheden deraf. Hvis der kan formuleres bestemte miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for en bestemt BEMP, angives disse også. Det var imidlertid ikke muligt for alle BEMP'er at definere benchmarks for højeste kvalitet, enten fordi der på nogle områder enten ikke var tilstrækkelige data til rådighed, eller de særlige betingelser for hver virksomhed og/eller anlæg (type elektrisk og elektronisk udstyr fremstillet, lige fra store husholdningsapparater til små apparater og mikroelektronisk udstyr, herunder både virksomhed-til-virksomhed og virksomhed-til-forbrugere, diversitet af fremstillingsprocesser, der udføres på hvert produktionsanlæg osv.), varierer i en sådan grad, at et benchmark for højeste kvalitet ikke ville give nogen mening. Selv når der gives benchmarks for højeste kvalitet, er disse ikke beregnet som mål, som alle virksomheder skal nå, eller parametre til sammenligning af resultater på miljøområdet på tværs af virksomheder i sektoren, men snarere som et mål for, hvad der er muligt for at hjælpe de enkelte virksomheder med at vurdere de fremskridt, de har gjort, og motivere dem til at lave yderligere forbedringer. Endelig indeholder kapitel 4 en omfattende tabel med de mest relevante miljøpræstationsindikatorer, de tilhørende forklaringer og de tilknyttede benchmarks for højeste kvalitet.

2.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette dokument omhandler miljøpræstationer i fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr (EEE). Målgruppen for dette dokument er virksomheder, der tilhører EEE-fremstillingssektoren i henhold til følgende NACE-koder (i henhold til den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter som fastlagt ved forordning (EF) nr. 1893/2006 (6)):

| — | 26 — Fremstilling af computere, elektroniske og optiske produkter |
| --- | --- |

—

26 — Fremstilling af computere, elektroniske og optiske produkter

| — | 27 — Fremstilling af elektrisk udstyr |
| --- | --- |

—

27 — Fremstilling af elektrisk udstyr

| — | 28.12, 28.13 — Fremstilling af hydraulisk udstyr og andre pumper og kompressorer |
| --- | --- |

—

28.12, 28.13 — Fremstilling af hydraulisk udstyr og andre pumper og kompressorer

| — | 28.22 — Fremstilling af løfte- og håndteringsudstyr |
| --- | --- |

—

28.22 — Fremstilling af løfte- og håndteringsudstyr

| — | 28.23 — Fremstilling af kontormaskiner og -udstyr. |
| --- | --- |

—

28.23 — Fremstilling af kontormaskiner og -udstyr.

Denne reference omfatter foranstaltninger, som EEE-fabrikanter kan gennemføre for at opnå forbedringer af miljøpræstationer i hele værdikæden for EEE som vist i Figure 2-1. I figuren viser pilene de væsentligste materialestrømme mellem de forskellige aktører i værdikæden, mens udtrykket »direkte« og »indirekte« anvendes til at skelne mellem de aktiviteter, hvor en fabrikant har fuld kontrol (»direkte miljøforhold«), til dem, der skyldes interaktion med tredjeparter, men som til en vis grad kan påvirkes af EEE-fabrikanten (»indirekte miljøforhold«).

Oversigt over de vigtigste strømme i bilindustriens værdikæde for EEE

Image 2

Dette dokument er inddelt i tre hovedafsnit (tabel 2-1), som fra fabrikanternes synspunkt omhandler de vigtigste miljøforhold i værdikæden for elektrisk og elektronisk udstyr.

Tabel 2-1

Opbygning af referencedokumentet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr og de vigtigste omhandlede miljøforhold

| Afsnit | Beskrivelse | De vigtigste omhandlede miljøforhold |
| --- | --- | --- |
| 3.1. | BEMP'er til produktionsprocesser |

Afsnit

Beskrivelse

De vigtigste omhandlede miljøforhold

3.1.

BEMP'er til produktionsprocesser

Dette afsnit omfatter de aktiviteter, der vedrører centrale fremstillingsaktiviteter inden for elektrisk og elektronisk udstyr.

Fremstilling og montering af komponenter

Samling af slutprodukt

Anlæg

Forvaltning af området

| 3.2. | BEMP'er til styring af forsyningskæden |
| --- | --- |

3.2.

BEMP'er til styring af forsyningskæden

Dette afsnit omhandler forvaltning af forsyningskæden af fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr Det fokuserer på aktiviteter, som virksomheder i sektoren kan indføre for at støtte bæredygtige kildematerialer, udskifte farlige stoffer og mindske påvirkningen af biodiversitet fra deres forsyningskæde.

Tilvejebringelse af materialer og komponenter

Kommunikation med og forvaltning af leverandører

Produktdesign

| 3.3. | BEMP'er til fremme af en mere cirkulær økonomi |
| --- | --- |

3.3.

BEMP'er til fremme af en mere cirkulær økonomi

Dette afsnit omhandler forvaltning og strategisk praksis, som fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr kan gennemføre for at fremme en mere cirkulær økonomi, såsom ændring af konstruktionspraksis, genfremstilling produkter eller udvikling af mere bæredygtige forretningsmodeller.

Produktets konstruktion/udvikling af forretningsmodeller

Bortskaffelse

De miljømæssige aspekter angivet i tabel 2-2 blev valgt som værende de mest relevante for sektoren. De miljøforhold, som specifikke virksomheder skal håndtere, bør vurderes fra sag til sag.

Tabel 2-2

De mest relevante miljøforhold og hermed forbundne miljømæssige belastninger, der er behandlet i dette dokument

| De mest relevante miljøforhold | Vigtigste relaterede miljømæssige belastninger |
| --- | --- |
| Fremstilling og montering af komponenter | Ressourceeffektivitet
  Vand
  Affald
  Emissioner til luft
  Jord
  Energi og klimaændringer
  Farlige stoffer
  Biodiversitet |
| Samling af slutprodukt | Energi og klimaændringer |
| Anlæg | Ressourceeffektivitet
  Vand
  Affald
  Emissioner til luft
  Energi og klimaændringer
  Biodiversitet |
| Forvaltning af området | Vand
  Affald
  Emissioner til luft
  Jord
  Energi og klimaændringer
  Biodiversitet |
| Tilvejebringelse af materialer og komponenter | Ressourceeffektivitet
  Energi og klimaændringer
  Biodiversitet |
| Kommunikation med og forvaltning af leverandører | Ressourceeffektivitet
  Energi og klimaændringer
  Farlige stoffer |
| Produktets konstruktion/udvikling af forretningsmodeller | Ressourceeffektivitet
  Vand
  Affald
  Emissioner til luft
  Energi og klimaændringer
  Farlige stoffer |
| Bortskaffelse | Ressourceeffektivitet
  Affald |

De mest relevante miljøforhold

Vigtigste relaterede miljømæssige belastninger

Fremstilling og montering af komponenter

Ressourceeffektivitet

Vand

Affald

Emissioner til luft

Jord

Energi og klimaændringer

Farlige stoffer

Biodiversitet

Samling af slutprodukt

Energi og klimaændringer

Anlæg

Ressourceeffektivitet

Vand

Affald

Emissioner til luft

Energi og klimaændringer

Biodiversitet

Forvaltning af området

Vand

Affald

Emissioner til luft

Jord

Energi og klimaændringer

Biodiversitet

Tilvejebringelse af materialer og komponenter

Ressourceeffektivitet

Energi og klimaændringer

Biodiversitet

Kommunikation med og forvaltning af leverandører

Ressourceeffektivitet

Energi og klimaændringer

Farlige stoffer

Produktets konstruktion/udvikling af forretningsmodeller

Ressourceeffektivitet

Vand

Affald

Emissioner til luft

Energi og klimaændringer

Farlige stoffer

Bortskaffelse

Ressourceeffektivitet

Affald

3.   BEDSTE PRAKSIS FOR MILJØLEDELSE, SEKTORSPECIFIKKE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER OG BENCHMARKS FOR HØJESTE KVALITET FOR FREMSTILLINGSSEKTOREN FOR ELEKTRISK OG ELEKTRONISK UDSTYR

3.1.   BEMP'er til produktionsprocesser

Dette afsnit er relevant for EEE-fabrikanter.

3.1.1.   Energieffektiv renrumsteknologi

BEMP skal minimere energiforbruget i renrum. Dette kan opnås ved at gennemføre følgende foranstaltninger:

| — | Korrekt fastlæggelse af renrummet og tilsvarende dimensionering af dets udstyr. Målet er at skære ned til det nødvendige minimum for alt udstyr, bortset fra køletårne og passive komponenter (rør og ledninger), der kan udvides for at spare energi. Udvidelse heraf forbedrer kølerens ydeevne og gør det muligt at anvende mindre ventilatorer og pumper. |
| --- | --- |

—

Korrekt fastlæggelse af renrummet og tilsvarende dimensionering af dets udstyr. Målet er at skære ned til det nødvendige minimum for alt udstyr, bortset fra køletårne og passive komponenter (rør og ledninger), der kan udvides for at spare energi. Udvidelse heraf forbedrer kølerens ydeevne og gør det muligt at anvende mindre ventilatorer og pumper.

| — | Reduktion af trykforskellen mellem renrummet og dets omgivelser og tilpasse luftvolumenet til efterspørgslen for at mindske ventilatorernes elforbrug. |
| --- | --- |

—

Reduktion af trykforskellen mellem renrummet og dets omgivelser og tilpasse luftvolumenet til efterspørgslen for at mindske ventilatorernes elforbrug.

| — | Muliggør større driftsområder for temperatur og relativ luftfugtighed i renrumsområdet. Større driftsområder fører til lavere energiforbrug til køling, forvarmning og affugtning af tilførselsluften. |
| --- | --- |

—

Muliggør større driftsområder for temperatur og relativ luftfugtighed i renrumsområdet. Større driftsområder fører til lavere energiforbrug til køling, forvarmning og affugtning af tilførselsluften.

| — | Fastsættelse af en lavere overfladehastighed (7) ved at kombinere større luftreguleringsenheder med mindre ventilatorer, der gør det muligt at opretholde luftcirkulationen ved en lavere hastighed. |
| --- | --- |

—

Fastsættelse af en lavere overfladehastighed (7) ved at kombinere større luftreguleringsenheder med mindre ventilatorer, der gør det muligt at opretholde luftcirkulationen ved en lavere hastighed.

| — | Fastsættelse af lavest mulige luftforandringshastighed ved at reducere varmebelastningen og den reelle produktion af partikler i renrummet. |
| --- | --- |

—

Fastsættelse af lavest mulige luftforandringshastighed ved at reducere varmebelastningen og den reelle produktion af partikler i renrummet.

| — | Udnyttelse af enhver mulighed for at reducere den varme, der genereres i renrummet og genvinde spildvarmen fra procesudstyret. Den genvundne spildvarme kan f.eks. anvendes til at genopvarme tilførselsluften. |
| --- | --- |

—

Udnyttelse af enhver mulighed for at reducere den varme, der genereres i renrummet og genvinde spildvarmen fra procesudstyret. Den genvundne spildvarme kan f.eks. anvendes til at genopvarme tilførselsluften.

| — | Brug af højeffektive komponenter, såsom drivenheder med variabel frekvens, pumper og kølere, så der kan bydes bedre svar på den varierende belastning, som renrummet udsættes for. |
| --- | --- |

—

Brug af højeffektive komponenter, såsom drivenheder med variabel frekvens, pumper og kølere, så der kan bydes bedre svar på den varierende belastning, som renrummet udsættes for.

| — | Undgåelse af for stor rensning af det vand, der er nødvendige for aktiviteter i renrummet under overholdelse af specifikationerne for den påkrævede renrumsklassificering uden uforholdsmæssigt store sikkerhedsmarginer. |
| --- | --- |

—

Undgåelse af for stor rensning af det vand, der er nødvendige for aktiviteter i renrummet under overholdelse af specifikationerne for den påkrævede renrumsklassificering uden uforholdsmæssigt store sikkerhedsmarginer.

Anvendelighed

BEMP'en finder generelt anvendelse for alle EEE-fabrikanter, der benytter renrum.

