# Eiropas Savienības L 253/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 253 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 9. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 253

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 9. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1495 (2018. gada 8. oktobris), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas malationa apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1496 (2018. gada 8. oktobris), ar ko 2018. gada nozvejas kvotām pievieno konkrētus daudzumus, kas 2017. gadā ieturēti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1497 (2018. gada 8. oktobris), ar ko attiecībā uz 17. pārtikas kategoriju un pārtikas piedevu lietošanu uztura bagātinātājos groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu (
  1
  ) | 36 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2018/1498 (2017. gada 21. decembris) par valsts atbalstu un pasākumiem SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN), ko īstenojusi Itālija attiecībā uz uzņēmumu Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8391)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1499 (2018. gada 8. oktobris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/954, ar ko nosaka konkrētus aizsargpasākumus, lai novērstu mazo atgremotāju mēra izplatīšanos Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6662)

   (
  1
  ) | 76 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1495 (2018. gada 8. oktobris), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas malationa apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1496 (2018. gada 8. oktobris), ar ko 2018. gada nozvejas kvotām pievieno konkrētus daudzumus, kas 2017. gadā ieturēti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam

5

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1497 (2018. gada 8. oktobris), ar ko attiecībā uz 17. pārtikas kategoriju un pārtikas piedevu lietošanu uztura bagātinātājos groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu (
  1
  )

1

36

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2018/1498 (2017. gada 21. decembris) par valsts atbalstu un pasākumiem SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN), ko īstenojusi Itālija attiecībā uz uzņēmumu Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8391)

   (
  1
  )

ex

Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8391)

1

45

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1499 (2018. gada 8. oktobris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/954, ar ko nosaka konkrētus aizsargpasākumus, lai novērstu mazo atgremotāju mēra izplatīšanos Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6662)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6662)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1495

(2018. gada 8. oktobris),

ar ko attiecībā uz darbīgās vielas malationa apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktā minēto otro alternatīvu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīva 2010/17/ES (2) darbīgo vielu malationu iekļāva Padomes Direktīvā 91/414/EEK (3) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, proti, tās I pielikumā, ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs, pēc kura pieprasījuma malations apstiprināts, cita starpā sniedz papildu apstiprinošu informāciju par akūtu un ilgtermiņa risku kukaiņēdājiem putniem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīva 2010/17/ES (2) darbīgo vielu malationu iekļāva Padomes Direktīvā 91/414/EEK (3) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, proti, tās I pielikumā, ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs, pēc kura pieprasījuma malations apstiprināts, cita starpā sniedz papildu apstiprinošu informāciju par akūtu un ilgtermiņa risku kukaiņēdājiem putniem.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | 2012. gada 25. aprīlī pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu informāciju, tādējādi izpildot prasību informācijas iesniegšanai noteiktajā termiņā iesniegt ziņotājai dalībvalstij Apvienotajai Karalistei apstiprinošus datus par riska novērtējumu attiecībā uz patērētājiem, par akūtu un ilgtermiņa risku kukaiņēdājiem putniem un dažādo malaoksona un malationa stipruma izskaitļojumu. |
| --- | --- |

(3)

2012. gada 25. aprīlī pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu informāciju, tādējādi izpildot prasību informācijas iesniegšanai noteiktajā termiņā iesniegt ziņotājai dalībvalstij Apvienotajai Karalistei apstiprinošus datus par riska novērtējumu attiecībā uz patērētājiem, par akūtu un ilgtermiņa risku kukaiņēdājiem putniem un dažādo malaoksona un malationa stipruma izskaitļojumu.

| (4) | Apvienotā Karaliste novērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju un 2015. gada 11. maijā šo novērtējumu kā novērtējuma ziņojuma projekta papildinājumu iesniedza pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”). |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā Karaliste novērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju un 2015. gada 11. maijā šo novērtējumu kā novērtējuma ziņojuma projekta papildinājumu iesniedza pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”).

| (5) | Pārējām dalībvalstīm, pieteikuma iesniedzējam un Iestādei tika lūgts viedoklis un lūgts sniegt komentārus par ziņotājas dalībvalsts novērtējumu. Iestāde 2016. gada 2. februārī (5) publicēja tehnisku ziņojumu, kurā apkopoti šīs apspriešanās rezultāti attiecībā uz malationu. |
| --- | --- |

(5)

Pārējām dalībvalstīm, pieteikuma iesniedzējam un Iestādei tika lūgts viedoklis un lūgts sniegt komentārus par ziņotājas dalībvalsts novērtējumu. Iestāde 2016. gada 2. februārī (5) publicēja tehnisku ziņojumu, kurā apkopoti šīs apspriešanās rezultāti attiecībā uz malationu.

| (6) | Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu, papildinājumu un Iestādes tehnisko ziņojumu izskatīja Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, un 2018. gada janvārī tos pabeidza kā Komisijas pārskata ziņojumu par malationu. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu, papildinājumu un Iestādes tehnisko ziņojumu izskatīja Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, un 2018. gada janvārī tos pabeidza kā Komisijas pārskata ziņojumu par malationu.

| (7) | Komisija attiecībā uz pārskata ziņojumu par malationu aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt komentārus. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis komentārus, kas tikuši rūpīgi izskatīti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija attiecībā uz pārskata ziņojumu par malationu aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt komentārus. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis komentārus, kas tikuši rūpīgi izskatīti.

| (8) | Tomēr pieteikuma iesniedzēja sniegtā informācija ir nepilnīga un neļauj Komisijai izdarīt secinājumu, ka malationa izmantošanas rezultātā putniem radītā akūtā un ilgtermiņa riska līmenis ir pieņemams. Turklāt, izņemot lietošanu siltumnīcās, citi šāda riska mazināšanas pasākumi nav reāli īstenojami. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr pieteikuma iesniedzēja sniegtā informācija ir nepilnīga un neļauj Komisijai izdarīt secinājumu, ka malationa izmantošanas rezultātā putniem radītā akūtā un ilgtermiņa riska līmenis ir pieņemams. Turklāt, izņemot lietošanu siltumnīcās, citi šāda riska mazināšanas pasākumi nav reāli īstenojami.

| (9) | Tāpēc, ņemot vērā konstatēto augsto risku putniem, ir lietderīgi malationa lietošanas nosacījumus turpmāk ierobežot, proti, atļaut tikai lietojumus pastāvīgās siltumnīcās. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc, ņemot vērā konstatēto augsto risku putniem, ir lietderīgi malationa lietošanas nosacījumus turpmāk ierobežot, proti, atļaut tikai lietojumus pastāvīgās siltumnīcās. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekams laiks, lai tās varētu grozīt vai atsaukt malationu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekams laiks, lai tās varētu grozīt vai atsaukt malationu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

| (11) | Ja attiecībā uz malationu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2020. gada 29. janvārī. |
| --- | --- |

(11)

Ja attiecībā uz malationu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2020. gada 29. janvārī.

| (12) | Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs iesniedza īstenošanas akta projektu turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nav sniegusi, |
| --- | --- |

(12)

Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs iesniedza īstenošanas akta projektu turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nav sniegusi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pārejas pasākumi

Vēlākais līdz 2019. gada 29. aprīlim dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 vajadzības gadījumā groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas, kas izsniegtas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri kā darbīgo vielu satur malationu.

3. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2020. gada 29. janvārī.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 8. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2010. gada 9. marta Direktīva 2010/17/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu malationu kā darbīgo vielu (OV L 60, 10.3.2010., 17. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  
  EFSA, Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for malathion. EFSA supporting publication, 2016:EN-951. 61 lpp.

5

EFSA, Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for malathion. EFSA supporting publication

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas malationam veltītajā 300. rindā sleju “Īpaši noteikumi” aizstāj ar šādu:

“A DAĻA

Var atļaut izmantot tikai par insekticīdu pastāvīgās siltumnīcās. Atļaujas izsniedzamas tikai profesionāliem lietotājiem.

B DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par malationu un jo īpaši tā I un II papildpielikumu, ko pabeigusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

| a) | lai nepieļautu riskus ūdens organismiem un citiem organismiem – tādām noplūdēm no siltumnīcām kā kondensācijas ūdens, drenāžas ūdens, augsne vai mākslīgais substrāts; |
| --- | --- |

a)

lai nepieļautu riskus ūdens organismiem un citiem organismiem – tādām noplūdēm no siltumnīcām kā kondensācijas ūdens, drenāžas ūdens, augsne vai mākslīgais substrāts;

| b) | siltumnīcā mērķtiecīgi ievietotu apputeksnētāju saimju aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

siltumnīcā mērķtiecīgi ievietotu apputeksnētāju saimju aizsardzībai;

| c) | operatoru un strādnieku aizsardzībai, nodrošinot, ka lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir paredzēta attiecīgu individuālās aizsardzības līdzekļu lietošana; |
| --- | --- |

c)

operatoru un strādnieku aizsardzībai, nodrošinot, ka lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir paredzēta attiecīgu individuālās aizsardzības līdzekļu lietošana;

| d) | apstrādātu preču gadījumā – patērētāju aizsardzībai. |
| --- | --- |

d)

apstrādātu preču gadījumā – patērētāju aizsardzībai.

Dalībvalstis nodrošina, lai preparātiem uz malationa bāzes būtu līdzi vajadzīgās instrukcijas, kā glabāšanas un pārvadāšanas laikā novērst izomalationa veidošanos tādos daudzumos, kas pārsniedz maksimālos atļautos daudzumus.

Atļaujas piešķiršanas nosacījumos ietver riska mazināšanas pasākumus un paredz attiecīgu augu aizsardzības līdzekļu marķējumu.”