For nybyggede renrumsfaciliteter kan den årlige luftforandringshastighed være lavere end det område, som anbefales for luftforandringshastigheden i henhold til sin klassificering, men der skal gøres en indsats for at sikre og regulere kvalitetskravene til renrummet. For eksisterende renrumsfaciliteter kan der benyttes kontrol baseret på partikelantal og løbende overvågning for at reducere værdierne for luftforandringshastigheden.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i1) | Energiforbrug i renrum til printkort (kWh/m2 af behandlede printkort) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i1)

Energiforbrug i renrum til printkort (kWh/m2 af behandlede printkort)

| i2) | Energiforbrug i renrum for halvledere og/eller integrerede kredsløb (kWh/cm2 af siliciumwafere) |
| --- | --- |

i2)

Energiforbrug i renrum for halvledere og/eller integrerede kredsløb (kWh/cm2 af siliciumwafere)

| i3) | Luftforandringshastighed (antal/time) |
| --- | --- |

i3)

Luftforandringshastighed (antal/time)

| i4) | Ydelseskoefficienten for det installerede køleudstyr (produceret kWh-køleenergi/kWh-energi) |
| --- | --- |

i4)

Ydelseskoefficienten for det installerede køleudstyr (produceret kWh-køleenergi/kWh-energi)

| i5) | Vandets ledningsevne (μS/cm) |
| --- | --- |

i5)

Vandets ledningsevne (μS/cm)

Ikke relevant

3.1.2.   Energieffektiv afkølingsteknologi

BEMP skal reducere behovet for køling og forbedre energieffektiviteten i de kølesystemer, der anvendes i fremstillingsprocesser og produktionshaller. Dette kan opnås ved at anvende følgende foranstaltninger:

| — | Vurdering og optimering af den påkrævede temperatur for hver af de processer og lokaler/rum, der har et kølebehov. |
| --- | --- |

—

Vurdering og optimering af den påkrævede temperatur for hver af de processer og lokaler/rum, der har et kølebehov.

| — | Benytte kølingskaskader ved at opsplitte det eksisterende kølekredsløb i to eller flere temperaturniveauer. |
| --- | --- |

—

Benytte kølingskaskader ved at opsplitte det eksisterende kølekredsløb i to eller flere temperaturniveauer.

| — | Gennemførelse af frie køleteknikker. Forskellige relevante teknologimuligheder omfatter direkte køling med gennemstrømning af koldere udeluft, fri tørkøling, hvor et vandkredsløb afkøles med udeluft og fri vådafkøling (køletårn). |
| --- | --- |

—

Gennemførelse af frie køleteknikker. Forskellige relevante teknologimuligheder omfatter direkte køling med gennemstrømning af koldere udeluft, fri tørkøling, hvor et vandkredsløb afkøles med udeluft og fri vådafkøling (køletårn).

| — | Ventilationssystem med varmegenvinding til at afkøle og affugte luft fra luftindtaget. |
| --- | --- |

—

Ventilationssystem med varmegenvinding til at afkøle og affugte luft fra luftindtaget.

| — | Absorption ved køleteknologi som alternativ til kompressionsbaseret proceskøling. Genvunden spildvarme kan anvendes til at give termisk kompression af kølemidlet. |
| --- | --- |

—

Absorption ved køleteknologi som alternativ til kompressionsbaseret proceskøling. Genvunden spildvarme kan anvendes til at give termisk kompression af kølemidlet.

Anvendelighed

Foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten forbundet med køling gælder generelt for EEE-industrivirksomheder.

For at kunne indføre fri køling skal temperaturniveauet for kølesystemets tilbagestrømning være over udendørstemperaturen, og der skal være tilstrækkelig med plads på produktionsanlæggets udeareal.

Absorptionskøling er relevant i tilfælde, hvor der er en konstant kilde til spildvarme eller varme fra vedvarende energikilder til rådighed på produktionsanlægget eller i dets umiddelbare nærhed.

Den økonomiske gennemførlighed af de foreslåede foranstaltninger afhænger i høj grad af, om der forekommer en kølebelastning hele året rundt.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i6) | Koefficient for ydeevne (COP) for individuelle køleudstyr (kW leveret køleeffekt/kW-effekt) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i6)

Koefficient for ydeevne (COP) for individuelle køleudstyr (kW leveret køleeffekt/kW-effekt)

| i7) | Ydelseskoefficient for systemet (Coefficient of System Performance, COSP), herunder den energi, der kræves til drift af kølesystemets supplerende udstyr, f.eks. pumper (leveret kW leveret køleeffekt/anvendt kW-effekt) |
| --- | --- |

i7)

Ydelseskoefficient for systemet (Coefficient of System Performance, COSP), herunder den energi, der kræves til drift af kølesystemets supplerende udstyr, f.eks. pumper (leveret kW leveret køleeffekt/anvendt kW-effekt)

| i8) | Anvendelse af kølingskaskader (J/N) |
| --- | --- |

i8)

Anvendelse af kølingskaskader (J/N)

| i9) | Anvendelse af fri køling (J/N) |
| --- | --- |

i9)

Anvendelse af fri køling (J/N)

| i10) | Anvendelse af ventilatorer til varmegenvinding (J/N) |
| --- | --- |

i10)

Anvendelse af ventilatorer til varmegenvinding (J/N)

| i11) | Anvendelse af absorptionsbaseret proceskøling (J/N) |
| --- | --- |

i11)

Anvendelse af absorptionsbaseret proceskøling (J/N)

| i12) | Kølesystemets energiforbrug pr. produktionsenhed (kWh/EUR) |
| --- | --- |

i12)

Kølesystemets energiforbrug pr. produktionsenhed (kWh/EUR)

Ikke relevant

3.1.3.   Energieffektive loddeapparater

BEMP skal forbedre energieffektiviteten af bølgelodningsaktiviteter.

For eksisterende loddeudstyr skal BEMP gøre følgende:

| — | maksimere kapaciteten af det eksisterende bølgelodningsudstyr for at reducere det specifikke elforbrug pr. kvadratmeter af fremstillede printkort. Dette opnås ved at optimere hastigheden af transportøren til loddelinjen, samtidig med at der opretholdes et acceptabelt procesvindue. |
| --- | --- |

—

maksimere kapaciteten af det eksisterende bølgelodningsudstyr for at reducere det specifikke elforbrug pr. kvadratmeter af fremstillede printkort. Dette opnås ved at optimere hastigheden af transportøren til loddelinjen, samtidig med at der opretholdes et acceptabelt procesvindue.

| — | installere eftermonteringsisolering til loddeapparatet. |
| --- | --- |

—

installere eftermonteringsisolering til loddeapparatet.

For nye loddeapparater skal BEMP gøre følgende:

| — | vælge apparater med forbedret energistyring (f.eks. med standby- eller dvaletilstand), ii) et fleksibelt kølesystem, som gør det muligt at skifte mellem en intern og ekstern køleenhed og at genvinde overskudsvarme og iii) et bedre forbrugsovervågnings- og kontrolsystem for flydende nitrogen. |
| --- | --- |

—

vælge apparater med forbedret energistyring (f.eks. med standby- eller dvaletilstand), ii) et fleksibelt kølesystem, som gør det muligt at skifte mellem en intern og ekstern køleenhed og at genvinde overskudsvarme og iii) et bedre forbrugsovervågnings- og kontrolsystem for flydende nitrogen.

| — | bruge jævnstrømsmotorer i stedet for vekselstrømsmotorer til ventilatorer for at regulere hastigheden af de forskellige motorer særskilt. |
| --- | --- |

—

bruge jævnstrømsmotorer i stedet for vekselstrømsmotorer til ventilatorer for at regulere hastigheden af de forskellige motorer særskilt.

For både eksisterende og nye loddeapparater skal BEMP:

| — | undgå at bruge flydende nitrogen til mindre følsomme anvendelser, som f.eks. samlinger med lav kompleksitet. |
| --- | --- |

—

undgå at bruge flydende nitrogen til mindre følsomme anvendelser, som f.eks. samlinger med lav kompleksitet.

Anvendelighed

Denne BEMP gælder for EEE-fabrikanter med bølgelodningsaktiviteter og er især relevant ved fremstilling af printkort (PCB).

Foranstaltningerne for nyt loddeudstyr gælder, når der træffes beslutning om at installere en ny bølgelodningsledning. Investeringsafkastet afhænger i høj grad af øget udbytte, ydelse og vedligeholdelseskrav i stedet for energibesparelser.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i13) | Samlet energiforbrug pr. overfladearealenhed for bearbejdet printkort (kWh elektricitet/m2 PCB) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i13)

Samlet energiforbrug pr. overfladearealenhed for bearbejdet printkort (kWh elektricitet/m2 PCB)

| i14) | Samlet energiforbrug pr. overfladearealenhed for bearbejdet printkort (kWh elektricitet/m2 PCB) |
| --- | --- |

i14)

Samlet energiforbrug pr. overfladearealenhed for bearbejdet printkort (kWh elektricitet/m2 PCB)

Ikke relevant

3.1.4.   Genvinding af kobber i proceskemikalier på stedet

BEMP skal genvinde kobber fra de ætsemidler, der anvendes ved fremstilling af printkort ved elektrolyse. Dette gør det muligt genvinde kobber af høj kvalitet, reducere den anvendte mængde ætsemiddel og genbruge vand.

Anvendelighed

BEMP'en finder anvendelse ved fremstilling af printkort. Den økonomiske gennemførlighed afhænger imidlertid i høj grad af produktionsniveauerne og dermed af den mængde kobber af høj kvalitet, der kan genvindes (f.eks. over 60 t kobber om året). En yderligere begrænsning er den plads, der er brug for til genvinding på stedet, og som ligger på mellem 50 m2 og 80 m2 afhængigt af, hvordan anlægget er konfigureret, og buffertankenes størrelse. Dette behøver dog ikke nødvendigvis foregå lige ved siden af ætseprocessen.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i15) | Kobbergenvindingssystem klar på stedet (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i15)

Kobbergenvindingssystem klar på stedet (J/N)

| i16) | Den mængde kobber, der er genvundet fra ætseprocesmidler (t/år) |
| --- | --- |

i16)

Den mængde kobber, der er genvundet fra ætseprocesmidler (t/år)

Ikke relevant

3.1.5.   Kaskadeskyllesystemer

BEMP skal minimere vandforbruget i industrivirksomheder, der fremstiller EEE-printkort (PCB), ved at installere flere kaskadeskyllesystemer med fire eller flere etaper.

BEMP optimerer desuden vandforbruget, f.eks. ved at sætte vandindtaget i skyllekar i henhold til processpecifikke kvalitetskrav og genbrug af skyllekarvand til forskellige procestrin.

Anvendelighed

BEMP'en finder generelt anvendelse i industrivirksomheder, der fremstiller printkort. Optimeringsforanstaltningerne og etableringen af flere kaskadeskyllesystemer med mindst fire trin gælder for både nye og eksisterende anlæg. Ved kaskadeskyllesystemer med fire eller flere trin kan den plads, der er til rådighed, give anledning til visse begrænsninger.

Femtrins-kaskadeskyllesystemer anvendes specifikt til systemer med en høj maskinkapacitet eller meget koncentrerede elektrolytter, idet der skal tages hensyn til følgende yderligere begrænsende faktorer:

| — | meget koncentreret skyllevand fører til en større anvendelse af kemikalier, og der skal bruges mere tid til bundfældning ved deionisering til spildevandsrensning |
| --- | --- |

—

meget koncentreret skyllevand fører til en større anvendelse af kemikalier, og der skal bruges mere tid til bundfældning ved deionisering til spildevandsrensning

| — | opvarmning af vand i skyllekar som følge af det stigende antal pumper, som øger trykket ved kimkontaminering |
| --- | --- |

—

opvarmning af vand i skyllekar som følge af det stigende antal pumper, som øger trykket ved kimkontaminering

| — | kimkontaminering skal afbødes ved at indføre passende teknikker til vanddesinfektion. |
| --- | --- |

—

kimkontaminering skal afbødes ved at indføre passende teknikker til vanddesinfektion.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i17) | Samlet vandforbrug i produktionsanlægget (l/m2 produceret PCB) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i17)

Samlet vandforbrug i produktionsanlægget (l/m2 produceret PCB)

| i18) | Andel af kaskadeskyllesystemer med fire eller fem trin ud af det samlede antal skylleanlæg (%) |
| --- | --- |

i18)

Andel af kaskadeskyllesystemer med fire eller fem trin ud af det samlede antal skylleanlæg (%)

| i19) | Vandforbrug i kaskadeskyllesystemer med fire eller fem trin sammenlignet med vandforbruget i tretrins-kaskadeskyllesystemer (%) |
| --- | --- |

i19)

Vandforbrug i kaskadeskyllesystemer med fire eller fem trin sammenlignet med vandforbruget i tretrins-kaskadeskyllesystemer (%)

| i20) | Femtrins-kaskadeskyllesystem klar (J/N) |
| --- | --- |

i20)

Femtrins-kaskadeskyllesystem klar (J/N)

| b1) | Mindst 50 % af alle skylleanlæg er udstyret med et kaskadeskyllesystem med fire eller flere trin |
| --- | --- |

b1)

Mindst 50 % af alle skylleanlæg er udstyret med et kaskadeskyllesystem med fire eller flere trin

3.1.6.   Minimering af emissioner af perfluorforbindelser

BEMP skal minimere emissionerne af perfluorforbindelser (PFC) i anlæg til fremstilling af halvledere ved hjælp af følgende foranstaltninger:

| — | Udskiftning af PFC-gasser med et højt globalt opvarmningspotentiale med andre med et lavere globalt opvarmningspotentiale, f.eks. udskiftning af C2F6 med C3F8 til rengøring af kammeret til kemisk dampudfældning. |
| --- | --- |

—

Udskiftning af PFC-gasser med et højt globalt opvarmningspotentiale med andre med et lavere globalt opvarmningspotentiale, f.eks. udskiftning af C2F6 med C3F8 til rengøring af kammeret til kemisk dampudfældning.

| — | Optimering af rengøringsprocessen for kammeret til kemisk dampudfældning for at øge konverteringsfaktoren for anvendte PFC-gasser for at undgå, at uudnyttede PFC-gasser udledes efter rengøringen af kammeret. Dette kræver, at overvågning af emissionerne og tilpasning af operationelle parametre, såsom gastryk og temperatur, gasgennemstrømningshastigheder ved plasma-højtryksrensning og gasforhold i tilfælde af, at der anvendes PFC-gasblandinger. |
| --- | --- |

—

Optimering af rengøringsprocessen for kammeret til kemisk dampudfældning for at øge konverteringsfaktoren for anvendte PFC-gasser for at undgå, at uudnyttede PFC-gasser udledes efter rengøringen af kammeret. Dette kræver, at overvågning af emissionerne og tilpasning af operationelle parametre, såsom gastryk og temperatur, gasgennemstrømningshastigheder ved plasma-højtryksrensning og gasforhold i tilfælde af, at der anvendes PFC-gasblandinger.

| — | Anvendelse af teknologi til fjernrensning af plasma, der erstatter brugen af PFC-gasser på stedet (f.eks.C2F6 og CF4) med fjernrensning af NF3. I denne proces er NF3 udskilt fra plasma, før processen iværksættes, og udnyttes dermed mere effektivt med meget lidt NF3, der udledes fra proceskammeret efter rensningen. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af teknologi til fjernrensning af plasma, der erstatter brugen af PFC-gasser på stedet (f.eks.C2F6 og CF4) med fjernrensning af NF3. I denne proces er NF3 udskilt fra plasma, før processen iværksættes, og udnyttes dermed mere effektivt med meget lidt NF3, der udledes fra proceskammeret efter rensningen.

| — | Installer reduktionsteknikker på anvendelsesstedet, såsom: en brænder-skrubbeenhed, som er monteret efter vakuumpumpen, eller en lille plasmakilde, som er monteret før vakuumpumpen, anvendes til at reducere PFC-emissioner fra plasmaætsning. |
| --- | --- |

—

Installer reduktionsteknikker på anvendelsesstedet, såsom: en brænder-skrubbeenhed, som er monteret efter vakuumpumpen, eller en lille plasmakilde, som er monteret før vakuumpumpen, anvendes til at reducere PFC-emissioner fra plasmaætsning.

Anvendelighed

BEMP'en kan generelt anvendes i alle anlæg til fremstilling af halvledere, der anvender PFC-gasser. De specifikke foranstaltninger, der kan gennemføres på et anlæg, skal vurderes fra sag til sag.

Procesoptimering kan anvendes meget bredt og kan være en effektiv foranstaltning i både eksisterende anlæg og nykonstruerede kamre til kemisk dampudfældning. Det er den eneste foranstaltning, der også sparer omkostninger, da den kan give lavere gasforbrug og bedre kapacitet.

Udskiftning af PFC-gasser er ofte teknisk umuligt, især til plasmaætsning.

Teknologi til fjernrensning af plasma ved hjælp af NF3 er generelt anvendeligt til produktionsanlæg. Gennemførelsen kan imidlertid gøre det nødvendigt at udskifte procesudstyr. Det er derfor mere gennemførligt, når et nyt produktionsanlæg er under opførelse eller forældede anlæg skal fornys.

Med hensyn til reduktionsteknikker på anvendelsesstedet er brænder-skrubbesystemer mere udbredt end plasmareduktion på anvendelsesstedet. Begrænsningerne i anvendeligheden af skrubbesystemer er plads, eksisterende infrastruktur og omkostninger. For plasmareduktionsanordninger er en af de vigtigste begrænsninger deres lave behandlingskapacitet ved gennemstrømningen.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i21) | Normaliseret emissionsrate ved emission af perfluorforbindelser (kg CO2eq/cm2) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i21)

Normaliseret emissionsrate ved emission af perfluorforbindelser (kg CO2eq/cm2)

| i22) | Minimering af PFC-emissioner ved anvendelse af en af følgende teknikker (J/N):






  — | udskiftning af PFC-gasser med et højt globalt opvarmningspotentiale med andre med et lavere globalt opvarmningspotentiale |
| --- | --- | --- |

i22)

Minimering af PFC-emissioner ved anvendelse af en af følgende teknikker (J/N):

—

udskiftning af PFC-gasser med et højt globalt opvarmningspotentiale med andre med et lavere globalt opvarmningspotentiale

| — | brug af procesoptimering fokuseret på rensning af kammeret til kemisk dampudfældning |
| --- | --- |

—

brug af procesoptimering fokuseret på rensning af kammeret til kemisk dampudfældning

| — | installation af teknologi til fjernrensning af plasma |
| --- | --- |

—

installation af teknologi til fjernrensning af plasma

| — | brug af reduktionsteknikker på anvendelsesstedet |
| --- | --- |

—

brug af reduktionsteknikker på anvendelsesstedet

| b2) | Den normaliserede emissionsrate ved PFC-emissioner i nykonstruerede anlæg til fremstilling af halvledere eller anlæg, der har gennemgået større renovation, er lavere end 0,22  kg CO2eq/cm2 |
| --- | --- |

b2)

Den normaliserede emissionsrate ved PFC-emissioner i nykonstruerede anlæg til fremstilling af halvledere eller anlæg, der har gennemgået større renovation, er lavere end 0,22  kg CO2eq/cm2

3.1.7.   Rationel og effektiv udnyttelse af trykluft

BEMP er til fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr, til at reducere deres energiforbrug i forbindelse med anvendelsen af trykluft i fremstillingsprocesser ved hjælp af følgende foranstaltninger:

| — | Kortlægning og vurdering af anvendelsen af trykluft. Når en del af trykluften bruges i ineffektive anvendelser eller på en uhensigtsmæssig måde, vil andre teknologiske løsninger muligvis være bedre egnet til formålet og mere effektive. Hvis det overvejes at skifte fra pneumatisk håndværktøj til eldrevne værktøjer for en given applikation, bør der udføres en omhyggelig vurdering, hvor ikke blot energiforbruget overvejes, men alle miljøforhold samt de specifikke behov for anvendelsen, skal gennemføres. |
| --- | --- |

—

Kortlægning og vurdering af anvendelsen af trykluft. Når en del af trykluften bruges i ineffektive anvendelser eller på en uhensigtsmæssig måde, vil andre teknologiske løsninger muligvis være bedre egnet til formålet og mere effektive. Hvis det overvejes at skifte fra pneumatisk håndværktøj til eldrevne værktøjer for en given applikation, bør der udføres en omhyggelig vurdering, hvor ikke blot energiforbruget overvejes, men alle miljøforhold samt de specifikke behov for anvendelsen, skal gennemføres.

| — | Optimering af trykluftsystemer:






  — | identificering og eliminering af lækager ved hjælp af egnet reguleringsteknologi, som f.eks. ultralydsmåleinstrumenter til luftlækager, der er skjulte eller vanskelige at tilgå |
| --- | --- | --- |

—

Optimering af trykluftsystemer:

—

identificering og eliminering af lækager ved hjælp af egnet reguleringsteknologi, som f.eks. ultralydsmåleinstrumenter til luftlækager, der er skjulte eller vanskelige at tilgå

| — | bedre matchning af udbud og efterspørgsel efter komprimeret luft på produktionsanlægget, dvs. ved at matche lufttryk, mængde og kvalitet til det, der er behov for, i de forskellige slutbrugeranordninger og, hvis det er relevant, producere trykluften tættere på forbrugscentrene ved at vælge decentraliserede enheder i stedet for én stor centraliseret kompressor, som er egnet til alle brugere |
| --- | --- |

—

bedre matchning af udbud og efterspørgsel efter komprimeret luft på produktionsanlægget, dvs. ved at matche lufttryk, mængde og kvalitet til det, der er behov for, i de forskellige slutbrugeranordninger og, hvis det er relevant, producere trykluften tættere på forbrugscentrene ved at vælge decentraliserede enheder i stedet for én stor centraliseret kompressor, som er egnet til alle brugere

| — | produktion af trykluft ved et lavere tryk ved at mindske tryktabene i distributionsnettet og, hvor det er nødvendigt, kun tilføje trykpumper for udstyr, der kræver højere tryk end de fleste andre anvendelser |
| --- | --- |

—

produktion af trykluft ved et lavere tryk ved at mindske tryktabene i distributionsnettet og, hvor det er nødvendigt, kun tilføje trykpumper for udstyr, der kræver højere tryk end de fleste andre anvendelser

| — | udformningen af trykluftsystemer baseret på den årlige belastningsvarighedskurve for at sikre, at forsyningen har mindst muligt energiforbrug i forhold til basisbelastning og maksimal og minimal belastning |
| --- | --- |

—

udformningen af trykluftsystemer baseret på den årlige belastningsvarighedskurve for at sikre, at forsyningen har mindst muligt energiforbrug i forhold til basisbelastning og maksimal og minimal belastning

| — | udvælgelse af højeffektive komponenter til trykluftsystemet, såsom højeffektive kompressorer, drivenheder og lufttørrere med indbygget kølelager |
| --- | --- |

—

udvælgelse af højeffektive komponenter til trykluftsystemet, såsom højeffektive kompressorer, drivenheder og lufttørrere med indbygget kølelager

| — | når ovennævnte er optimeret, genvindes varmen fra kompressoren ved at montere en pladevarmeveksler inden for kompressorernes oliekredsløb den genvundne varme kan anvendes til en række forskellige applikationer, som f.eks. tørring af produkter, regenerering af absorptionstørrer, rumopvarmning, køling takket være anvendelsen af en absorptionskøler eller omdannelse af genvunden varme til mekanisk energi ved hjælp af organiske Rankine-rotationsmotorer. |
| --- | --- |

—

når ovennævnte er optimeret, genvindes varmen fra kompressoren ved at montere en pladevarmeveksler inden for kompressorernes oliekredsløb den genvundne varme kan anvendes til en række forskellige applikationer, som f.eks. tørring af produkter, regenerering af absorptionstørrer, rumopvarmning, køling takket være anvendelsen af en absorptionskøler eller omdannelse af genvunden varme til mekanisk energi ved hjælp af organiske Rankine-rotationsmotorer.

Anvendelighed

De foranstaltninger, der er beskrevet i denne BEMP er generelt gældende for alle EEE-virksomheder, der bruger komprimeret luft.

Med hensyn til varmegenvinding skal der være en vedvarende efterspørgsel efter procesvarme for, at energi- og omkostningsbesparelserne kan anvendes.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i23) | Trykluftsystemets elforbrug pr. volumenenhed på anvendelsesstedet (kWh/m3) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i23)

Trykluftsystemets elforbrug pr. volumenenhed på anvendelsesstedet (kWh/m3)

| i24) | Luftlækageindeks (8) (nr.) |
| --- | --- |

i24)

Luftlækageindeks (8) (nr.)

| b3) | Trykluftsystemets elforbrug er lavere end 0,11 kWh/m3 leveret trykluft, for større anlæg, der arbejder ved et overtryk på 6,5 bar, idet volumenstrømmen er normaliseret ved 1 013 mbar og 20 oC, og trykafvigelser, der ikke overstiger 0,2 bar effektivt tryk. |
| --- | --- |

b3)

Trykluftsystemets elforbrug er lavere end 0,11 kWh/m3 leveret trykluft, for større anlæg, der arbejder ved et overtryk på 6,5 bar, idet volumenstrømmen er normaliseret ved 1 013 mbar og 20 oC, og trykafvigelser, der ikke overstiger 0,2 bar effektivt tryk.

| b4) | Hvis alle luftforbrugende enheder er slukket, forbliver trykket i nettet stabilt, og kompressorerne (på standby) skifter ikke til belastningstilstanden. |
| --- | --- |

b4)

Hvis alle luftforbrugende enheder er slukket, forbliver trykket i nettet stabilt, og kompressorerne (på standby) skifter ikke til belastningstilstanden.