---

| 9.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1496

(2018. gada 8. oktobris),

ar ko 2018. gada nozvejas kvotām pievieno konkrētus daudzumus, kas 2017. gadā ieturēti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (1), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu dalībvalstis var līdz tām iedalītās nozvejas kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim lūgt Komisiju ieturēt un pārcelt uz nākamo gadu līdz 10 % no attiecīgās kvotas. Komisijai ieturētais daudzums ir jāpievieno attiecīgajai kvotai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu dalībvalstis var līdz tām iedalītās nozvejas kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim lūgt Komisiju ieturēt un pārcelt uz nākamo gadu līdz 10 % no attiecīgās kvotas. Komisijai ieturētais daudzums ir jāpievieno attiecīgajai kvotai.

| (2) | Padomes Regulās (ES) 2016/1903 (2), (ES) 2016/2285 (3), (ES) 2016/2372 (4) un (ES) 2017/127 (5) ir noteiktas konkrētu krājumu nozvejas kvotas 2017. gadam un norādīts, uz kuriem krājumiem var attiecināt Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulās (ES) 2016/1903 (2), (ES) 2016/2285 (3), (ES) 2016/2372 (4) un (ES) 2017/127 (5) ir noteiktas konkrētu krājumu nozvejas kvotas 2017. gadam un norādīts, uz kuriem krājumiem var attiecināt Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētos pasākumus.

| (3) | Padomes Regulās (ES) 2016/2285, (ES) 2017/1970 (6), (ES) 2017/2360 (7) un (ES) 2018/120 (8) ir noteiktas konkrētu krājumu nozvejas kvotas 2018. gadam un norādīts, uz kuriem krājumiem var attiecināt Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regulās (ES) 2016/2285, (ES) 2017/1970 (6), (ES) 2017/2360 (7) un (ES) 2018/120 (8) ir noteiktas konkrētu krājumu nozvejas kvotas 2018. gadam un norādīts, uz kuriem krājumiem var attiecināt Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētos pasākumus.

| (4) | Dažas dalībvalstis atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam pirms 2017. gada 31. oktobra ir lūgušas daļu no kvotām, kas attiecībā uz šīs regulas pielikumā nosauktajiem krājumiem tām iedalītas 2017. gadam, ieturēt un pārcelt uz nākamo gadu. Ieturētie daudzumi būtu jāpievieno 2018. gada kvotām, nepārsniedzot minētajā regulā norādītos limitus. |
| --- | --- |

(4)

Dažas dalībvalstis atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam pirms 2017. gada 31. oktobra ir lūgušas daļu no kvotām, kas attiecībā uz šīs regulas pielikumā nosauktajiem krājumiem tām iedalītas 2017. gadam, ieturēt un pārcelt uz nākamo gadu. Ieturētie daudzumi būtu jāpievieno 2018. gada kvotām, nepārsniedzot minētajā regulā norādītos limitus.

| (5) | Šīs elastības īstenošanas nolūkā ir ņemtas vērā tiesības uz pieprasīto krājumu kvotu pārcelšanu un šo krājumu izmantošanas stāvoklis. Ir atzīts, ka uz krājumiem var attiecināt ieturētās kvotas pārcelšanu no 2017. gada uz 2018. gadu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Šīs elastības īstenošanas nolūkā ir ņemtas vērā tiesības uz pieprasīto krājumu kvotu pārcelšanu un šo krājumu izmantošanas stāvoklis. Ir atzīts, ka uz krājumiem var attiecināt ieturētās kvotas pārcelšanu no 2017. gada uz 2018. gadu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu.

| (6) | Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, šīs regulas pielikumā nosauktie krājumi ir izslēgti no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (9) 15. panta 9. punktā paredzētās ikgadējās elastības piemērošanas. |
| --- | --- |

(6)

Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, šīs regulas pielikumā nosauktie krājumi ir izslēgti no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (9) 15. panta 9. punktā paredzētās ikgadējās elastības piemērošanas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

2018. gada nozvejas kvotas, kas noteiktas Regulās (ES) 2016/2285, (ES) 2017/1970, (ES) 2017/2360 un (ES) 2018/120, palielina atbilstīgi šīs regulas pielikumā norādītajam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 8. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 28. oktobra Regula (ES) 2016/1903, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2016/72 (OV L 295, 29.10.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 2016. gada 12. decembra Regula (ES) 2016/2285, ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 (OV L 344, 17.12.2016., 32. lpp.).

3

(4)  Padomes 2016. gada 19. decembra Regula (ES) 2016/2372, ar ko 2017. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 352, 23.12.2016., 26. lpp.).

4

(5)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2017. gada 27. oktobra Regula (ES) 2017/1970, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 281, 31.10.2017., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 2017. gada 11. decembra Regula (ES) 2017/2360, ar ko 2018. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 337, 19.12.2017., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

| Valsts kods | Krājuma kods | Suga | Zona | 2017. g. galīgā kvota (1) (tonnās) | 2017. g. nozveja (tonnās) | 2017. g. nozveja (tonnās) – īpaši nosacījumi (2) | % no galīgās kvotas | Pārceltais daudzums (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07A. | Menca | VIIa | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | Menca | VIId | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | Menca | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | Heks | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | Megrimi | VII | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Megrimi | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | Makrele | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | Norvēģijas omārs | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE. | Jūras zeltplekste | VIId un VIIe | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | Parastā jūrasmēle | VIId | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | Parastā jūrasmēle | VIIe | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | Parastā jūrasmēle | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7A-C | Merlangs | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | Menca | Skageraks | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/567-) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HAD/5BC6A.) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3A/BCD | Pikša | IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | Siļķe | IVc, VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/4CXB7D) | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | Siļķe | Savienības ūdeņi IV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/03A.) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | Siļķe | II zona, Vb zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/1/2-) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03A. | Siļķe | IIIa | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03A-BC | Siļķe | IIIa | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | Siļķe | IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | Siļķe | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03A. | Heks | IIIa (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/2AC4-C) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | Heks | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3A/BCD | Heks | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Megrimi | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | Makrele | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | Makrele | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4A-EN | Makrele | Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | Makrele | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | Makrele | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3A/BCD | Norvēģijas omārs | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | Kaproīdas un merlangs | VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/*07D) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2A-14 | Kaproīdas, merlangs un makrele | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | Jūras zeltplekste | Skageraks | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | Jūras zeltplekste | Kategats | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56-14 | Saida | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Ziemeļu makrūrzivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/5B67-) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Ziemeļu makrūrzivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/8X14-) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/8X14-) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/5B67-) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | Parastā jūrasmēle | Savienības ūdeņi II un IV zonā | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3A/BCD | Parastā jūrasmēle | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | Brētliņa | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | Putasu | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz WHB/1X14) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56-14 | Merlangs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | Menca | Skageraks | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3A/BCD | Pikša | IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | Siļķe | IVc, VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/4CXB7D) | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | Siļķe | Savienības ūdeņi IV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/03A.) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | Siļķe | II zona, Vb zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/1/2-) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03A. | Siļķe | IIIa | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03A-BC | Siļķe | IIIa | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | Siļķe | IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | Siļķe | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03A. | Heks | IIIa (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/2AC4-C) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | Heks | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3A/BCD | Heks | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Megrimi | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3A/BCD | Norvēģijas omārs | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2A-14 | Kaproīdas, merlangs un makrele | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | Jūras zeltplekste | Skageraks | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | Jūras zeltplekste | Kategats | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56-14 | Saida | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | Parastā jūrasmēle | Savienības ūdeņi II un IV zonā | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3A/BCD | Parastā jūrasmēle | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | Brētliņa | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | Putasu | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz WHB/1X14) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | Reņģe | 28.1. apakšrajons | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | Brētliņa | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | Beriksas | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANE/08. | Anšovs | VIII | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | Jūrasvelni | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/89-) | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/567-) | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57-14 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/8ABDE.) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/571214) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | Heks | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | VIIIc (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | Stavridas | VIIIc | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09. | Stavridas | IX | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | Megrimi | VII | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56-14 | Megrimi | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Megrimi | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | Megrimi | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | Makrele | VIIIb (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/8C3411) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | Norvēģijas omārs | ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (īpašs nosacījums attiecībā uz NEP/07.) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | Norvēģijas omārs | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56-14 | Saida | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz SBR/09-) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi IX zonā | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | Putasu | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56-14 | Merlangs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | Reņģe | 30.–31. apakšrajons | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | Beriksas | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANE/08. | Anšovs | VIII | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | Jūrasvelni | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07A. | Menca | VIIa | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | Menca | VIId | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | Menca | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/89-) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/567-) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HAD/5BC6A.) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | Siļķe | IVc, VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/4CXB7D) | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | Siļķe | IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | Siļķe | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03A. | Heks | IIIa (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/2AC4-C) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57-14 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/8ABDE.) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/571214) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | Heks | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | Heks | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | VIIIc (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | Stavridas | VIIIc | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | Megrimi | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (īpašs nosacījums attiecībā uz LEZ/07.) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | Megrimi | VII | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Megrimi | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56-14 | Megrimi | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Megrimi | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | Megrimi | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | Makrele | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | Makrele | VIIIb (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/8C3411) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | Makrele | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | Makrele | IIIa un IVb, c (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4A-EN | Makrele | Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | Makrele | VIIIa, VIIIb un VIIId (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/8C3411) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | Makrele | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | Makrele | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | Makrele | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | Norvēģijas omārs | ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (īpašs nosacījums attiecībā uz NEP/07.) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | Norvēģijas omārs | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | Kaproīdas un merlangs | VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/*07D) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | Kaproīdas un merlangs | VIIIc (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2A-14 | Kaproīdas, merlangs un makrele | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | Jūras zeltplekste | VIId un VIIe | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56-14 | Saida | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/8X14-) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/5B67-) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | Parastā jūrasmēle | VIId | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | Parastā jūrasmēle | VIIe | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | Parastā jūrasmēle | Savienības ūdeņi II un IV zonā | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56-14 | Merlangs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7A-C | Merlangs | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07A. | Menca | VIIa | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | Menca | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07A/MM | Siļķe | VIIa | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | Siļķe | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | Megrimi | VII | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56-14 | Megrimi | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | Makrele | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4A-EN | Makrele | Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | Makrele | Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | Norvēģijas omārs | ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (īpašs nosacījums attiecībā uz NEP/07.) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56-14 | Saida | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56-14 | Merlangs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7A-C | Merlangs | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | Brētliņa | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | Menca | Skageraks | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | Menca | VIId | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | Menca | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3A/BCD | Pikša | IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | Siļķe | IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | Siļķe | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | Heks | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Megrimi | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | Makrele | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | Jūras zeltplekste | Skageraks | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07A. | Jūras zeltplekste | VIIa | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | Jūras zeltplekste | VIId un VIIe | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | Parastā jūrasmēle | Savienības ūdeņi II un IV zonā | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3A/BCD | Parastā jūrasmēle | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7A-C | Merlangs | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | Brētliņa | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | Jūrasvelni | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | Heks | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | Stavridas | VIIIc | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09. | Stavridas | IX | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | Putasu | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | Menca | Skageraks | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3A/BCD | Pikša | IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03A. | Siļķe | IIIa | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03A-BC | Siļķe | IIIa | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | Siļķe | IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | Reņģe | 30.–31. apakšrajons | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | Reņģe | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3A/BCD | Heks | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | Makrele | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3A/BCD | Norvēģijas omārs | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | Jūras zeltplekste | Skageraks | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | Jūras zeltplekste | Kategats | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3A/BCD | Parastā jūrasmēle | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | Brētliņa | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | Beriksas | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07A. | Menca | VIIa | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | Menca | VIId | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | Menca | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | Lielacu diegspuru vēdzele | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2A-C46 | Grenlandes paltuss | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07A/MM | Siļķe | VIIa | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | Siļķe | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | Heks | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | Heks | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2A-14 | Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | Megrimi | VII | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Megrimi | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56-14 | Megrimi | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | Makrele | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | Jūras zeltplekste | VIId un VIIe | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56-14 | Saida | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | Parastā jūrasmēle | VIId | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | Parastā jūrasmēle | VIIe | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | Parastā jūrasmēle | Savienības ūdeņi II un IV zonā | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | Merlangs | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56-14 | Merlangs | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7A-C | Merlangs | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Valsts kods

Krājuma kods

Suga

Zona

2017. g. galīgā kvota (1) (tonnās)

2017. g. nozveja (tonnās)

2017. g. nozveja (tonnās) – īpaši nosacījumi (2)

% no galīgās kvotas

Pārceltais daudzums (tonnās)

BE

COD/07A.

Menca

VIIa

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

Menca

VIId

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

Menca

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

Heks

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

Megrimi

VII

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

Megrimi

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

Makrele

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

Norvēģijas omārs

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE.

Jūras zeltplekste

VIId un VIIe

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

Parastā jūrasmēle

VIId

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

Parastā jūrasmēle

VIIe

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

Parastā jūrasmēle

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7A-C

Merlangs

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

Menca

Skageraks

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/567-)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HAD/5BC6A.)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3A/BCD

Pikša

IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

Siļķe

IVc, VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/4CXB7D)

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

Siļķe

Savienības ūdeņi IV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/03A.)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

Siļķe

II zona, Vb zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/1/2-)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03A.

Siļķe

IIIa

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03A-BC

Siļķe

IIIa

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

Siļķe

IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

Siļķe

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03A.

Heks

IIIa (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/2AC4-C)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

Heks

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3A/BCD

Heks

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

Megrimi

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

Makrele

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

Makrele

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4A-EN

Makrele

Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

Makrele

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

Makrele

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3A/BCD

Norvēģijas omārs

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

Kaproīdas un merlangs

VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/*07D)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2A-14

Kaproīdas, merlangs un makrele

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

Jūras zeltplekste

Skageraks

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

Jūras zeltplekste

Kategats

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56-14

Saida

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Ziemeļu makrūrzivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/5B67-)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Ziemeļu makrūrzivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/8X14-)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/8X14-)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/5B67-)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

Parastā jūrasmēle

Savienības ūdeņi II un IV zonā

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3A/BCD

Parastā jūrasmēle

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

Brētliņa

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

Putasu

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz WHB/1X14)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56-14

Merlangs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

Menca

Skageraks

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3A/BCD

Pikša

IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

Siļķe

IVc, VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/4CXB7D)

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

Siļķe

Savienības ūdeņi IV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/03A.)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

Siļķe

II zona, Vb zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/1/2-)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03A.

Siļķe

IIIa

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03A-BC

Siļķe

IIIa

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

Siļķe

IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

Siļķe

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03A.

Heks

IIIa (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/2AC4-C)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

Heks

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3A/BCD

Heks

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

Megrimi

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3A/BCD

Norvēģijas omārs

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2A-14

Kaproīdas, merlangs un makrele

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

Jūras zeltplekste

Skageraks

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

Jūras zeltplekste

Kategats

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56-14

Saida

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

Parastā jūrasmēle

Savienības ūdeņi II un IV zonā

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3A/BCD

Parastā jūrasmēle

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

Brētliņa

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

Putasu

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz WHB/1X14)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

67 767,619

60 920,406

7,828

89,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

Reņģe

28.1. apakšrajons

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

Brētliņa

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

Beriksas

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANE/08.

Anšovs

VIII

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

Jūrasvelni

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/89-)

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/567-)

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57-14

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/8ABDE.)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/571214)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

Heks

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

VIIIc (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

Stavridas

VIIIc

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09.

Stavridas

IX

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

Megrimi

VII

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56-14

Megrimi

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

Megrimi

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

Megrimi

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

Makrele

VIIIb (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/8C3411)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

Norvēģijas omārs

ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (īpašs nosacījums attiecībā uz NEP/07.)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

Norvēģijas omārs

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56-14

Saida

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz SBR/09-)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi IX zonā

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

Putasu

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56-14

Merlangs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

Reņģe

30.–31. apakšrajons

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

Beriksas

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANE/08.

Anšovs

VIII

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

Jūrasvelni

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07A.

Menca

VIIa

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

Menca

VIId

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

Menca

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/89-)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz GFB/567-)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HAD/5BC6A.)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

Siļķe

IVc, VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz HER/4CXB7D)

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

Siļķe

IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

Siļķe

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03A.

Heks

IIIa (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/2AC4-C)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57-14

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/8ABDE.)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (īpašs nosacījums attiecībā uz HKE/571214)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

Heks

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

Heks

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

VIIIc (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

Stavridas

VIIIc

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

Megrimi

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (īpašs nosacījums attiecībā uz LEZ/07.)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

Megrimi

VII

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

Megrimi

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56-14

Megrimi

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

Megrimi

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

Megrimi

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

Makrele

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

Makrele

VIIIb (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/8C3411)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

Makrele

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

Makrele

IIIa un IVb, c (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4A-EN

Makrele

Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

Makrele

VIIIa, VIIIb un VIIId (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/8C3411)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

Makrele

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2A34.)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

Makrele

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

Makrele

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

Norvēģijas omārs

ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (īpašs nosacījums attiecībā uz NEP/07.)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

Norvēģijas omārs

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

Kaproīdas un merlangs

VIId (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/*07D)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

Kaproīdas un merlangs

VIIIc (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2A-14

Kaproīdas, merlangs un makrele

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz JAX/2A-14)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

Jūras zeltplekste

VIId un VIIe

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56-14

Saida

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/8X14-)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz RNG/5B67-)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

Parastā jūrasmēle

VIId

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

Parastā jūrasmēle

VIIe

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

Parastā jūrasmēle

Savienības ūdeņi II un IV zonā

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56-14

Merlangs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7A-C

Merlangs

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07A.

Menca

VIIa

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

Menca

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07A/MM

Siļķe

VIIa

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

Siļķe

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

Megrimi

VII

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56-14

Megrimi

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

Makrele

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4A-EN

Makrele

Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

Makrele

Fēru Salu ūdeņi (īpašs nosacījums attiecībā uz MAC/2CX14-)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

Norvēģijas omārs

ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (īpašs nosacījums attiecībā uz NEP/07.)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56-14

Saida

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56-14

Merlangs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7A-C

Merlangs

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

Brētliņa

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

Menca

Skageraks

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

Menca

VIId

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

Menca

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3A/BCD

Pikša

IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

Siļķe

IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

Siļķe

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

Heks

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

Megrimi

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

Makrele

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

Jūras zeltplekste

Skageraks

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07A.

Jūras zeltplekste

VIIa

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

Jūras zeltplekste

VIId un VIIe

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

Parastā jūrasmēle

Savienības ūdeņi II un IV zonā

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3A/BCD

Parastā jūrasmēle

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7A-C

Merlangs

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

Brētliņa

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

Jūrasvelni

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

Heks

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

Stavridas

VIIIc

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09.

Stavridas

IX

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

Putasu

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

Menca

Skageraks

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3A/BCD

Pikša

IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03A.

Siļķe

IIIa

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03A-BC

Siļķe

IIIa

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

Siļķe

IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

Reņģe

30.–31. apakšrajons

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

Reņģe

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3A/BCD

Heks

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

Makrele

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3A/BCD

Norvēģijas omārs

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

Jūras zeltplekste

Skageraks

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

Jūras zeltplekste

Kategats

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3A/BCD

Parastā jūrasmēle

IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

Brētliņa

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

Beriksas

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07A.

Menca

VIIa

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

Menca

VIId

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

Menca

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

Lielacu diegspuru vēdzele

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2A-C46

Grenlandes paltuss

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07A/MM

Siļķe

VIIa

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

Siļķe

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

Heks

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

Heks

VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2A-14

Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

Megrimi

VII

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

Megrimi

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56-14

Megrimi

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

Makrele

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

Jūras zeltplekste

VIId un VIIe

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56-14

Saida

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

Parastā jūrasmēle

VIId

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

Parastā jūrasmēle

VIIe

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

Parastā jūrasmēle

Savienības ūdeņi II un IV zonā

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

Merlangs

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56-14

Merlangs

VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7A-C

Merlangs

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  Kvotas, kas dalībvalstij pieejamas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi no 2016. gada uz 2017. gadu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu, Padomes Regulas (ES) Nr. 1221/2014 (OV L 330, 15.11.2014., 16. lpp.) 5.a pantu, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.) 37. un 105. pantu.

(2)  Īpaši nosacījumi, kas noteikti attiecīgo zvejas iespēju regulu pielikumos.