3.1.8.   Beskyttelse og forbedring af biodiversitet

BEMP skal udarbejde, gennemføre og regelmæssigt gennemgå en handlingsplan for beskyttelse og forbedring af biodiversiteten på produktionsanlæg og i nærliggende områder. Eksempler på foranstaltninger, der kan indgå i handlingsplanen:

| — | plantning af træer eller genindførelse af hjemhørende arter i et forringet naturligt miljø |
| --- | --- |

—

plantning af træer eller genindførelse af hjemhørende arter i et forringet naturligt miljø

| — | overvågning af dyr og planter med henblik på at dokumentere og overvåge biodiversiteten på et bestemt sted |
| --- | --- |

—

overvågning af dyr og planter med henblik på at dokumentere og overvåge biodiversiteten på et bestemt sted

| — | tilladelse til åbne arealer i et anlægsområde for at »vende tilbage til naturen« |
| --- | --- |

—

tilladelse til åbne arealer i et anlægsområde for at »vende tilbage til naturen«

| — | udvikling af biotoper for at skabe nye levesteder |
| --- | --- |

—

udvikling af biotoper for at skabe nye levesteder

| — | inddragelse af personalet, deres familier og lokalsamfund i biodiversitetsprojekter. |
| --- | --- |

—

inddragelse af personalet, deres familier og lokalsamfund i biodiversitetsprojekter.

Anvendelighed

BEMP'en finder generelt anvendelse på alle fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i25) | Arealanvendelse — areal inden for produktionsanlægget og dets vurderede naturværdi (f.eks. forladte industriområder, områder, der støder op til beskyttede områder, områder med høj biodiversitetsværdi) (m2) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i25)

Arealanvendelse — areal inden for produktionsanlægget og dets vurderede naturværdi (f.eks. forladte industriområder, områder, der støder op til beskyttede områder, områder med høj biodiversitetsværdi) (m2)

| i26) | Områder med beskyttede eller genoprettede naturlige levesteder inden for eller uden for produktionsanlægget, der forvaltes eller beskyttes af fabrikanten (m2) |
| --- | --- |

i26)

Områder med beskyttede eller genoprettede naturlige levesteder inden for eller uden for produktionsanlægget, der forvaltes eller beskyttes af fabrikanten (m2)

| i27) | Gennemførelse af en handlingsplan for biodiversitet på anlægsområdet i alle produktionsanlæg (J/N) |
| --- | --- |

i27)

Gennemførelse af en handlingsplan for biodiversitet på anlægsområdet i alle produktionsanlæg (J/N)

| b5) | Der gennemføres en handlingsplan for biodiversitet på alle produktionsanlæg for at beskytte og forbedre biodiversiteten (flora og fauna) på det pågældende sted |
| --- | --- |

b5)

Der gennemføres en handlingsplan for biodiversitet på alle produktionsanlæg for at beskytte og forbedre biodiversiteten (flora og fauna) på det pågældende sted

3.1.9.   Brug af vedvarende energi

BEMP er for industrivirksomheder, der fremstiller elektrisk og elektronisk udstyr, til at anvende vedvarende energi til deres processer takket være:

| — | køb af ekstra elektricitet fra vedvarende energikilder med kontrol af overholdelse eller egen elproduktion fra vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

—

køb af ekstra elektricitet fra vedvarende energikilder med kontrol af overholdelse eller egen elproduktion fra vedvarende energikilder;

| — | egen produktion af varme fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

—

egen produktion af varme fra vedvarende energikilder.

Anvendelighed

Denne BEMP finder generelt anvendelse i alle virksomheder i sektoren.

Det er muligt at anvende elektricitet fra vedvarende energikilder (egenproduceret eller købt) i alle tilfælde.

Integration af varme fra vedvarende energikilder i fremstillingsprocesser i EEE-sektoren er derimod vanskeligere på grund af deres kompleksitet, behovet for høje temperaturer, og i nogle tilfælde manglende kompatibilitet mellem efterspørgslen efter varme og de sæsonmæssige udsving, som er forbundet med varme fra vedvarende energikilder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i28) | Andel af elektricitet fra vedvarende energikilder (egenproduktion eller købt med kontrol af overholdelse af additionalitet) ud af det samlede elektricitetsforbrug (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i28)

Andel af elektricitet fra vedvarende energikilder (egenproduktion eller købt med kontrol af overholdelse af additionalitet) ud af det samlede elektricitetsforbrug (%)

| i29) | Andel af varme fra vedvarende energikilder ud af det samlede varmeforbrug (%) |
| --- | --- |

i29)

Andel af varme fra vedvarende energikilder ud af det samlede varmeforbrug (%)

Ikke relevant

3.1.10.   Optimal affaldshåndtering i produktionsanlæg

BEMP er til fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr til at udvikle og gennemføre en omfattende affaldshåndteringsstrategi, der prioriterer andre behandlingsmuligheder ud over bortskaffelse for alt det affald, der produceres på produktionsanlæg og følger affaldshierarkiet (9). Denne strategi skal omfatte såvel ufarlige som farlige affaldsfraktioner, sætte ambitiøse mål for at forbedre og overvåge dem og også undersøge mulighederne for at gennemføre princippet om industriel symbiose.

Anvendelighed

Denne BEMP finder generelt anvendelse i alle EEE-industrivirksomheder.

En begrænsende faktor for en effektiv gennemførelse af industriel symbiose er behovet for kommunikation og koordinering mellem forskellige virksomheder, dvs. manglende kendskab til og indsigt i andre virksomheder og dermed potentielle muligheder for udnyttelse affald og biprodukter.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i30) | Udvikling og gennemførelse af en effektiv affaldshåndteringsstrategi (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i30)

Udvikling og gennemførelse af en effektiv affaldshåndteringsstrategi (J/N)

| i31) | Andel af steder med en omfattende affaldshåndteringsstrategi (%) |
| --- | --- |

i31)

Andel af steder med en omfattende affaldshåndteringsstrategi (%)

| i32) | Genvindingsrate for det affald, der genereres på produktionsanlæg (%) |
| --- | --- |

i32)

Genvindingsrate for det affald, der genereres på produktionsanlæg (%)

| i33) | Afledningsrate for bortskaffelse af det affald, der genereres på produktionsanlæg (%) |
| --- | --- |

i33)

Afledningsrate for bortskaffelse af det affald, der genereres på produktionsanlæg (%)

| i34) | For et bestemt produkt eller produktsortiment, affaldsproduktion pr. ton produkt eller anden passende funktionel enhed (kg/t) |
| --- | --- |

i34)

For et bestemt produkt eller produktsortiment, affaldsproduktion pr. ton produkt eller anden passende funktionel enhed (kg/t)

| b6) | Virksomheden har en affaldshåndteringsstrategi på alle anlægsområder |
| --- | --- |

b6)

Virksomheden har en affaldshåndteringsstrategi på alle anlægsområder

| b7) | Virksomheden opnår en afledningsrate for affaldsbortskaffelse på 93 % i gennemsnit for alle produktionsanlæg |
| --- | --- |

b7)

Virksomheden opnår en afledningsrate for affaldsbortskaffelse på 93 % i gennemsnit for alle produktionsanlæg

3.2.   BEMP'er til styring af forsyningskæden

Dette afsnit er relevant for EEE-fabrikanter og omhandler den praksis, der anvendes i deres forsyningskæde.

3.2.1.   Vurderingsværktøjer til omkostningseffektiv og miljømæssigt forsvarlig udskiftning af farlige stoffer

BEMP skal anvende referenceværktøjer til at identificere og vurderere farlige stoffer i indkøbte materialer for at erstatte dem. Fabrikanter vil indføje data fra leverandører, der ideelt set leveres som fuldgyldige materialeerklæringer eller overensstemmelseserklæringer for at spore stoffer. Vurderingen fokuserer dernæst på tre nøgletrin:

| — | en præcisering af, hvorvidt det omhandlede stof er et særligt problematisk stof (baseret på REACH-kandidatlisten) eller et stof, der er underlagt en RoHS-begrænsning (10), og her har udskiftning høj prioritet |
| --- | --- |

—

en præcisering af, hvorvidt det omhandlede stof er et særligt problematisk stof (baseret på REACH-kandidatlisten) eller et stof, der er underlagt en RoHS-begrænsning (10), og her har udskiftning høj prioritet

| — | klassificeringen af det omhandlede stof i sikkerhedsdatabladet og bekræftet ved sammenligning med en database over farlige stoffer |
| --- | --- |

—

klassificeringen af det omhandlede stof i sikkerhedsdatabladet og bekræftet ved sammenligning med en database over farlige stoffer

| — | anvendelse af et evalueringsværktøj ud over ovennævnte for bestemte stoffer, f.eks. visse phthalater og halogenerede flammehæmmere, for at undersøge de bedste alternativer. |
| --- | --- |

—

anvendelse af et evalueringsværktøj ud over ovennævnte for bestemte stoffer, f.eks. visse phthalater og halogenerede flammehæmmere, for at undersøge de bedste alternativer.

Anvendelighed

Denne BEMP finder i princippet anvendelse på alle virksomheder i sektoren. SMV'er har dog muligvis ikke tilstrækkelig indflydelse til at stille krav om fulde materialeerklæringer fra mange leverandører. I sådanne tilfælde kan de anmode om overensstemmelseserklæringer fra leverandører suppleret med laboratorieundersøgelser.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i35) | Andel af leverandører, der leverer en fuld materialeerklæring (% af forsyningskædens udgifter) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i35)

Andel af leverandører, der leverer en fuld materialeerklæring (% af forsyningskædens udgifter)

| i36) | Andel af leverandører, der udsteder en overensstemmelseserklæring for en virksomhedsspecifik liste over begrænsninger ledsaget af en certificering (helst fra tredjepart) baseret på laboratorieprøver (% af forsyningskædens udgifter) |
| --- | --- |

i36)

Andel af leverandører, der udsteder en overensstemmelseserklæring for en virksomhedsspecifik liste over begrænsninger ledsaget af en certificering (helst fra tredjepart) baseret på laboratorieprøver (% af forsyningskædens udgifter)

| i37) | Formidling (f.eks. på websted og i årsrapporter om bæredygtighed) af de to foregående indikatorer (J/N) |
| --- | --- |

i37)

Formidling (f.eks. på websted og i årsrapporter om bæredygtighed) af de to foregående indikatorer (J/N)

| b8) | Der er fremsat obligatorisk for alle større leverandører (i % af forsyningskædens udgifter) med det formål at stille en fuld materialeerklæring til rådighed |
| --- | --- |

b8)

Der er fremsat obligatorisk for alle større leverandører (i % af forsyningskædens udgifter) med det formål at stille en fuld materialeerklæring til rådighed

3.2.2.   Fremlæggelse af oplysninger og fastsættelse af mål for drivhusgasemissioner i forsyningskæden

BEMP skal i henhold til anerkendte standarder vurdere og regelmæssigt offentliggøre alle de direkte og de mest relevante indirekte drivhusgasemissioner (alle anvendelsesområde 1 og 2 samt de mest relevante emissioner for anvendelsesområde 3 (11)). BEMP skal på baggrund af denne vurdering fastsætte mål for reduktion af disse direkte og indirekte drivhusgasemissioner samt dokumentere og med jævne mellemrum offentliggøre faktiske absolutte og/eller relative reduktioner i drivhusgasemissioner.