---

| 9.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/36

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1497

(2018. gada 8. oktobris),

ar ko attiecībā uz 17. pārtikas kategoriju un pārtikas piedevu lietošanu uztura bagātinātājos groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), un jo īpaši tās 7. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas noteikumi.

| (2) | Tirgū var laist vienīgi tādas pārtikas piedevas, kas ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ietvertajā Savienības sarakstā, un tās var lietot pārtikā, ievērojot minētajā pielikumā norādītos lietošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(2)

Tirgū var laist vienīgi tādas pārtikas piedevas, kas ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ietvertajā Savienības sarakstā, un tās var lietot pārtikā, ievērojot minētajā pielikumā norādītos lietošanas nosacījumus.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru šo sarakstu var atjaunināt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru šo sarakstu var atjaunināt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas.

| (4) | Pārtikas piedevas Savienības sarakstā iekļauj, par pamatu ņemot pārtikas kategorijas, kurām minētās pārtikas piedevas drīkst pievienot. Šā saraksta D daļā 17. pārtikas kategorija aptver Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) definētos uztura bagātinātājus, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem. 17. pārtikas kategorijā ir trīs apakškategorijas: 17.1. “Uztura bagātinātāji cietā veidā, tostarp kapsulās, tabletēs un citos līdzīgos veidos, izņemot košļājamos produktus”, 17.2. “Uztura bagātinātāji šķidrā veidā” un 17.3. “Uztura bagātinātāji sīrupa vai košļājamā veidā”. Savienības saraksta E daļā katrai no šīm apakškategorijām ir noteiktas atļautās piedevas un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Pārtikas piedevas Savienības sarakstā iekļauj, par pamatu ņemot pārtikas kategorijas, kurām minētās pārtikas piedevas drīkst pievienot. Šā saraksta D daļā 17. pārtikas kategorija aptver Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) definētos uztura bagātinātājus, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem. 17. pārtikas kategorijā ir trīs apakškategorijas: 17.1. “Uztura bagātinātāji cietā veidā, tostarp kapsulās, tabletēs un citos līdzīgos veidos, izņemot košļājamos produktus”, 17.2. “Uztura bagātinātāji šķidrā veidā” un 17.3. “Uztura bagātinātāji sīrupa vai košļājamā veidā”. Savienības saraksta E daļā katrai no šīm apakškategorijām ir noteiktas atļautās piedevas un to lietošanas nosacījumi.

| (5) | No diskusijām ar dalībvalstīm valdības deleģēto piedevu ekspertu darbgrupā izrietēja, ka ir grūtības ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām, proti, tās II pielikuma, īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz 17.3. pārtikas apakškategoriju “Uztura bagātinātāji sīrupa vai košļājamā veidā”. Šī klasifikācija ir novedusi pie nepareizas interpretācijas, tāpēc, lai izvairītos no pārpratumiem, sīrupa veids un košļājamais veids būtu jāklasificē attiecīgi kā šķidrais un cietais veids. |
| --- | --- |

(5)

No diskusijām ar dalībvalstīm valdības deleģēto piedevu ekspertu darbgrupā izrietēja, ka ir grūtības ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām, proti, tās II pielikuma, īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz 17.3. pārtikas apakškategoriju “Uztura bagātinātāji sīrupa vai košļājamā veidā”. Šī klasifikācija ir novedusi pie nepareizas interpretācijas, tāpēc, lai izvairītos no pārpratumiem, sīrupa veids un košļājamais veids būtu jāklasificē attiecīgi kā šķidrais un cietais veids.

| (6) | Tāpēc ir lietderīgi 17.3. pārtikas apakškategoriju svītrot un 17.1. un 17.2. pārtikas apakškategorijas virsrakstus pārfrāzēt, lai tie būtu attiecīgi “Uztura bagātinātāji cietā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem” un “Uztura bagātinātāji šķidrā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”. Tādējādi tiks labāk atspoguļots, uz kuriem produktiem katra pārtikas apakškategorija attiecas un kurā apakškategorijā tie ir ietverti. Lai attiecībā uz pārtikas piedevu lietojumu attiecīgajos pārtikas produktos nodrošinātu caurredzamību un tiesisko noteiktību, tā kā 17.3. pārtikas apakškategorija ir svītrota, ieraksti par šajā pārtikas apakškategorijā iekļautajām pārtikas piedevām būtu jāpārceļ uz 17.1. vai 17.2. pārtikas apakškategoriju. Skaidrības labad un izpildes vajadzībām arī 17. pārtikas kategorijas virsraksts būtu jāgroza uz “Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji”. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir lietderīgi 17.3. pārtikas apakškategoriju svītrot un 17.1. un 17.2. pārtikas apakškategorijas virsrakstus pārfrāzēt, lai tie būtu attiecīgi “Uztura bagātinātāji cietā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem” un “Uztura bagātinātāji šķidrā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”. Tādējādi tiks labāk atspoguļots, uz kuriem produktiem katra pārtikas apakškategorija attiecas un kurā apakškategorijā tie ir ietverti. Lai attiecībā uz pārtikas piedevu lietojumu attiecīgajos pārtikas produktos nodrošinātu caurredzamību un tiesisko noteiktību, tā kā 17.3. pārtikas apakškategorija ir svītrota, ieraksti par šajā pārtikas apakškategorijā iekļautajām pārtikas piedevām būtu jāpārceļ uz 17.1. vai 17.2. pārtikas apakškategoriju. Skaidrības labad un izpildes vajadzībām arī 17. pārtikas kategorijas virsraksts būtu jāgroza uz “Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji”.

| (7) | No diskusijām ar dalībvalstīm izrietēja arī, ka būtu jāprecizē, vai 17. pārtikas kategorijas pārtikas piedevu maksimālo (lietošanas) daudzumu piemēro pārtikai, ko tirgo, vai pārtikai, kas ir sagatavota patēriņam. Tāpēc būtu jāiekļauj ievaddaļa, kas attiecas uz konkrētām minētajā pārtikas kategorijā atļautām pārtikas piedevām. Tas saskan ar iepriekšējiem ierakstiem par šīm pārtikas piedevām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/35/EK (4), 94/36/EK (5) un 95/2/EK (6). |
| --- | --- |

(7)

No diskusijām ar dalībvalstīm izrietēja arī, ka būtu jāprecizē, vai 17. pārtikas kategorijas pārtikas piedevu maksimālo (lietošanas) daudzumu piemēro pārtikai, ko tirgo, vai pārtikai, kas ir sagatavota patēriņam. Tāpēc būtu jāiekļauj ievaddaļa, kas attiecas uz konkrētām minētajā pārtikas kategorijā atļautām pārtikas piedevām. Tas saskan ar iepriekšējiem ierakstiem par šīm pārtikas piedevām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/35/EK (4), 94/36/EK (5) un 95/2/EK (6).

| (8) | No Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punkta izriet, ka Komisijai, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinums, izņemot gadījumus, kad šādiem atjauninājumiem nav ietekmes uz cilvēka veselību. Savienības saraksta grozījumi ir ieviesti, lai precizētu patlaban atļautos piedevu izmantošanas veidus, tāpēc šie grozījumi ir tāds minētā saraksta atjauninājums, kas cilvēka veselību ietekmēt nevarētu. Tāpēc Iestādes atzinums nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(8)

No Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punkta izriet, ka Komisijai, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinums, izņemot gadījumus, kad šādiem atjauninājumiem nav ietekmes uz cilvēka veselību. Savienības saraksta grozījumi ir ieviesti, lai precizētu patlaban atļautos piedevu izmantošanas veidus, tāpēc šie grozījumi ir tāds minētā saraksta atjauninājums, kas cilvēka veselību ietekmēt nevarētu. Tāpēc Iestādes atzinums nav nepieciešams.

| (9) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 8. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  
  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīva 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīva 94/36/EK par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīva 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza šādi:

| 1) | D daļā ierakstus par 17. pārtikas kategoriju “Uztura bagātinātāji, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem” aizstāj ar šādu:






  “17. | Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji |
| --- | --- | --- |
| 17.1. | Uztura bagātinātāji cietā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem |
| 17.2. | Uztura bagātinātāji šķidrā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”; |

1)

D daļā ierakstus par 17. pārtikas kategoriju “Uztura bagātinātāji, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem” aizstāj ar šādu:

“17.

Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji

17.1.

Uztura bagātinātāji cietā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem

17.2.

Uztura bagātinātāji šķidrā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”;

| 2) | E daļu groza šādi:






  a) | ierakstu par 17. pārtikas kategoriju “Uztura bagātinātāji, kā noteikts Direktīvā 2002/46/EK, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem” aizstāj ar šādu:






  “17. | Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji |
| --- | --- | --- | --- |
| | IEVADS, ATTIECAS UZ VISĀM APAKŠKATEGORIJĀM |
| | Norādītie maksimālie (lietošanas) daudzumi krāsvielām, saldinātājiem, kā arī E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 un E 1521 attiecas uz patēriņam gataviem uztura bagātinātajiem, kas sagatavoti pēc ražotāja sniegtajiem lietošanas norādījumiem.
  Atšķaidījuma koeficients tādiem uztura bagātinātājiem, kuri jāatšķaida vai jāizšķīdina, ir jānorāda kopā ar lietošanas norādījumiem.”; |

2)

E daļu groza šādi:

a)

ierakstu par 17. pārtikas kategoriju “Uztura bagātinātāji, kā noteikts Direktīvā 2002/46/EK, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem” aizstāj ar šādu:

“17.

Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji

IEVADS, ATTIECAS UZ VISĀM APAKŠKATEGORIJĀM

Norādītie maksimālie (lietošanas) daudzumi krāsvielām, saldinātājiem, kā arī E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 un E 1521 attiecas uz patēriņam gataviem uztura bagātinātajiem, kas sagatavoti pēc ražotāja sniegtajiem lietošanas norādījumiem.

Atšķaidījuma koeficients tādiem uztura bagātinātājiem, kuri jāatšķaida vai jāizšķīdina, ir jānorāda kopā ar lietošanas norādījumiem.”;

| b) | ierakstu par 17.1. pārtikas apakškategoriju groza šādi:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:






  “17.1. | Uztura bagātinātāji cietā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu par 17.1. pārtikas apakškategoriju groza šādi:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“17.1.