Anvendelighed

Denne BEMP finder anvendelse på alle virksomheder i sektoren. Der er imidlertid visse begrænsninger i beregningen af emissioner fra anvendelsesområde 3 på grund af EEE-værdikædernes kompleksitet.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i38) | Periodisk (f.eks. årlig) offentliggørelse af drivhusgasemissioner beregnet med en anerkendt standardmetode (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i38)

Periodisk (f.eks. årlig) offentliggørelse af drivhusgasemissioner beregnet med en anerkendt standardmetode (J/N)

| i39) | Kategorier af emissioner fra anvendelsesområde 3, som indgår i vurderingen |
| --- | --- |

i39)

Kategorier af emissioner fra anvendelsesområde 3, som indgår i vurderingen

| i40) | Periodisk (f.eks. årlig) formidling af påvist faktisk absolut og/eller relative reduktioner i drivhusgasemissioner (J/N) |
| --- | --- |

i40)

Periodisk (f.eks. årlig) formidling af påvist faktisk absolut og/eller relative reduktioner i drivhusgasemissioner (J/N)

| b9) | Drivhusgasemissioner (herunder 1, 2 og det mest relevante anvendelsesområde 3) beregnes med en anerkendt standardmetode og offentliggøres regelmæssigt |
| --- | --- |

b9)

Drivhusgasemissioner (herunder 1, 2 og det mest relevante anvendelsesområde 3) beregnes med en anerkendt standardmetode og offentliggøres regelmæssigt

| b10) | Absolutte eller relative mål for reduktion af drivhusgasemissioner offentliggøres |
| --- | --- |

b10)

Absolutte eller relative mål for reduktion af drivhusgasemissioner offentliggøres

| b11) | Absolutte og/eller relative reduktioner af faktiske drivhusgasemissioner påvises og offentliggøres regelmæssigt |
| --- | --- |

b11)

Absolutte og/eller relative reduktioner af faktiske drivhusgasemissioner påvises og offentliggøres regelmæssigt

3.2.3.   Anvendelse af livscyklusvurderinger

BEMP skal gøre brug af livscyklusvurderinger (LCA) som et instrument til støtte for beslutningstagningen i forbindelse med: strategisk planlægning (makroniveau), design og planlægning af produkter, anlæg og processer (mikroplan) og overvågning af virksomhedens miljøpræstationer (regnskab). Afholdelse af livscyklusvurderinger på produktsortimenter for at støtte miljøforbedringer er det mest relevante anvendelsesområde i industrien og gør det muligt at fastlægge mål for forbedring af produktsortimentet i forbindelse med livscyklusvurderinger.

Anvendelighed

Denne BEMP finder generelt anvendelse i alle industrivirksomheder, der fremstiller elektrisk og elektronisk udstyr, især til store virksomheder.

Interne ressourcer og kompleksiteten af livscyklusvurderinger er potentielle begrænsende faktorer for gennemførelse af livscyklusvurderinger for små og mellemstore virksomheder. Forenklede værktøjer til livscyklusvurderinger og færdige databaser hjælper med at løse problemerne.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i41) | Medtagelsen af LCA i henhold til ISO-standard 14040 og 14044 i virksomhedens miljøstrategi og brug af livscyklusvurderinger, når de træffer vigtige beslutninger for at udvikle nye og anderledes produkter (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i41)

Medtagelsen af LCA i henhold til ISO-standard 14040 og 14044 i virksomhedens miljøstrategi og brug af livscyklusvurderinger, når de træffer vigtige beslutninger for at udvikle nye og anderledes produkter (J/N)

| i42) | Procentdel af produktområder, for hvilke målene for forbedring af livscyklusvurderinger er blevet opfyldt (vægtet efter antal henvisninger eller salg) |
| --- | --- |

i42)

Procentdel af produktområder, for hvilke målene for forbedring af livscyklusvurderinger er blevet opfyldt (vægtet efter antal henvisninger eller salg)

| b12) | Livscyklusvurderinger udføres i henhold til de internationale ISO-standarder 14040 og ISO 14044 |
| --- | --- |

b12)

Livscyklusvurderinger udføres i henhold til de internationale ISO-standarder 14040 og ISO 14044

| b13) | Virksomheden udfører en livscyklusvurdering for nye og rekonstruerede produkter, og resultaterne anvendes på systematisk vis som grundlag for produktudviklingsvalg |
| --- | --- |

b13)

Virksomheden udfører en livscyklusvurdering for nye og rekonstruerede produkter, og resultaterne anvendes på systematisk vis som grundlag for produktudviklingsvalg

3.2.4.   Beskyttelse og forbedring af biodiversitet langs forsyningskæden for elektrisk og elektronisk udstyr

BEMP skal udvikle og gennemføre et program til forvaltning af indvirkningen af biodiversitet i forbindelse med produkter og aktiviteter i forsyningskæden.

På grundlag af en kortlægning af produkter og materialer, som forsyningskæden leverer, og deres relevante indvirkning på biodiversitet, kan der udformes retningslinjer for og krav til indkøb, der er rettet mod ændringer i forhold til produkter og komponenter, som har bedre mulighed for at påvirke biodiversiteten.

Anvendelighed

BEMP'en finder anvendelse på alle industrivirksomheder, der fremstiller elektrisk og elektronisk udstyr.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i43) | Gennemførelse af en periodisk vurdering af indvirkningen på biodiversiteten fra produkter og materialer, som forsyningskæden leverer (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i43)

Gennemførelse af en periodisk vurdering af indvirkningen på biodiversiteten fra produkter og materialer, som forsyningskæden leverer (J/N)

| i44) | Udarbejdelse af retningslinjer for indkøb og krav til de mest relevante produkter og materialer, der er angivet i biodiversitetsvurderingen (J/N) |
| --- | --- |

i44)

Udarbejdelse af retningslinjer for indkøb og krav til de mest relevante produkter og materialer, der er angivet i biodiversitetsvurderingen (J/N)

| i45) | For hver af de grupper af produkter (f.eks. træ- og papirvarer), som virksomheden har udarbejdet indkøbsmæssige krav for:






  — | andel af produkter, der betragtes som prioriterede indkøb (%) |
| --- | --- | --- |

i45)

For hver af de grupper af produkter (f.eks. træ- og papirvarer), som virksomheden har udarbejdet indkøbsmæssige krav for:

—

andel af produkter, der betragtes som prioriterede indkøb (%)

| — | andel af produkter, der betragtes som acceptable indkøb (%) |
| --- | --- |

—

andel af produkter, der betragtes som acceptable indkøb (%)

| — | andel af produkter, der betragtes som indkøb, der skal undgås (%) |
| --- | --- |

—

andel af produkter, der betragtes som indkøb, der skal undgås (%)

| i46) | Den andel (efter købsvolumen) af leverandører, der har indleveret en første indberetning om deres potentielle indvirkning på biodiversitet (%) |
| --- | --- |

i46)

Den andel (efter købsvolumen) af leverandører, der har indleveret en første indberetning om deres potentielle indvirkning på biodiversitet (%)

| i47 | ) Den andel (efter købsvolumen) af leverandører, der har udviklet en forvaltningsplan for biodiversitet (%) |
| --- | --- |

i47

) Den andel (efter købsvolumen) af leverandører, der har udviklet en forvaltningsplan for biodiversitet (%)

| i48) | Den andel (efter købsvolumen) af leverandører, der gennemfører deres forvaltningsplan for biodiversitet (dvs. gør fremskridt i retning af at opfylde de fastsatte mål) (%) |
| --- | --- |

i48)

Den andel (efter købsvolumen) af leverandører, der gennemfører deres forvaltningsplan for biodiversitet (dvs. gør fremskridt i retning af at opfylde de fastsatte mål) (%)

| (b14) | Virksomheden gennemfører et program for en periodisk vurdering af biodiversitets indvirkning på produkter og materialer, som forsyningskæden leverer, og resultaterne af denne vurdering anvendes til at formulere retningslinjer for indkøb og krav for de mest relevante produkter og materialer. |
| --- | --- |

(b14)

Virksomheden gennemfører et program for en periodisk vurdering af biodiversitets indvirkning på produkter og materialer, som forsyningskæden leverer, og resultaterne af denne vurdering anvendes til at formulere retningslinjer for indkøb og krav for de mest relevante produkter og materialer.

3.3.   BEMP'er til fremme af en mere cirkulær økonomi

Dette afsnit er relevant for industrivirksomheder, der fremstiller elektrisk og elektronisk udstyr, og beskæftiger sig med forvaltning og strategisk praksis til fremme af en mere cirkulær økonomi.

3.3.1.   Strategisk vejledning i udformning af produkter til den cirkulære økonomi

BEMP skal have en strategi, som sikrer, at hensynet til alle de forskellige miljøforhold og navnlig overgangen til den cirkulære økonomi, på systematisk vis indarbejdes i produkternes designproces. En sådan tilgang er baseret på:

| — | fastsættelsen af mål for forbedring af produkternes miljøresultater, enten på virksomhedsplan (generelle mål for alle produkter) eller for et bestemt produkt målene skal være klare, veldefinerede og kommunikeret på virksomhedsniveau, så arbejdstagere på alle niveauer kan være opmærksom på det de mål, der er knyttet til den cirkulære økonomi, kan, afhængigt af produktet, holdbarheden og mulighederne for reparation, opgradering og genvinding, som alle i vidt omfang afhænger af designet |
| --- | --- |

—

fastsættelsen af mål for forbedring af produkternes miljøresultater, enten på virksomhedsplan (generelle mål for alle produkter) eller for et bestemt produkt målene skal være klare, veldefinerede og kommunikeret på virksomhedsniveau, så arbejdstagere på alle niveauer kan være opmærksom på det de mål, der er knyttet til den cirkulære økonomi, kan, afhængigt af produktet, holdbarheden og mulighederne for reparation, opgradering og genvinding, som alle i vidt omfang afhænger af designet

| — | integrering af input og feedback fra de forskellige enheder i designprocessen knyttet til produktets fremstilling, anvendelse og bortskaffelse samt i nogle tilfælde fra eksterne interessenter |
| --- | --- |

—

integrering af input og feedback fra de forskellige enheder i designprocessen knyttet til produktets fremstilling, anvendelse og bortskaffelse samt i nogle tilfælde fra eksterne interessenter

| — | at skabe en følelse af en kollektiv indsats i hele virksomheden for at udarbejde de forskellige specifikationer for de nye produkter. |
| --- | --- |

—

at skabe en følelse af en kollektiv indsats i hele virksomheden for at udarbejde de forskellige specifikationer for de nye produkter.

Dette gennemføres af én af eller begge følgende tilgange:

| — | fastlæggelse af en intern miljøstandard til design af nye produkter på virksomhedsniveau med fastlagte generelle mål og obligatoriske krav, som forbedres løbende på grundlag af feedback fra forskellige enheder i organisationen når designet af hvert enkelt specifikt produkt påbegyndes, omsættes dette til designspecifikationer for det enkelte produkt |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af en intern miljøstandard til design af nye produkter på virksomhedsniveau med fastlagte generelle mål og obligatoriske krav, som forbedres løbende på grundlag af feedback fra forskellige enheder i organisationen når designet af hvert enkelt specifikt produkt påbegyndes, omsættes dette til designspecifikationer for det enkelte produkt

| — | oprettelse af et tværfagligt designudvalg eller en tværfaglig styregruppe til at designe hvert enkelt produkt med deltagelse af repræsentanter fra alle de forskellige relevante enheder, der er direkte knyttet til de forskellige trin i den egentlige designproces for produktet. |
| --- | --- |

—

oprettelse af et tværfagligt designudvalg eller en tværfaglig styregruppe til at designe hvert enkelt produkt med deltagelse af repræsentanter fra alle de forskellige relevante enheder, der er direkte knyttet til de forskellige trin i den egentlige designproces for produktet.

Anvendelighed

BEMP'en finder anvendelse på alle virksomheder, der fremstiller elektrisk og elektronisk udstyr

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i49) | Fastsættelse af mål for den cirkulære økonomi for nye produkter (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i49)

Fastsættelse af mål for den cirkulære økonomi for nye produkter (J/N)

| i50) | Antal forskellige enheder i den virksomhed, der har bidraget til designprocessen (nr.) |
| --- | --- |

i50)

Antal forskellige enheder i den virksomhed, der har bidraget til designprocessen (nr.)

| i51) | Andel af produkter eller komponenter (efter antal eller indtægter), for hvilken der iværksættes design- eller ændringscyklusser, der specifikt vedrører de forskellige tilgange til cirkulær økonomi (%) |
| --- | --- |

i51)

Andel af produkter eller komponenter (efter antal eller indtægter), for hvilken der iværksættes design- eller ændringscyklusser, der specifikt vedrører de forskellige tilgange til cirkulær økonomi (%)

| i52) | Miljømæssige fordele opnået i hele livscyklussen ved produkter, som sælges i løbet af året, og som designes eller rekonstrueres med henblik på den cirkulære økonomi (kg CO2 for kulstofemissioner, kg materialer sparet på ressourceeffektivitet, etc.) |
| --- | --- |

i52)

Miljømæssige fordele opnået i hele livscyklussen ved produkter, som sælges i løbet af året, og som designes eller rekonstrueres med henblik på den cirkulære økonomi (kg CO2 for kulstofemissioner, kg materialer sparet på ressourceeffektivitet, etc.)

| b15) | Virksomheden har indført mål for den cirkulære økonomi for nye produkter og en effektiv produktdesignproces for at sikre, at målene nås |
| --- | --- |

b15)

Virksomheden har indført mål for den cirkulære økonomi for nye produkter og en effektiv produktdesignproces for at sikre, at målene nås

3.3.2.   Indbygget produktmæssigt servicetilbud

BEMP er beregnet på at give EEE-fabrikanter produktmæssige servicetilbud (IPSO), både for virksomhed til virksomhed og ved virksomhed til forbruger, og skifte fra design og salg af fysiske produkter til at levere et produktservicesystem, som giver bedre funktions- og miljømæssige resultater. IPSO giver for eksempel fabrikanterne incitamenter for at sikre, at deres produkter er holdbare eller giver dem mulighed for at tage produkter tilbage for at anvende dem på anden vis eller renovere dem med henblik på senere brug.