Uztura bagātinātāji cietā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”;

| ii) | visus tajā esošos ierakstus aizstāj ar šādiem ierakstiem, kurus iekļauj numurētā secībā: | “I grupa | Piedevas | | | E 410, E 412, E 415, E 417 un E 425 nedrīkst izmantot, lai ražotu dehidrētus uztura bagātinātājus, kam paredzēts pēc apēšanas rehidrēties. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II grupa | Krāsvielas, quantum satis | quantum satis | | Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | II grupa | Krāsvielas, quantum satis | quantum satis | (69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta |
| | III grupa | Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu | 300 | | Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | III grupa | Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu | 300 | (69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta |
| | IV grupa | Polioli | quantum satis | | |
| | E 104 | Hinolīna dzeltenais | 35 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 104 | Hinolīna dzeltenais | 35 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,
  izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 104 | Hinolīna dzeltenais | 10 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 104 | Hinolīna dzeltenais | 10 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,
  tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 10 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 10 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta |
| | E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 35 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 35 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,
  izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 10 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 10 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,
  tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 160d | Likopēns | 30 | | |
| | E 200-213 | Sorbīnskābe – sorbāti; benzoskābe – benzoāti | 1 000 | (1) (2) | Tikai sausos uztura bagātinātājos, kuri satur A vitamīna preparātus un A un D vitamīna kombinācijas, izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 310-321 | Propilgallāts, TBHQ, BHA un BHT | 400 | (1) | |
| | E 338-452 | Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti | quantum satis | | |
| | E 392 | Rozmarīna ekstrakti | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propān-1,2-diola algināts | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaja sveķi | quantum satis | | |
| | E 426 | Sojas pupiņu hemiceluloze | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Polisorbāti | quantum satis | | |
| | E 459 | Beta-ciklodekstrīns | quantum satis | | Tikai uztura bagātinātājos tablešu un apvalkotu tablešu veidā |
| | E 468 | Šķērsšūtās karboksimetilcelulozes nātrija sāls | 30 000 | | Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 473-474 | Taukskābju saharozes esteri – saharozes glicerīdi | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Taukskābju poliglicerīna esteri | quantum satis | | |
| | E 491-495 | Sorbitānesteri | quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Silīcija dioksīds – silikāti | quantum satis | | Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. janvārim |
| | E 551–553 | Silīcija dioksīds – silikāti | quantum satis | | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. februāra |
| | E 900 | Dimetilpolisiloksāns | 10 | (91) | Tikai uztura bagātinātājos putojošu tablešu veidā |
| | E 901 | Baltais un dzeltenais bišu vasks | quantum satis | | |
| | E 902 | Kandelilvasks | quantum satis | | |
| | E 903 | Karnaubas vasks | 200 | | |
| | E 904 | Šellaka | quantum satis | | |
| | E 950 | Acesulfāms K | 500 | | |
| | E 950 | Acesulfāms K | 2 000 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 951 | Aspartāms | 2 000 | | |
| | E 951 | Aspartāms | 5 500 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 952 | Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi | 500 | (51) | |
| | E 952 | Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi | 1 250 | (51) | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 954 | Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi | 500 | (52) | |
| | E 954 | Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi | 1 200 | (52) | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 955 | Sukraloze | 800 | | |
| | E 955 | Sukraloze | 2 400 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 957 | Taumatīns | 400 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 959 | Neohesperidīns DC | 100 | | |
| | E 959 | Neohesperidīns DC | 400 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 960 | Steviolglikozīdi | 670 | (60) | |
| | E 960 | Steviolglikozīdi | 1 800 | (60) | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 961 | Neotāms | 60 | | |
| | E 961 | Neotāms | 185 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 961 | Neotāms | 2 | | Tikai kā garšas pastiprinātājs, izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 961 | Neotāms | 2 | | Tikai kā garšas pastiprinātājs vitamīnos un/vai uztura bagātinātājos uz minerāleļļu bāzes košļājamā veidā |
| | E 962 | Aspartāma–acesulfāma sāls | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartāma–acesulfāma sāls | 2 000 | (11)a (49) (50) | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 969 | Advantāms | 20 | | |
| | E 969 | Advantāms | 55 | | Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā |
| | E 1201 | Polivinilpirolidons | quantum satis | | Tikai uztura bagātinātājos tablešu un apvalkotu tablešu veidā |
| | E 1202 | Polivinilpolipirolidons | quantum satis | | Tikai uztura bagātinātājos tablešu un apvalkotu tablešu veidā |
| | E 1203 | Polivinilspirts (PVA) | 18 000 | | Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā |
| | E 1204 | Pullulāns | quantum satis | | Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā |
| | E 1205 | Metakrilāta bāzes kopolimērs | 100 000 | | Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 1206 | Neitrālais metakrilāta kopolimērs | 200 000 | | Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 1207 | Anjonais metakrilāta kopolimērs | 100 000 | | Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 1208 | Polivinilpirolidon-vinilacetāta kopolimērs | 100 000 | | Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 1209 | Polivinilspirta-polietilēnglikola piepotētais kopolimērs | 100 000 | | Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā |
| | E 1505 | Trietilcitrāts | 3 500 | | Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā |
| | E 1521 | Polietilēnglikols | 10 000 | | Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā”; |

ii)

visus tajā esošos ierakstus aizstāj ar šādiem ierakstiem, kurus iekļauj numurētā secībā:

“I grupa

Piedevas

E 410, E 412, E 415, E 417 un E 425 nedrīkst izmantot, lai ražotu dehidrētus uztura bagātinātājus, kam paredzēts pēc apēšanas rehidrēties.

II grupa

Krāsvielas, quantum satis

quantum satis

Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. jūlijam

II grupa

Krāsvielas, quantum satis

quantum satis

(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta

III grupa

Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu

300

Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. jūlijam

III grupa

Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu

300

(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta

IV grupa

Polioli

quantum satis

E 104

Hinolīna dzeltenais

35

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 104

Hinolīna dzeltenais

35

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,

izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,

tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

35

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

35

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,

izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,

tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 160d

Likopēns

30

E 200-213

Sorbīnskābe – sorbāti; benzoskābe – benzoāti

1 000

(1) (2)

Tikai sausos uztura bagātinātājos, kuri satur A vitamīna preparātus un A un D vitamīna kombinācijas, izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 310-321

Propilgallāts, TBHQ, BHA un BHT

400

(1)

E 338-452

Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti

quantum satis

E 392

Rozmarīna ekstrakti

400

(46)

E 405

Propān-1,2-diola algināts

1 000

E 416

Karaja sveķi

quantum satis

E 426

Sojas pupiņu hemiceluloze

1 500

E 432-436

Polisorbāti

quantum satis

E 459

Beta-ciklodekstrīns

quantum satis

Tikai uztura bagātinātājos tablešu un apvalkotu tablešu veidā

E 468

Šķērsšūtās karboksimetilcelulozes nātrija sāls

30 000

Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 473-474

Taukskābju saharozes esteri – saharozes glicerīdi

quantum satis

(1)

E 475

Taukskābju poliglicerīna esteri

quantum satis

E 491-495

Sorbitānesteri

quantum satis

(1)

E 551-559

Silīcija dioksīds – silikāti

quantum satis

Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. janvārim

E 551–553

Silīcija dioksīds – silikāti

quantum satis

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. februāra

E 900

Dimetilpolisiloksāns

10

(91)

Tikai uztura bagātinātājos putojošu tablešu veidā

E 901

Baltais un dzeltenais bišu vasks

quantum satis

E 902

Kandelilvasks

quantum satis

E 903

Karnaubas vasks

200

E 904

Šellaka

quantum satis

E 950

Acesulfāms K

500

E 950

Acesulfāms K

2 000

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 951

Aspartāms

2 000

E 951

Aspartāms

5 500

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 952

Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi

500

(51)

E 952

Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi

1 250

(51)

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 954

Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi

500

(52)

E 954

Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi

1 200

(52)

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 955

Sukraloze

800

E 955

Sukraloze

2 400

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 957

Taumatīns

400

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 959

Neohesperidīns DC

100

E 959

Neohesperidīns DC

400

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 960

Steviolglikozīdi

670

(60)

E 960

Steviolglikozīdi

1 800

(60)

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 961

Neotāms

60

E 961

Neotāms

185

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 961

Neotāms

2

Tikai kā garšas pastiprinātājs, izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 961

Neotāms

2

Tikai kā garšas pastiprinātājs vitamīnos un/vai uztura bagātinātājos uz minerāleļļu bāzes košļājamā veidā

E 962

Aspartāma–acesulfāma sāls

500

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartāma–acesulfāma sāls

2 000

(11)a (49) (50)

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 969

Advantāms

20

E 969

Advantāms

55

Tikai uztura bagātinātājos košļājamā veidā

E 1201

Polivinilpirolidons

quantum satis

Tikai uztura bagātinātājos tablešu un apvalkotu tablešu veidā

E 1202

Polivinilpolipirolidons

quantum satis

Tikai uztura bagātinātājos tablešu un apvalkotu tablešu veidā

E 1203

Polivinilspirts (PVA)

18 000

Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā

E 1204

Pullulāns

quantum satis

Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā

E 1205

Metakrilāta bāzes kopolimērs

100 000

Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 1206

Neitrālais metakrilāta kopolimērs

200 000

Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 1207

Anjonais metakrilāta kopolimērs

100 000

Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 1208

Polivinilpirolidon-vinilacetāta kopolimērs

100 000

Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 1209

Polivinilspirta-polietilēnglikola piepotētais kopolimērs

100 000

Izņemot uztura bagātinātājus košļājamā veidā

E 1505

Trietilcitrāts

3 500

Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā

E 1521

Polietilēnglikols

10 000

Tikai uztura bagātinātājos kapsulu un tablešu veidā”;

| c) | ierakstu par 17.2. pārtikas apakškategoriju groza šādi:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:






  “17.2. | Uztura bagātinātāji šķidrā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ierakstu par 17.2. pārtikas apakškategoriju groza šādi:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“17.2.

Uztura bagātinātāji šķidrā veidā, izņemot uztura bagātinātājus zīdaiņiem un maziem bērniem”;

| ii) | visus tajā esošos ierakstus aizstāj ar šādiem ierakstiem, kurus iekļauj numurētā secībā: | “I grupa | Piedevas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II grupa | Krāsvielas, quantum satis | quantum satis | | |
| | II grupa | Krāsvielas, quantum satis | quantum satis | | Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | II grupa | Krāsvielas, quantum satis | quantum satis | (69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,
  tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | III grupa | Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu | 100 | | |
| | IV grupa | Polioli | quantum satis | | |
| | E 104 | Hinolīna dzeltenais | 10 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 104 | Hinolīna dzeltenais | 10 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta |
| | E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 10 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 10 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta |
| | E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 10 | (61) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam |
| | E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 10 | (61)(69) | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta |
| | E 160d | Likopēns | 30 | | |
| | E 200-213 | Sorbīnskābe – sorbāti; benzoskābe – benzoāti | 2 000 | (1) (2) | Izņemot uztura bagātinātājus sīrupveidā |
| | E 310-321 | Propilgallāts, TBHQ, BHA un BHT | 400 | (1) | |
| | E 338-452 | Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti | quantum satis | | |
| | E 392 | Rozmarīna ekstrakti | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propān-1,2-diola algināts | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaja sveķi | quantum satis | | |
| | E 426 | Sojas pupiņu hemiceluloze | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Polisorbāti | quantum satis | | |
| | E 473-474 | Taukskābju saharozes esteri – saharozes glicerīdi | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Taukskābju poliglicerīna esteri | quantum satis | | |
| | E 491-495 | Sorbitānesteri | quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Silīcija dioksīds – silikāti | quantum satis | | Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. janvārim |
| | E 551–553 | Silīcija dioksīds – silikāti | quantum satis | | Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. februāra |
| | E 950 | Acesulfāms K | 350 | | |
| | E 950 | Acesulfāms K | 2 000 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 951 | Aspartāms | 600 | | |
| | E 951 | Aspartāms | 5 500 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 952 | Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi | 400 | (51) | |
| | E 952 | Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi | 1 250 | (51) | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 954 | Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi | 80 | (52) | |
| | E 954 | Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi | 1 200 | (52) | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 955 | Sukraloze | 240 | | |
| | E 955 | Sukraloze | 2 400 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 957 | Taumatīns | 400 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 959 | Neohesperidīns DC | 50 | | |
| | E 959 | Neohesperidīns DC | 400 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 960 | Steviolglikozīdi | 200 | (60) | |
| | E 960 | Steviolglikozīdi | 1 800 | (60) | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 961 | Neotāms | 20 | | |
| | E 961 | Neotāms | 185 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 961 | Neotāms | 2 | | Tikai kā garšas pastiprinātājs, izņemot uztura bagātinātājus sīrupveidā |
| | E 961 | Neotāms | 2 | | Tikai kā garšas pastiprinātājs vitamīnos un/vai uztura bagātinātājos uz minerāleļļu bāzes sīrupveidā |
| | E 962 | Aspartāma–acesulfāma sāls | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartāma–acesulfāma sāls | 2 000 | (11)a (49) (50) | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā |
| | E 969 | Advantāms | 6 | | |
| | E 969 | Advantāms | 55 | | Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā” |

ii)

visus tajā esošos ierakstus aizstāj ar šādiem ierakstiem, kurus iekļauj numurētā secībā:

“I grupa

Piedevas

II grupa

Krāsvielas, quantum satis

quantum satis

II grupa

Krāsvielas, quantum satis

quantum satis

Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. jūlijam

II grupa

Krāsvielas, quantum satis

quantum satis

(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta,

tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

III grupa

Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu

100

IV grupa

Polioli

quantum satis

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. jūlijam

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)(69)

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. augusta

E 160d

Likopēns

30

E 200-213

Sorbīnskābe – sorbāti; benzoskābe – benzoāti

2 000

(1) (2)

Izņemot uztura bagātinātājus sīrupveidā

E 310-321

Propilgallāts, TBHQ, BHA un BHT

400

(1)

E 338-452

Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti

quantum satis

E 392

Rozmarīna ekstrakti

400

(46)

E 405

Propān-1,2-diola algināts

1 000

E 416

Karaja sveķi

quantum satis

E 426

Sojas pupiņu hemiceluloze

1 500

E 432-436

Polisorbāti

quantum satis

E 473-474

Taukskābju saharozes esteri – saharozes glicerīdi

quantum satis

(1)

E 475

Taukskābju poliglicerīna esteri

quantum satis

E 491-495

Sorbitānesteri

quantum satis

(1)

E 551-559

Silīcija dioksīds – silikāti

quantum satis

Piemērošanas periods: līdz 2014. gada 31. janvārim

E 551–553

Silīcija dioksīds – silikāti

quantum satis

Piemērošanas periods: no 2014. gada 1. februāra

E 950

Acesulfāms K

350

E 950

Acesulfāms K

2 000

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 951

Aspartāms

600

E 951

Aspartāms

5 500

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 952

Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi

400

(51)

E 952

Ciklāmskābe un tās Na un Ca sāļi

1 250

(51)

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 954

Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi

80

(52)

E 954

Saharīns un tā Na, K un Ca sāļi

1 200

(52)

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 955

Sukraloze

240

E 955

Sukraloze

2 400

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 957

Taumatīns

400

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 959

Neohesperidīns DC

50

E 959

Neohesperidīns DC

400

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 960

Steviolglikozīdi

200

(60)

E 960

Steviolglikozīdi

1 800

(60)

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 961

Neotāms

20

E 961

Neotāms

185

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 961

Neotāms

2

Tikai kā garšas pastiprinātājs, izņemot uztura bagātinātājus sīrupveidā

E 961

Neotāms

2

Tikai kā garšas pastiprinātājs vitamīnos un/vai uztura bagātinātājos uz minerāleļļu bāzes sīrupveidā

E 962

Aspartāma–acesulfāma sāls

350

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartāma–acesulfāma sāls

2 000

(11)a (49) (50)

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā

E 969

Advantāms

6

E 969

Advantāms

55

Tikai uztura bagātinātājos sīrupveidā”

---

LĒMUMI

| 9.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1498

(2017. gada 21. decembris)

par valsts atbalstu un pasākumiem SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN), ko īstenojusi Itālija attiecībā uz uzņēmumu Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8391)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Pēc tam, kad konkurenti (kas nevēlas atklāt savu identitāti) iesniedza divas oficiālas sūdzības 2014. gada 11. un 14. aprīlī, Komisija sāka sākotnējo izmeklēšanu par iespējamiem atbalsta pasākumiem attiecībā uz Itālijas tērauda ražotāju – uzņēmumu Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (turpmāk “Ilva”). Wirtschaftsvereinigung Stahl (Vācijas Tērauda ražotāju federācija – “WV Stahl”) un Eurofer (Eiropas Tērauda ražotāju federācija) arī iesniedza oficiālas sūdzības attiecīgi 2015. gada 10. aprīlī un 24. jūnijā. Šīs sūdzības 2015. gada 25. jūnijā atbalstīja Lielbritānijas Tērauda ražotāju asociācija. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad konkurenti (kas nevēlas atklāt savu identitāti) iesniedza divas oficiālas sūdzības 2014. gada 11. un 14. aprīlī, Komisija sāka sākotnējo izmeklēšanu par iespējamiem atbalsta pasākumiem attiecībā uz Itālijas tērauda ražotāju – uzņēmumu Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (turpmāk “Ilva”). Wirtschaftsvereinigung Stahl (Vācijas Tērauda ražotāju federācija – “WV Stahl”) un Eurofer (Eiropas Tērauda ražotāju federācija) arī iesniedza oficiālas sūdzības attiecīgi 2015. gada 10. aprīlī un 24. jūnijā. Šīs sūdzības 2015. gada 25. jūnijā atbalstīja Lielbritānijas Tērauda ražotāju asociācija.

Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria

Ilva

Wirtschaftsvereinigung Stahl

WV Stahl

Eurofer

| (2) | Komisija 2016. gada 20. janvāra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu attiecībā uz četriem atbalsta pasākumiem, kas tika veikti par labu uzņēmumam Ilva, sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Komisija 2016. gada 13. maija vēstulē informēja Itāliju par šīs procedūras paplašināšanu attiecībā uz piekto atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2016. gada 20. janvāra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu attiecībā uz četriem atbalsta pasākumiem, kas tika veikti par labu uzņēmumam Ilva, sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Komisija 2016. gada 13. maija vēstulē informēja Itāliju par šīs procedūras paplašināšanu attiecībā uz piekto atbalsta pasākumu.

Ilva,

| (3) | Gan Komisijas lēmums ierosināt formālo izmeklēšanas procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”), gan Komisijas lēmums paplašināt šo procedūru attiecībā uz piekto pasākumu (turpmāk “lēmums par paplašināšanu”) tika publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Gan Komisijas lēmums ierosināt formālo izmeklēšanas procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”), gan Komisijas lēmums paplašināt šo procedūru attiecībā uz piekto pasākumu (turpmāk “lēmums par paplašināšanu”) tika publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šiem pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (4) | Itālija iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru un lēmumu par paplašināšanu 2016. gada 3. marta un 26. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Itālija iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru un lēmumu par paplašināšanu 2016. gada 3. marta un 26. jūlija vēstulē.

| (5) | Komisija saņēma piezīmes arī no ieinteresētajām personām. Komisija pārsūtīja šīs piezīmes Itālijai, dodot tai iespēju uz tām atbildēt. Itālijas komentāri tika saņemti 2016. gada 29. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma piezīmes arī no ieinteresētajām personām. Komisija pārsūtīja šīs piezīmes Itālijai, dodot tai iespēju uz tām atbildēt. Itālijas komentāri tika saņemti 2016. gada 29. jūlija vēstulē.

| (6) | Komisija pieprasīja papildu informāciju no Itālijas 2016. gada 24. februāra, 4. maija un 30. septembra un 2017. gada 1. februāra un 8. septembra vēstulē. Itālija atbildēja uz šiem informācijas pieprasījumiem attiecīgi 2016. gada 10. marta, 13. maija un 8. novembra un 2017. gada 10. marta un 16. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pieprasīja papildu informāciju no Itālijas 2016. gada 24. februāra, 4. maija un 30. septembra un 2017. gada 1. februāra un 8. septembra vēstulē. Itālija atbildēja uz šiem informācijas pieprasījumiem attiecīgi 2016. gada 10. marta, 13. maija un 8. novembra un 2017. gada 10. marta un 16. oktobra vēstulē.

| (7) | Uzzinot par Itālijas lēmumu piedāvāt uzņēmuma Ilva aktīvus pārdošanā, Komisija lūdza Itālijai iecelt neatkarīgu pārraudzības pilnvarnieku, kura uzdevums bija ziņot Komisijai par pārdošanas procesa organizēšanu un īstenošanu. Pārraudzības pilnvarnieks nosūtīja Komisijai ziņojumus 2016. gada 15. jūnijā, 3. oktobrī, 13. un 14. decembrī un 2017. gada 1. februārī, 22. februārī un 30. jūnijā un savu galīgo ziņojumu par pārdošanas procesu iesniedza 2017. gada 20. jūlijā. Itālijas iestādes arī informēja Komisiju par iepirkuma konkursa procedūras rezultātu 2017. gada 7. jūnija vēstulē un iesniedza papildu informāciju par pārdošanas procesu 2017. gada 24. jūlijā. |
| --- | --- |

(7)

Uzzinot par Itālijas lēmumu piedāvāt uzņēmuma Ilva aktīvus pārdošanā, Komisija lūdza Itālijai iecelt neatkarīgu pārraudzības pilnvarnieku, kura uzdevums bija ziņot Komisijai par pārdošanas procesa organizēšanu un īstenošanu. Pārraudzības pilnvarnieks nosūtīja Komisijai ziņojumus 2016. gada 15. jūnijā, 3. oktobrī, 13. un 14. decembrī un 2017. gada 1. februārī, 22. februārī un 30. jūnijā un savu galīgo ziņojumu par pārdošanas procesu iesniedza 2017. gada 20. jūlijā. Itālijas iestādes arī informēja Komisiju par iepirkuma konkursa procedūras rezultātu 2017. gada 7. jūnija vēstulē un iesniedza papildu informāciju par pārdošanas procesu 2017. gada 24. jūlijā.