Anvendelighed

IPSO-modellen gælder især for elektrisk og elektronisk udstyr med høje kapitalomkostninger og en lang levetid.

Hvad angår elektriske husholdningsapparater med begrænsede købsomkostninger, en kort materialeliste eller en betydelig størrelse/vægt er anvendeligheden begrænset (det er for eksempel ikke muligt at tage produktet tilbage, hvis den økonomiske/tekniske værdi er for lille i forhold til transportomkostningerne).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i53) | Gennemførelse af IPSO-modellen, der sikrer, at den giver miljømæssige fordele (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i53)

Gennemførelse af IPSO-modellen, der sikrer, at den giver miljømæssige fordele (J/N)

| i54) | Tilbagetagelsesrater for varer, der installeres i kundens faciliteter inden for IPSO for hver produktkategori (%) |
| --- | --- |

i54)

Tilbagetagelsesrater for varer, der installeres i kundens faciliteter inden for IPSO for hver produktkategori (%)

| i55) | Andel af genbrugt udstyr ud af det samlede antal anordninger, der er installeret i IPSO (%) |
| --- | --- |

i55)

Andel af genbrugt udstyr ud af det samlede antal anordninger, der er installeret i IPSO (%)

| b16) | Virksomheden indfører IPSO i sin virksomhed for at sikre, at den fører til løbende forbedring af det tilbudte produkts miljøpræstationer |
| --- | --- |

b16)

Virksomheden indfører IPSO i sin virksomhed for at sikre, at den fører til løbende forbedring af det tilbudte produkts miljøpræstationer

| b17) | En tilbagetagelsesrate på 100 % for udstyr, der genvindes fra forbrugere gennem leasingkontrakter og en renoveringsrate på 30 % |
| --- | --- |

b17)

En tilbagetagelsesrate på 100 % for udstyr, der genvindes fra forbrugere gennem leasingkontrakter og en renoveringsrate på 30 %

3.3.3.   Genfremstilling eller istandsættelse af brugte produkter af høj kvalitet

BEMP skal forebygge affald ved genforarbejdning eller renovering af brugt elektrisk og elektronisk udstyr og bringe det på markedet til genbrug. De genfremstillede eller istandsatte produkter opnår mindst samme kvalitetsniveau, som de havde, da de blev markedsført første gang, og sælges med den relevante garanti.

Anvendelighed

Denne praksis er særlig velegnet til mellem- eller højkapitalintensivt udstyr.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i56 | ) Brug af livscyklusanalyser til at demonstrere, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt (J/N) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i56

) Brug af livscyklusanalyser til at demonstrere, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt (J/N)

| b18) | Livscyklusanalyser bruges til at godtgøre, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har miljømæssige nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt |
| --- | --- |

b18)

Livscyklusanalyser bruges til at godtgøre, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har miljømæssige nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt

3.3.4.   Stigning i indholdet af genvundet plast i elektrisk og elektronisk udstyr

BEMP skal øge brugen af genvundet plast til fremstilling af elektrisk og elektronisk udstyr, hvor det er relevant i henhold til de krævede materialeegenskaber. Dette kan opnås ved genvinding i et lukket kredsløb af skrot fra plastikproduktion, genvinding i et lukket kredsløb af forbrugsplast fra egne produkter samt køb af genvundet plast fremstillet af plastaffald fra forbrugsleddet (genvinding i et åbent kredsløb).

Anvendelighed

Denne BEMP er egnet til mange polymerer, der bruges i elektrisk og elektronisk udstyr. Genvundet plast kan erstatte nyfremstillet plast i de tilfælde, hvor de krævede materialespecifikationer kan opfyldes.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| i57) | Andel af genvundet plast fra produktionsaffald, som anvendes til fremstilling af et bestemt produkt eller en bestemt produktgruppe ud af den samlede mængde plast, der anvendes til det pågældende produkt eller den pågældende produktgruppe (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

i57)

Andel af genvundet plast fra produktionsaffald, som anvendes til fremstilling af et bestemt produkt eller en bestemt produktgruppe ud af den samlede mængde plast, der anvendes til det pågældende produkt eller den pågældende produktgruppe (%)

| i58) | Andel af genvundet plast fra forbrugsaffald, som anvendes til fremstilling af et bestemt produkt eller en bestemt produktgruppe ud af den samlede mængde plast, der anvendes til det pågældende produkt eller den pågældende produktgruppe (%) |
| --- | --- |

i58)

Andel af genvundet plast fra forbrugsaffald, som anvendes til fremstilling af et bestemt produkt eller en bestemt produktgruppe ud af den samlede mængde plast, der anvendes til det pågældende produkt eller den pågældende produktgruppe (%)

| i59) | Den samlede mængde genvundet plast fra produktionsaffald, der anvendes i produktionen (ton) |
| --- | --- |

i59)

Den samlede mængde genvundet plast fra produktionsaffald, der anvendes i produktionen (ton)

| i60) | Den samlede mængde genvundet plast fra forbrugsaffald, der anvendes i produktionen (ton) |
| --- | --- |

i60)

Den samlede mængde genvundet plast fra forbrugsaffald, der anvendes i produktionen (ton)

| i61) | Salg af produkter, der er fremstillet af genvundet plast ud af det samlede salg (%) |
| --- | --- |

i61)

Salg af produkter, der er fremstillet af genvundet plast ud af det samlede salg (%)

Ikke relevant

4.   ANBEFALEDE SEKTORSPECIFIKKE CENTRALE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER

Følgende tabel viser et udvalg af centrale miljøpræstationsindikatorer for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr sammen med de tilknyttede benchmarks og henvisning til de relevante BEMP'er. De udgør en del af alle de indikatorer, som er nævnt i afsnit 3.

Centrale miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for fremstillingssektoren for elektrisk og elektronisk udstyr

| Indikator | Fælles enheder | Hovedmålgruppe | Kort beskrivelse | Anbefalet minimumsniveau af overvågning | Relateret EMAS-nøgleindikator (12) | Benchmark for højeste kvalitet | Relateret BEMP (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEMP'er til produktionsprocesser |
| Energiforbrug i renrum til fremstilling af printkort | kWh/m2 | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Energi, der anvendes i renrum til fremstilling af printkort pr. overfladeenhed af bearbejdede printkort | Facilitet | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.1 |
| Energiforbrug i renrum til fremstilling af halvledere og/eller integrerede kredsløb | kWh/cm2 | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Energi, der anvendes i renrum til fremstilling af halvledere og integrerede kredsløb, halvledere pr. overfladeenhed af bearbejdede halvledere og/eller integrerede kredsløb | Facilitet | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.1 |
| Luftskiftetal | Antal/time | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Udskiftningshyppighed for luft i renrum | Facilitet | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.1 |
| Systemeffektkoefficient (COSP) | kW køleeffekt leveret/kW effekt brugt | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Forholdet mellem nyttekøleeffekt, der leveres af et kølesystem, og den elektriske effekt, der anvendes af kølesystem. Den effekt, der anvendes af det supplerende udstyr (f.eks. pumper) indgår i nævneren i dette forhold. | Anlægsområde | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.2 |
| Samlet energiforbrug pr. overfladeenhed af bearbejdet printkort | kWh/m2 printkort | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Den energimængde, der kræves til bearbejdning af printkort, divideret med det bearbejdede printkorts areal | Facilitet | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.3 |
| Forbrug af nitrogen pr. overfladeenhed bearbejdet printkort | kg nitrogen/m2 fremstillet printkort | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Mængde forbrugt nitrogen i loddeprocessen divideret med de fremstillede printkorts samlede areal | Facilitet | Materialeudnyttelse | Ikke relevant | 3.1.3 |
| Mængde genvundet kobber fra ætseprocesmidler | t/år | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Vægt af kobber på stedet genvundet fra ætseprocesmidler på ét år | Anlægsområde | Materialeudnyttelse | Ikke relevant | 3.1.4 |
| Samlet vandforbrug i produktionsanlæg | l/m2 fremstillede printkort | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Den samlede mængde forbrugt vand i produktionsanlæg divideret med arealet af de fremstillede printkort | Anlægsområde | Vand | Mindst 50 % af skylleanlæggene er udstyret med et kaskadeskyllesystem med fire eller flere etaper | 3.1.5 |
| Normaliseret emissionsrate for emissioner fra perfluorforbindelser | kg CO2eq/cm2 | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Potentiale til global opvarmning forårsaget af PFC-emissioner fra et fremstillingsanlæg divideret med arealet af de fremstillede wafere | Anlægsområde | Emissioner | Den normaliserede emissionsrate ved PFC-emissioner i nykonstruerede anlæg til fremstilling af halvledere eller anlæg, der har gennemgået større renovation, er lavere end 0,22  kg CO2eq/cm2 | 3.1.6 |
| Elektricitetsforbrug af trykluftsystemet pr. volumenenhed på anvendelsesstedet | kWh/m3 | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Elektricitetsforbrug af trykluftsystemet (herunder energiudnyttelse af kompressorer, anlæg til tørring og sekundære drev) pr. standard kubikmeter trykluft, der leveres ved et nærmere angivet tryk | Anlægsområde | Energieffektivitet | Trykluftsystemets elforbrug er lavere end 0,11 kWh/m3 leveret trykluft, for større anlæg, der arbejder ved et overtryk på 6,5 bar, idet volumenstrømmen er normaliseret ved 1 013 mbar og 20 oC, og trykafvigelser, der ikke overstiger 0,2 bar effektivt tryk. | 3.1.7 |
| Luftlækageindeks (air leakage index) | Nummer | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Luftlækageindeks beregnes, når der er slukket for alle luftforbrugende enheder, som summen for hver af kompressorerne af den tid, den kører, ganget med kapaciteten for den pågældende kompressor, divideret med den samlede standbytid og den samlede nominelle kapacitet for kompressorer i systemet, og det udtrykkes som:





  hvor: ti(cr) er den tid (min.), hvorunder mindst én kompressor kører, når der er slukket for alle luftforbrugende enheder (standbytilstand for trykluftsystemet). Ci(cr) er kapaciteten (Nl/min) for den kompressor, der tænder i tidsrummet ti(cr), mens der er slukket for alle luftforbrugende enheder. ti(sb) er den samlede tid (min.), hvorunder det installerede trykluftsudstyr er i standbytilstand. Ci(tot) er summen af de nominelle kapaciteter (Nl/min) for alle kompressorerne i trykluftsystemet. | Anlægsområde | Energieffektivitet | Når der er slukket for alle luftforbrugende enheder, forbliver nettets tryk stabilt, og kompressorerne (på standby) skifter ikke til belastningstilstanden | 3.1.7 |
| Gennemførelse af en handlingsplan for biodiversitet på alle produktionsanlæg | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører, om alle produktionsanlæg har indført en handlingsplan for biodiversitet for anlægsområdet | Anlægsområde | Biodiversitet | En handlingsplan for biodiversitet gennemføres på alle produktionsanlæg for at beskytte og forbedre biodiversiteten (flora og fauna) på det pågældende sted | 3.1.8 |
| Andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder (egenproducerede eller købt med kontrol af overholdelse af additionalitet) ud af det samlede elforbrug | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Enten egenproduceret eller købt elektricitet fra vedvarende energikilder divideret med det samlede elforbrug på anlægsområdet.
  I henhold til den indkøbte elektricitet fra vedvarende energikilder indregnes det kun i denne indikator, hvis der er foretaget kontrol med overholdelse (dvs. hvis det ikke i forvejen er indregnet af en anden organisation eller indgår i nettets elektricitetsmix). | Anlægsområde | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.9 |
| Andel af varme fra vedvarende energikilder ud af det samlede varmeforbrug | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Varme fra vedvarende energi (f.eks. solvarme, jordvarme, biomasse) divideret med det samlede varmeforbrug på anlægsområdet | Anlægsområde | Energieffektivitet | Ikke relevant | 3.1.9 |
| Afledningsrate for bortskaffelse af det affald, der genereres på produktionsanlæg | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Vægten af affald, der sendes til klargøring til genbrug, genvinding eller energiudnyttelse divideret med den samlede mængde affald, der genereres på produktionsanlægget.
  Denne indikator kan beregnes særskilt for farligt og ikke-farligt affald og/eller for de vigtigste materialer i affaldsstrømmen, f.eks. skrotmetal og polymerer. | Anlægsområde | Affald | Virksomheden opnår en gennemsnitlig afledningsrate for affaldsbortskaffelse på 93 % for alle produktionsanlæg | 3.1.10 |
| Andel af anlægsområder med en affaldshåndteringsstrategi | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator udtrykkes som antal anlægsområder med en affaldshåndteringsstrategi baseret på de elementer, der indgår i beskrivelsen af denne BEMP, divideret med det samlede antal anlægsområder, som virksomheden har.
  Hvis en virksomhed kun har én lokalitet, kan det udtrykkes som en ja/nej-indikator for lokaliteten. | Anlægsområde | Affald | Virksomheden har etableret en affaldshåndteringsstrategi på alle anlægsområder | 3.1.10 |
| BEMP'er til styring af forsyningskæden |
| Andel af leverandører, der leverer en fuld materialeerklæring | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator måler procentdelen af udgifter i forsyningskæden til leverandører, der leverer en fuld materialeerklæring ud af forsyningskædens samlede udgifter | Anlægsområde | Biodiversitet
  Materialeudnyttelse | Der er udarbejdet obligatoriske krav til alle de vigtigste leverandører (udtrykt i procent af forsyningskædens udgifter) om levering af en fuld materialeerklæring | 3.2.1 |
| Periodisk (f.eks. årligt) offentliggørelse af drivhusgasemissioner beregnet efter en anerkendt standardmetode | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører, hvorvidt virksomhedens drivhusgasemissioner (herunder anvendelsesområde 1 og 2 og de mest relevante for anvendelsesområde 3) beregnes i overensstemmelse med en anerkendt standardmetode og offentliggøres regelmæssigt | Virksomhed | Emissioner | Drivhusgasemissioner (herunder anvendelsesområde 1, 2 og det mest relevante anvendelsesområde 3) beregnes med en anerkendt standardmetode og offentliggøres regelmæssigt | 3.2.2 |
| Periodisk (f.eks. årlig) videregivelse af påviste faktiske absolutte og/eller relative reduktioner i drivhusgasemissioner | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører regelmæssig offentliggørelse af påviste faktiske reduktioner af drivhusgasemissioner fra virksomhedens side | Virksomhed | Emissioner | Absolutte og/eller relative reduktioner af drivhusgasemissioner påvises efterfulgt af regelmæssig offentliggørelse | 3.2.2 |
| Inddragelse af livscyklusanalyser i henhold til ISO-standard 14040 og 14044 i virksomhedens miljøstrategi og anvendelse af livscyklusanalyser, når der træffes vigtige beslutninger til udvikling af nye og rekonstruerede produkter | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører, om livscyklusanalysen er indbygget i virksomhedens miljøstrategi, og hvorvidt brugen heraf støtter vigtige beslutninger om udarbejdelse af nye eller rekonstruerede produkter | Virksomhed | Energieffektivitet
  Materialeudnyttelse
  Vand
  Affald
  Biodiversitet
  Emissioner | Livscyklusanalysen udføres i overensstemmelse med de internationale standarder ISO 14040 og ISO 14044.
  Virksomheden udfører en livscyklusvurdering for nye og rekonstruerede produkter, og resultaterne anvendes på systematisk vis som grundlag for produktudviklingsvalg | 3.2.3 |
| Udarbejdelse af retningslinjer for indkøb og krav til de mest relevante produkter og materialer, der er identificeret i biodiversitetsvurderingen | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører, om retningslinjer for og krav til biodiversitetsindkøb er udviklet til de produkter og materialer, der er udpeget som de mest relevante i den periodiske vurdering af biodiversitetsmæssige indvirkninger foranlediget af produkter og materialer, som forsyningskæden leverer | Virksomhed | Biodiversitet | Virksomheden gennemfører et program for en periodisk vurdering af indvirkningerne på biodiversiteten fra produkter og materialer, som forsyningskæden leverer, og at resultaterne af denne vurdering anvendes til at formulere retningslinjer for indkøb og krav for de mest relevante produkter og materialer | 3.2.4 |
| BEMP'er til fremme af en mere cirkulær økonomi |
| Fastsættelse af mål for den cirkulære økonomi for nye produkter | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører tilstedeværelsen af mål for den cirkulære økonomi for nye produkter eller produktgrupper | Virksomhed | Materialeudnyttelse | Virksomheden har indført mål for den cirkulære økonomi for nye produkter og en effektiv produktdesignproces for at sikre, at disse mål nås | 3.3.1 |
| Andel af produkter eller komponenter (efter antal eller indtægter), for hvilke der er iværksat design- eller ændringscyklusser, der udtrykkeligt imødegår de forskellige tilgange til den cirkulære økonomi | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Antal produkter eller komponenter, for hvilke der er gennemført design- eller ændringscyklusser, der udtrykkeligt imødegår de forskellige tilgange til den cirkulære økonomi, divideret med det samlede antal produkter eller komponenter, som virksomheden har fremstillet | Virksomhed | Materialeudnyttelse | Ikke relevant | 3.3.1 |
| Gennemførelsen af IPSO-modellen, der sikrer, at den giver miljømæssige fordele | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator holder øje med, om der er indført en IPSO-model, som tilstræber at forbedre produkters miljøpræstationer | Virksomhed | Materialeudnyttelse | Virksomheden indfører IPSO i sine aktiviteter for at sikre, at den giver anledning til en løbende forbedring af det tilbudte produkts miljøpræstationer | 3.3.2 |
| Tilbagetagelsesrater for varer, der installeres på kundens område inden for den produktspecifikke IPSO-kategori | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator udtrykkes som procentdelen af produkter, der er installeret hos kunden inden for IPSO-modellen, og tages tilbage fra fabrikanten til omplacering eller renovering med henblik på videre anvendelse | Virksomhed | Materialeudnyttelse | En tilbagetagelsesrate på 100 % for udstyr, der genvindes fra forbrugere gennem leasingkontrakter og en renoveringsrate på 30 % | 3.3.2 |
| Andel af genbrugt udstyr ud af det samlede antal anordninger, der er installeret i IPSO (%) | % | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator udtrykkes som antallet af genbrugte anordninger divideret med det samlede antal anordninger, som virksomheden har installeret i en IPSO-model | Virksomhed | Materialeudnyttelse | Ikke relevant | 3.3.2 |
| Brug af livscyklusanalyser demonstrere, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt | J/N | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Denne indikator vedrører anvendelse af livscyklusanalyser for at påvise de faktiske miljømæssige nettofordele af genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter | Virksomhed | Materialeudnyttelse | Livscyklusanalyser bruges til at godtgøre, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har miljømæssige nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt | 3.3.3 |
| Den samlede mængde genvundet plast fra produktionsaffald, der anvendes i produktionen | Ton | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Vægt af genvundet plast fra produktionsaffald, som anvendes til fremstilling af elektrisk og elektronisk udstyr | Sted/virksomhed | Materialeudnyttelse | Ikke relevant | 3.3.4 |
| Den samlede mængde genvundet plast fra forbrugsaffald, der anvendes i produktionen | Ton | Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr | Vægt af genvundet plast fra forbrugsaffald, som anvendes til fremstilling af elektrisk og elektronisk udstyr | Sted/virksomhed | Materialeudnyttelse | Ikke relevant | 3.3.4 |

Indikator

Fælles enheder

Hovedmålgruppe

Kort beskrivelse

Anbefalet minimumsniveau af overvågning

Relateret EMAS-nøgleindikator (12)

Benchmark for højeste kvalitet

Relateret BEMP (13)

BEMP'er til produktionsprocesser

Energiforbrug i renrum til fremstilling af printkort

kWh/m2

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Energi, der anvendes i renrum til fremstilling af printkort pr. overfladeenhed af bearbejdede printkort

Facilitet

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.1

Energiforbrug i renrum til fremstilling af halvledere og/eller integrerede kredsløb

kWh/cm2

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Energi, der anvendes i renrum til fremstilling af halvledere og integrerede kredsløb, halvledere pr. overfladeenhed af bearbejdede halvledere og/eller integrerede kredsløb

Facilitet

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.1

Luftskiftetal

Antal/time

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Udskiftningshyppighed for luft i renrum

Facilitet

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.1

Systemeffektkoefficient (COSP)

kW køleeffekt leveret/kW effekt brugt

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Forholdet mellem nyttekøleeffekt, der leveres af et kølesystem, og den elektriske effekt, der anvendes af kølesystem. Den effekt, der anvendes af det supplerende udstyr (f.eks. pumper) indgår i nævneren i dette forhold.

Anlægsområde

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.2

Samlet energiforbrug pr. overfladeenhed af bearbejdet printkort

kWh/m2 printkort

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Den energimængde, der kræves til bearbejdning af printkort, divideret med det bearbejdede printkorts areal

Facilitet

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.3

Forbrug af nitrogen pr. overfladeenhed bearbejdet printkort

kg nitrogen/m2 fremstillet printkort

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Mængde forbrugt nitrogen i loddeprocessen divideret med de fremstillede printkorts samlede areal

Facilitet

Materialeudnyttelse

Ikke relevant

3.1.3

Mængde genvundet kobber fra ætseprocesmidler

t/år

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Vægt af kobber på stedet genvundet fra ætseprocesmidler på ét år

Anlægsområde

Materialeudnyttelse

Ikke relevant

3.1.4

Samlet vandforbrug i produktionsanlæg

l/m2 fremstillede printkort

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Den samlede mængde forbrugt vand i produktionsanlæg divideret med arealet af de fremstillede printkort

Anlægsområde

Vand

Mindst 50 % af skylleanlæggene er udstyret med et kaskadeskyllesystem med fire eller flere etaper

3.1.5

Normaliseret emissionsrate for emissioner fra perfluorforbindelser

kg CO2eq/cm2

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Potentiale til global opvarmning forårsaget af PFC-emissioner fra et fremstillingsanlæg divideret med arealet af de fremstillede wafere

Anlægsområde

Emissioner

Den normaliserede emissionsrate ved PFC-emissioner i nykonstruerede anlæg til fremstilling af halvledere eller anlæg, der har gennemgået større renovation, er lavere end 0,22  kg CO2eq/cm2

3.1.6

Elektricitetsforbrug af trykluftsystemet pr. volumenenhed på anvendelsesstedet

kWh/m3

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Elektricitetsforbrug af trykluftsystemet (herunder energiudnyttelse af kompressorer, anlæg til tørring og sekundære drev) pr. standard kubikmeter trykluft, der leveres ved et nærmere angivet tryk

Anlægsområde

Energieffektivitet

Trykluftsystemets elforbrug er lavere end 0,11 kWh/m3 leveret trykluft, for større anlæg, der arbejder ved et overtryk på 6,5 bar, idet volumenstrømmen er normaliseret ved 1 013 mbar og 20 oC, og trykafvigelser, der ikke overstiger 0,2 bar effektivt tryk.

3.1.7

Luftlækageindeks (air leakage index)

Nummer

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Luftlækageindeks beregnes, når der er slukket for alle luftforbrugende enheder, som summen for hver af kompressorerne af den tid, den kører, ganget med kapaciteten for den pågældende kompressor, divideret med den samlede standbytid og den samlede nominelle kapacitet for kompressorer i systemet, og det udtrykkes som:

Image 3

hvor: ti(cr) er den tid (min.), hvorunder mindst én kompressor kører, når der er slukket for alle luftforbrugende enheder (standbytilstand for trykluftsystemet). Ci(cr) er kapaciteten (Nl/min) for den kompressor, der tænder i tidsrummet ti(cr), mens der er slukket for alle luftforbrugende enheder. ti(sb) er den samlede tid (min.), hvorunder det installerede trykluftsudstyr er i standbytilstand. Ci(tot) er summen af de nominelle kapaciteter (Nl/min) for alle kompressorerne i trykluftsystemet.