Ilva

2.   APRAKSTS

APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

Atbalsta saņēmējs

| (8) | Uzņēmums Ilva ir viens no lielākajiem tērauda ražotājiem Eiropā un nodarbojas ar oglekļa tērauda produktu ražošanu, apstrādi un pārdošanu, cita starpā pārvaldot tādus rūpnieciskos objektus, kas ir valsts stratēģisko interešu objekti, kā noteikts 1. pantā 2012. gada 3. decembra Dekrētlikumā Nr. 207, kas grozīts ar 2012. gada 24. decembra Likumu Nr. 231 (turpmāk “Dekrētlikums Nr. 207/2012”). Uzņēmums kopš 1996. gada pieder Riva ģimenei, bet iepriekš to kontrolēja Itālijas valsts ar Istituto per la Ricostruzione Industriale (turpmāk “IRI”) starpniecību. 2016. gadā uzņēmums Ilva kopumā nodarbināja aptuveni 14 000 cilvēku, no kuriem aptuveni 11 000 tika nodarbināti uzņēmuma galvenajā ražotnē Taranto (Apūlijas reģionā). Uzņēmumam Ilva ir arī citas ražotnes Itālijā un komerciālie objekti Francijā, Tunisijā un Grieķijā. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums Ilva ir viens no lielākajiem tērauda ražotājiem Eiropā un nodarbojas ar oglekļa tērauda produktu ražošanu, apstrādi un pārdošanu, cita starpā pārvaldot tādus rūpnieciskos objektus, kas ir valsts stratēģisko interešu objekti, kā noteikts 1. pantā 2012. gada 3. decembra Dekrētlikumā Nr. 207, kas grozīts ar 2012. gada 24. decembra Likumu Nr. 231 (turpmāk “Dekrētlikums Nr. 207/2012”). Uzņēmums kopš 1996. gada pieder Riva ģimenei, bet iepriekš to kontrolēja Itālijas valsts ar Istituto per la Ricostruzione Industriale (turpmāk “IRI”) starpniecību. 2016. gadā uzņēmums Ilva kopumā nodarbināja aptuveni 14 000 cilvēku, no kuriem aptuveni 11 000 tika nodarbināti uzņēmuma galvenajā ražotnē Taranto (Apūlijas reģionā). Uzņēmumam Ilva ir arī citas ražotnes Itālijā un komerciālie objekti Francijā, Tunisijā un Grieķijā.

Ilva

Riva

Istituto per la Ricostruzione Industriale

IRI

Ilva

Ilva

| (9) | Uzņēmums Ilva ražo oglekļa tērauda produktus, kas ir iekļauti IV pielikuma a) līdz e) apakšpunktā Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam noteiktajā to produktu sarakstā, kuri definē tērauda nozari (3). |
| --- | --- |

(9)

Uzņēmums Ilva ražo oglekļa tērauda produktus, kas ir iekļauti IV pielikuma a) līdz e) apakšpunktā Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam noteiktajā to produktu sarakstā, kuri definē tērauda nozari (3).

Ilva

3

| (10) | Ar ražošanas jaudu [..] (*1) tonnas gadā uzņēmuma Ilva rūpnīca Taranto veido aptuveni 9,8 % no Savienības kopējās ražošanas jaudas oglekļa tērauda nozarē (4). Ņemot vērā pašreizējo ārkārtas pārvaldību un ierobežojumus vides jomā uzņēmums Ilva darbojas ar [..] no savas nominālās jaudas (darbojas trīs krāsnis no piecām). Uzņēmums saražoja 5,8 miljonus tonnu oglekļa tērauda 2016. gadā (5), un tas ir aptuveni 65 % no Itālijā un aptuveni 7 % no Savienībā saražotās oglekļa tērauda produkcijas. Uzņēmums Ilva savu produkciju galvenokārt pārdod Itālijā ([..]), taču arī citās Eiropas valstīs ([..]) un trešās valstīs ([..]) (6). |
| --- | --- |

(10)

Ar ražošanas jaudu [..] (*1) tonnas gadā uzņēmuma Ilva rūpnīca Taranto veido aptuveni 9,8 % no Savienības kopējās ražošanas jaudas oglekļa tērauda nozarē (4). Ņemot vērā pašreizējo ārkārtas pārvaldību un ierobežojumus vides jomā uzņēmums Ilva darbojas ar [..] no savas nominālās jaudas (darbojas trīs krāsnis no piecām). Uzņēmums saražoja 5,8 miljonus tonnu oglekļa tērauda 2016. gadā (5), un tas ir aptuveni 65 % no Itālijā un aptuveni 7 % no Savienībā saražotās oglekļa tērauda produkcijas. Uzņēmums Ilva savu produkciju galvenokārt pārdod Itālijā ([..]), taču arī citās Eiropas valstīs ([..]) un trešās valstīs ([..]) (6).

*1

Ilva

4

Ilva

5

Ilva

6

| (11) | Taranto apgabals, kurā darbojas uzņēmuma Ilva galvenā ražotne, ir ārkārtīgi piesārņots. Pārbaudēs ir konstatēts, ka gaiss, augsne, virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi gan uzņēmuma Ilva teritorijā, gan tuvējās apdzīvotajās teritorijās Taranto ir ārkārtīgi piesārņoti, un tas būtiski ietekmē cilvēku veselību un vidi (7). Uzņēmumam Ilva, kā arī tā galvenajiem akcionāriem un iepriekšējai vadībai Itālijā ir izvirzīta apsūdzība par iespējamo vides katastrofu (8). Uzņēmums Ilva ir arī centrālā figūra pārkāpuma procedūrā, ko Komisija ir sākusi pret Itāliju (9). Pēc divām oficiālām paziņojuma vēstulēm (10) Komisija 2014. gada 16. oktobrī nosūtīja Itālijai savu argumentēto atzinumu (turpmāk “argumentētais atzinums”) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/1/EK (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (12), kurās ir paredzēti noteikumi dalībvalstīm par vides atļauju piešķiršanu rūpnieciskām iekārtām, pārkāpumu. |
| --- | --- |

(11)

Taranto apgabals, kurā darbojas uzņēmuma Ilva galvenā ražotne, ir ārkārtīgi piesārņots. Pārbaudēs ir konstatēts, ka gaiss, augsne, virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi gan uzņēmuma Ilva teritorijā, gan tuvējās apdzīvotajās teritorijās Taranto ir ārkārtīgi piesārņoti, un tas būtiski ietekmē cilvēku veselību un vidi (7). Uzņēmumam Ilva, kā arī tā galvenajiem akcionāriem un iepriekšējai vadībai Itālijā ir izvirzīta apsūdzība par iespējamo vides katastrofu (8). Uzņēmums Ilva ir arī centrālā figūra pārkāpuma procedūrā, ko Komisija ir sākusi pret Itāliju (9). Pēc divām oficiālām paziņojuma vēstulēm (10) Komisija 2014. gada 16. oktobrī nosūtīja Itālijai savu argumentēto atzinumu (turpmāk “argumentētais atzinums”) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/1/EK (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (12), kurās ir paredzēti noteikumi dalībvalstīm par vides atļauju piešķiršanu rūpnieciskām iekārtām, pārkāpumu.

Ilva

Ilva

7

Ilva

8

Ilva

9

10

11

12

| (12) | Vides skandāla laikā uzņēmuma Ilva vadībai bija jāatkāpjas no tā vadīšanas, un 2013. gada jūnijā to aizstāja valdības iecelts ārkārtas komisārs (13). Ārkārtas komisāra uzdevums bija garantēt rūpnieciskās darbības turpināšanos un vienlaikus izmantot uzņēmuma resursus, lai atlīdzinātu izmaksas par kaitējumu veselībai un videi, kas tika radīts iepriekš, pārkāpjot uzņēmuma Ilva vides atļaujas nosacījumus. Šajā saistībā 2014. gada 14. martā Ministru padome apstiprināja Vides plānu, kurā bija paredzēti pasākumi piesārņojuma novēršanai un rūpnīcas modernizēšanai atbilstīgi minētajai vides atļaujai (14). Saskaņā ar šo plānu 2014. gadā kopējās tādu ieguldījumu izmaksas, kas bija vajadzīgi, lai rūpnīcu Taranto padarītu atbilstīgu vides atļaujas prasībām, bija EUR [..]. |
| --- | --- |

(12)

Vides skandāla laikā uzņēmuma Ilva vadībai bija jāatkāpjas no tā vadīšanas, un 2013. gada jūnijā to aizstāja valdības iecelts ārkārtas komisārs (13). Ārkārtas komisāra uzdevums bija garantēt rūpnieciskās darbības turpināšanos un vienlaikus izmantot uzņēmuma resursus, lai atlīdzinātu izmaksas par kaitējumu veselībai un videi, kas tika radīts iepriekš, pārkāpjot uzņēmuma Ilva vides atļaujas nosacījumus. Šajā saistībā 2014. gada 14. martā Ministru padome apstiprināja Vides plānu, kurā bija paredzēti pasākumi piesārņojuma novēršanai un rūpnīcas modernizēšanai atbilstīgi minētajai vides atļaujai (14). Saskaņā ar šo plānu 2014. gadā kopējās tādu ieguldījumu izmaksas, kas bija vajadzīgi, lai rūpnīcu Taranto padarītu atbilstīgu vides atļaujas prasībām, bija EUR [..].