Anlægsområde

Energieffektivitet

Når der er slukket for alle luftforbrugende enheder, forbliver nettets tryk stabilt, og kompressorerne (på standby) skifter ikke til belastningstilstanden

3.1.7

Gennemførelse af en handlingsplan for biodiversitet på alle produktionsanlæg

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører, om alle produktionsanlæg har indført en handlingsplan for biodiversitet for anlægsområdet

Anlægsområde

Biodiversitet

En handlingsplan for biodiversitet gennemføres på alle produktionsanlæg for at beskytte og forbedre biodiversiteten (flora og fauna) på det pågældende sted

3.1.8

Andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder (egenproducerede eller købt med kontrol af overholdelse af additionalitet) ud af det samlede elforbrug

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Enten egenproduceret eller købt elektricitet fra vedvarende energikilder divideret med det samlede elforbrug på anlægsområdet.

I henhold til den indkøbte elektricitet fra vedvarende energikilder indregnes det kun i denne indikator, hvis der er foretaget kontrol med overholdelse (dvs. hvis det ikke i forvejen er indregnet af en anden organisation eller indgår i nettets elektricitetsmix).

Anlægsområde

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.9

Andel af varme fra vedvarende energikilder ud af det samlede varmeforbrug

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Varme fra vedvarende energi (f.eks. solvarme, jordvarme, biomasse) divideret med det samlede varmeforbrug på anlægsområdet

Anlægsområde

Energieffektivitet

Ikke relevant

3.1.9

Afledningsrate for bortskaffelse af det affald, der genereres på produktionsanlæg

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Vægten af affald, der sendes til klargøring til genbrug, genvinding eller energiudnyttelse divideret med den samlede mængde affald, der genereres på produktionsanlægget.

Denne indikator kan beregnes særskilt for farligt og ikke-farligt affald og/eller for de vigtigste materialer i affaldsstrømmen, f.eks. skrotmetal og polymerer.

Anlægsområde

Affald

Virksomheden opnår en gennemsnitlig afledningsrate for affaldsbortskaffelse på 93 % for alle produktionsanlæg

3.1.10

Andel af anlægsområder med en affaldshåndteringsstrategi

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator udtrykkes som antal anlægsområder med en affaldshåndteringsstrategi baseret på de elementer, der indgår i beskrivelsen af denne BEMP, divideret med det samlede antal anlægsområder, som virksomheden har.

Hvis en virksomhed kun har én lokalitet, kan det udtrykkes som en ja/nej-indikator for lokaliteten.

Anlægsområde

Affald

Virksomheden har etableret en affaldshåndteringsstrategi på alle anlægsområder

3.1.10

BEMP'er til styring af forsyningskæden

Andel af leverandører, der leverer en fuld materialeerklæring

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator måler procentdelen af udgifter i forsyningskæden til leverandører, der leverer en fuld materialeerklæring ud af forsyningskædens samlede udgifter

Anlægsområde

Biodiversitet

Materialeudnyttelse

Der er udarbejdet obligatoriske krav til alle de vigtigste leverandører (udtrykt i procent af forsyningskædens udgifter) om levering af en fuld materialeerklæring

3.2.1

Periodisk (f.eks. årligt) offentliggørelse af drivhusgasemissioner beregnet efter en anerkendt standardmetode

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører, hvorvidt virksomhedens drivhusgasemissioner (herunder anvendelsesområde 1 og 2 og de mest relevante for anvendelsesområde 3) beregnes i overensstemmelse med en anerkendt standardmetode og offentliggøres regelmæssigt

Virksomhed

Emissioner

Drivhusgasemissioner (herunder anvendelsesområde 1, 2 og det mest relevante anvendelsesområde 3) beregnes med en anerkendt standardmetode og offentliggøres regelmæssigt

3.2.2

Periodisk (f.eks. årlig) videregivelse af påviste faktiske absolutte og/eller relative reduktioner i drivhusgasemissioner

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører regelmæssig offentliggørelse af påviste faktiske reduktioner af drivhusgasemissioner fra virksomhedens side

Virksomhed

Emissioner

Absolutte og/eller relative reduktioner af drivhusgasemissioner påvises efterfulgt af regelmæssig offentliggørelse

3.2.2

Inddragelse af livscyklusanalyser i henhold til ISO-standard 14040 og 14044 i virksomhedens miljøstrategi og anvendelse af livscyklusanalyser, når der træffes vigtige beslutninger til udvikling af nye og rekonstruerede produkter

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører, om livscyklusanalysen er indbygget i virksomhedens miljøstrategi, og hvorvidt brugen heraf støtter vigtige beslutninger om udarbejdelse af nye eller rekonstruerede produkter

Virksomhed

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Vand

Affald

Biodiversitet

Emissioner

Livscyklusanalysen udføres i overensstemmelse med de internationale standarder ISO 14040 og ISO 14044.

Virksomheden udfører en livscyklusvurdering for nye og rekonstruerede produkter, og resultaterne anvendes på systematisk vis som grundlag for produktudviklingsvalg

3.2.3

Udarbejdelse af retningslinjer for indkøb og krav til de mest relevante produkter og materialer, der er identificeret i biodiversitetsvurderingen

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører, om retningslinjer for og krav til biodiversitetsindkøb er udviklet til de produkter og materialer, der er udpeget som de mest relevante i den periodiske vurdering af biodiversitetsmæssige indvirkninger foranlediget af produkter og materialer, som forsyningskæden leverer

Virksomhed

Biodiversitet

Virksomheden gennemfører et program for en periodisk vurdering af indvirkningerne på biodiversiteten fra produkter og materialer, som forsyningskæden leverer, og at resultaterne af denne vurdering anvendes til at formulere retningslinjer for indkøb og krav for de mest relevante produkter og materialer

3.2.4

BEMP'er til fremme af en mere cirkulær økonomi

Fastsættelse af mål for den cirkulære økonomi for nye produkter

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører tilstedeværelsen af mål for den cirkulære økonomi for nye produkter eller produktgrupper

Virksomhed

Materialeudnyttelse

Virksomheden har indført mål for den cirkulære økonomi for nye produkter og en effektiv produktdesignproces for at sikre, at disse mål nås

3.3.1

Andel af produkter eller komponenter (efter antal eller indtægter), for hvilke der er iværksat design- eller ændringscyklusser, der udtrykkeligt imødegår de forskellige tilgange til den cirkulære økonomi

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Antal produkter eller komponenter, for hvilke der er gennemført design- eller ændringscyklusser, der udtrykkeligt imødegår de forskellige tilgange til den cirkulære økonomi, divideret med det samlede antal produkter eller komponenter, som virksomheden har fremstillet

Virksomhed

Materialeudnyttelse

Ikke relevant

3.3.1

Gennemførelsen af IPSO-modellen, der sikrer, at den giver miljømæssige fordele

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator holder øje med, om der er indført en IPSO-model, som tilstræber at forbedre produkters miljøpræstationer

Virksomhed

Materialeudnyttelse

Virksomheden indfører IPSO i sine aktiviteter for at sikre, at den giver anledning til en løbende forbedring af det tilbudte produkts miljøpræstationer

3.3.2

Tilbagetagelsesrater for varer, der installeres på kundens område inden for den produktspecifikke IPSO-kategori

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator udtrykkes som procentdelen af produkter, der er installeret hos kunden inden for IPSO-modellen, og tages tilbage fra fabrikanten til omplacering eller renovering med henblik på videre anvendelse

Virksomhed

Materialeudnyttelse

En tilbagetagelsesrate på 100 % for udstyr, der genvindes fra forbrugere gennem leasingkontrakter og en renoveringsrate på 30 %

3.3.2

Andel af genbrugt udstyr ud af det samlede antal anordninger, der er installeret i IPSO (%)

%

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator udtrykkes som antallet af genbrugte anordninger divideret med det samlede antal anordninger, som virksomheden har installeret i en IPSO-model

Virksomhed

Materialeudnyttelse

Ikke relevant

3.3.2

Brug af livscyklusanalyser demonstrere, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt

J/N

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Denne indikator vedrører anvendelse af livscyklusanalyser for at påvise de faktiske miljømæssige nettofordele af genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter

Virksomhed

Materialeudnyttelse

Livscyklusanalyser bruges til at godtgøre, at genfremstillings- eller renoveringsaktiviteter har miljømæssige nettofordele, blandt andet som følge af højere energieffektivitet på nye modeller af et givet produkt

3.3.3

Den samlede mængde genvundet plast fra produktionsaffald, der anvendes i produktionen

Ton

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Vægt af genvundet plast fra produktionsaffald, som anvendes til fremstilling af elektrisk og elektronisk udstyr

Sted/virksomhed

Materialeudnyttelse

Ikke relevant

3.3.4

Den samlede mængde genvundet plast fra forbrugsaffald, der anvendes i produktionen

Ton

Fabrikanter af elektrisk og elektronisk udstyr

Vægt af genvundet plast fra forbrugsaffald, som anvendes til fremstilling af elektrisk og elektronisk udstyr

Sted/virksomhed

Materialeudnyttelse

Ikke relevant

3.3.4

---

(1)  Den videnskabelige og politiske rapport er offentligt tilgængelig på JRC's websted på følgende adresse: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_EEE_Manufacturing.pdf. Konklusionerne om bedste praksis for miljøledelse og anvendeligheden deraf samt de udpegede specifikke miljøpræstationsindikatorer og de fastsatte benchmarks for højeste kvalitet, der fremgår af dette sektorreferencedokument, bygger på resultaterne i den videnskabelige og politiske rapport. Alle baggrundsoplysningerne og de tekniske detaljer fremgår af rapporten.

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 af 29. juni 1993 om industrivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision (EFT L 168 af 10.7.1993, s. 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1).

(4)  I henhold til bilag IV (B.e.) i EMAS-forordningen skal miljøredegørelsen indeholde »et resumé af de foreliggende data om organisationens miljøpræstationer set i forhold til dens miljømålsætninger og miljømål i relation til dens væsentlige miljøvirkninger. Der skal rapporteres om nøgleindikatorer og andre relevante miljøpræstationsindikatorer, jf. del C«. I bilag IV, del C, anføres følgende: »Hver organisation skal desuden hvert år gøre rede for sine præstationer vedrørende de mere specifikke miljømæssige aspekter, som den har anført i miljøredegørelsen, under hensyntagen til eventuelle sektorreferencedokumenter som omhandlet i artikel 46.«

(5)  
  »Rapport om bedste praksis«, der er udgivet af JRC, og som indeholder en detaljeret beskrivelse af de bedste praksisser med en praktisk vejledning til, hvordan de skal gennemføres, kan tilgås online på: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_EEE_Manufacturing.pdf. Organisationer opfordres til at læse mere deri, hvis de er interesserede i at lære mere om nogle af de bedste praksisser, der er beskrevet i dette SRD.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(7)  Overfladehastighed er den hastighed, hvormed luft ledes hen over filtrene eller opvarmnings-/kølespolerne i en luftreguleringsenhed.

(8)  Luftlækageindekset beregnes, når der er slukket for alle luftforbrugende enheder, som summen for hver af kompressorerne af den tid, den kører, ganget med kapaciteten for den pågældende kompressor, divideret med den samlede standbytid og den samlede nominelle kapacitet for kompressorer i systemet

Image 4

(9)  Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3), kendt som affaldsrammedirektivet, indføres en foretrukken rækkefølge for foranstaltninger til at mindske og håndtere affald. Dette er det såkaldte affaldshierarki. Det giver affaldsforebyggelse højest prioritet efterfulgt af genbrug af affald, derpå genvinding og derpå nyttiggørelse af affaldsfraktioner (energi), der ikke kan undgås, genvindes eller genbruges. Endelig skal bortskaffelse af affald kun overvejes, når ingen af de tidligere nævnte alternativer er mulige.

(10)  Hvoraf nogle stadig kan anvendes i medfør af undtagelser i RoHS-direktivet

(11)  Ifølge drivhusgasprotokollen er anvendelsesområde 1-emissioner alle en virksomheds direkte drivhusgasemissioner, dvs. emissioner, der udledes fra ejede eller kontrollerede anlæg eller køretøjer. Anvendelsesområde 2-emissioner er indirekte drivhusgasemissioner fra forbrug til købt elektricitet, varme, kulde eller damp, dvs. emissioner, der blev udledt andetsteds fra for at producere den energi, som forbruges inden for virksomhedens område. Anvendelsesområde 3 betegner alle andre indirekte emissioner fra produkt- (vare eller tjenesteydelse) eller materialestrømme, der går ind i eller forlader virksomhedens område.

(12)  EMAS-kerneindikatorer er opført i bilag IV til forordning (EF) nr. 1221/2009 (afsnit C.2).

(13)  Tallene henviser til afsnittene i dette dokument.

---