Ilva

13

Ilva

14

| (13) | Ņemot vērā uzņēmuma Ilva arvien nestabilāko finanšu stāvokli, 2015. gada 5. janvārī Itālijas valdība pieņēma Dekrētlikumu Nr. 1/2015, ar ko tika sākta uzņēmuma ad hoc maksātnespējas procedūra. Šī ad hoc procedūra tika modelēta, pamatojoties uz tā dēvēto Marzano likumu, kas ir īpašs maksātnespējas likums, ar kuru reglamentē tādu lielu grūtībās nonākušu uzņēmumu ārkārtas pārvaldību, kuriem uzticēta svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšana. Tā rezultātā Milānas tiesa 2015. gada 30. janvārī pasludināja uzņēmumu Ilva par maksātnespējīgu (15). Kopējais maksātnespējas deklarācijā uzrādītais parāds bija EUR 2,9 miljardi. Lai nodrošinātu uzņēmuma pārvaldību, valdība iecēla trīs ārkārtas komisārus. Dekrētlikums Nr. 1/2015 ar grozījumiem 2015. gada 3. martā tika pārveidots par Likumu Nr. 20/2015 (16). |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā uzņēmuma Ilva arvien nestabilāko finanšu stāvokli, 2015. gada 5. janvārī Itālijas valdība pieņēma Dekrētlikumu Nr. 1/2015, ar ko tika sākta uzņēmuma ad hoc maksātnespējas procedūra. Šī ad hoc procedūra tika modelēta, pamatojoties uz tā dēvēto Marzano likumu, kas ir īpašs maksātnespējas likums, ar kuru reglamentē tādu lielu grūtībās nonākušu uzņēmumu ārkārtas pārvaldību, kuriem uzticēta svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšana. Tā rezultātā Milānas tiesa 2015. gada 30. janvārī pasludināja uzņēmumu Ilva par maksātnespējīgu (15). Kopējais maksātnespējas deklarācijā uzrādītais parāds bija EUR 2,9 miljardi. Lai nodrošinātu uzņēmuma pārvaldību, valdība iecēla trīs ārkārtas komisārus. Dekrētlikums Nr. 1/2015 ar grozījumiem 2015. gada 3. martā tika pārveidots par Likumu Nr. 20/2015 (16).

Ilva

ad hoc

ad hoc

Marzano

Ilva

15

16

| (14) | Itālijas iestādes 2015. gada 4. decembrī informēja Komisiju par to, ka tajā pašā dienā tika pieņemts Dekrētlikums Nr. 191/2015 “Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva”. Šis dekrētlikums ar grozījumiem 2016. gada 1. februārī tika pārveidots par Likumu Nr. 13/2016 (17). Minētā dekrētlikuma 1. pantā ir noteikts, ka līdz 2016. gada 30. jūnijam ir jāveic uzņēmuma Ilva aktīvu pārdošana pārredzamā un nediskriminējošā publiskajā procedūrā, lai nodrošinātu iepriekšējā uzņēmuma darbības pārtraukšanu. Uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāri 2016. gada 5. janvārī publicēja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību saistībā ar uzņēmumam Ilva un citiem tās pašas grupas uzņēmumiem piederošas uzņēmējdarbības nodošanu. Dalībai sākotnējā uzticamības pārbaudes fāzē tika apstiprinātas 25 ieinteresētās personas, un pēc tam tika izveidots iegādes konsorcijs oficiālo piedāvājumu iesniegšanai līdz 2016. gada 30. jūnijam. Dalībai konkursa procedūras pēdējā posmā 2016. gada 30. jūnijā tika apstiprināti divi pretendenti: i) konsorcijs, ko vadīja starptautisks tērauda ražošanas uzņēmums ArcelorMittal un kura dalībnieki bija Itālijas tērauda ražošanas uzņēmums Marcegaglia un banka Intesa Sanpaolo (turpmāk “AM konsorcijs”), un ii) tā dēvētais AcciaItalia konsorcijs (turpmāk “AcciaItalia konsorcijs”), ko veidoja cita starpā Itālijas tērauda ražošanas uzņēmums Arvedi, Indijas tērauda ražošanas uzņēmums Jindal Steel un valstij piederoša ieguldījumu banka Cassa Depositi e Prestiti (turpmāk “CDP”). |
| --- | --- |

(14)

Itālijas iestādes 2015. gada 4. decembrī informēja Komisiju par to, ka tajā pašā dienā tika pieņemts Dekrētlikums Nr. 191/2015 “Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva”. Šis dekrētlikums ar grozījumiem 2016. gada 1. februārī tika pārveidots par Likumu Nr. 13/2016 (17). Minētā dekrētlikuma 1. pantā ir noteikts, ka līdz 2016. gada 30. jūnijam ir jāveic uzņēmuma Ilva aktīvu pārdošana pārredzamā un nediskriminējošā publiskajā procedūrā, lai nodrošinātu iepriekšējā uzņēmuma darbības pārtraukšanu. Uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāri 2016. gada 5. janvārī publicēja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību saistībā ar uzņēmumam Ilva un citiem tās pašas grupas uzņēmumiem piederošas uzņēmējdarbības nodošanu. Dalībai sākotnējā uzticamības pārbaudes fāzē tika apstiprinātas 25 ieinteresētās personas, un pēc tam tika izveidots iegādes konsorcijs oficiālo piedāvājumu iesniegšanai līdz 2016. gada 30. jūnijam. Dalībai konkursa procedūras pēdējā posmā 2016. gada 30. jūnijā tika apstiprināti divi pretendenti: i) konsorcijs, ko vadīja starptautisks tērauda ražošanas uzņēmums ArcelorMittal un kura dalībnieki bija Itālijas tērauda ražošanas uzņēmums Marcegaglia un banka Intesa Sanpaolo (turpmāk “AM konsorcijs”), un ii) tā dēvētais AcciaItalia konsorcijs (turpmāk “AcciaItalia konsorcijs”), ko veidoja cita starpā Itālijas tērauda ražošanas uzņēmums Arvedi, Indijas tērauda ražošanas uzņēmums Jindal Steel un valstij piederoša ieguldījumu banka Cassa Depositi e Prestiti (turpmāk “CDP”).

Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva

17

Ilva

Ilva

Ilva

ArcelorMittal

Marcegaglia

Intesa Sanpaolo

AM

AcciaItalia

AcciaItalia

Arvedi

Jindal Steel

Cassa Depositi e Prestiti

CDP

| (15) | Pārdošanas procesā notika kavēšanās. Galu galā uzņēmuma Ilva komisāri 2017. gada 26. maijā ieteica piešķirt uzņēmuma aktīvus AM konsorcijam, kura piedāvātā cena bija EUR 1,8 miljardi (18). Pamatojoties uz šo ieteikumu, ekonomikas attīstības ministrs, 2017. gada 5. jūnijā izdodot dekrētu, pieņēma galīgo lēmumu par labu AM konsorcijam (19). Lai pabeigtu šo darījumu, vēl ir jāsaņem Komisijas atļauja par uzņēmumu apvienošanu. Šajā saistībā AM konsorcijs 2017. gada 21. septembrī paziņoja par darījumu Komisijai, kura 2017. gada 8. novembrī nolēma sākt padziļinātu izmeklēšanu (20). |
| --- | --- |

(15)

Pārdošanas procesā notika kavēšanās. Galu galā uzņēmuma Ilva komisāri 2017. gada 26. maijā ieteica piešķirt uzņēmuma aktīvus AM konsorcijam, kura piedāvātā cena bija EUR 1,8 miljardi (18). Pamatojoties uz šo ieteikumu, ekonomikas attīstības ministrs, 2017. gada 5. jūnijā izdodot dekrētu, pieņēma galīgo lēmumu par labu AM konsorcijam (19). Lai pabeigtu šo darījumu, vēl ir jāsaņem Komisijas atļauja par uzņēmumu apvienošanu. Šajā saistībā AM konsorcijs 2017. gada 21. septembrī paziņoja par darījumu Komisijai, kura 2017. gada 8. novembrī nolēma sākt padziļinātu izmeklēšanu (20).

Ilva

AM

18

AM

19

AM

20

2.2.   Pārbaudāmie pasākumi

Pārbaudāmie pasākumi

| (16) | Itālijas iestādes ir apstiprinājušas un grozījušas vairākus pasākumus, lai atbalstītu uzņēmumu Ilva. Šajā lēmumā tiek aplūkoti pieci pasākumi, uz kuriem attiecās lēmums sākt procedūru un lēmums par paplašināšanu:






  a) | pasākums Nr. 1: to aktīvu nodošana, kuri tika konfiscēti saistībā ar kriminālprocesu pret uzņēmuma Ilva iepriekšējiem īpašniekiem; |
| --- | --- | --- |

(16)

Itālijas iestādes ir apstiprinājušas un grozījušas vairākus pasākumus, lai atbalstītu uzņēmumu Ilva. Šajā lēmumā tiek aplūkoti pieci pasākumi, uz kuriem attiecās lēmums sākt procedūru un lēmums par paplašināšanu:

Ilva

a)

pasākums Nr. 1: to aktīvu nodošana, kuri tika konfiscēti saistībā ar kriminālprocesu pret uzņēmuma Ilva iepriekšējiem īpašniekiem;

Ilva

| b) | pasākums Nr. 2: likums par prioritāra prasījuma aizdevumiem, ko piemēroja attiecībā uz privātu aizdevumu EUR 250 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

b)

pasākums Nr. 2: likums par prioritāra prasījuma aizdevumiem, ko piemēroja attiecībā uz privātu aizdevumu EUR 250 miljonu apmērā;

| c) | pasākums Nr. 3: valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

c)

pasākums Nr. 3: valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā;

| d) | pasākums Nr. 4: izlīguma nolīgums ar uzņēmumu Fintecna; |
| --- | --- |

d)

pasākums Nr. 4: izlīguma nolīgums ar uzņēmumu Fintecna;

Fintecna

| e) | pasākums Nr. 5: valsts aizdevums EUR 300 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

e)

pasākums Nr. 5: valsts aizdevums EUR 300 miljonu apmērā.

2.2.1.   Pasākums Nr. 1. To aktīvu nodošana, kuri tika konfiscēti saistībā ar kriminālprocesu pret uzņēmuma Ilva iepriekšējiem īpašniekiem

Pasākums Nr. 1. To aktīvu nodošana, kuri tika konfiscēti saistībā ar kriminālprocesu pret uzņēmuma Ilva iepriekšējiem īpašniekiem

| (17) | Daži Riva ģimenes locekļi, kas iepriekš bija iesaistīti uzņēmuma Ilva vadībā, tika apsūdzēti Itālijas tiesās par dažādiem ar krāpšanu saistītiem pārkāpumiem. Valsts tiesnesis 2013. gada maijā konfiscēja (sequestro preventivo) Riva ģimenei piederošus likvīdus aktīvus EUR [..] apmērā (turpmāk “Riva aktīvi”), kamēr pret šo ģimeni notiek kriminālprocess. |
| --- | --- |

(17)

Daži Riva ģimenes locekļi, kas iepriekš bija iesaistīti uzņēmuma Ilva vadībā, tika apsūdzēti Itālijas tiesās par dažādiem ar krāpšanu saistītiem pārkāpumiem. Valsts tiesnesis 2013. gada maijā konfiscēja (sequestro preventivo) Riva ģimenei piederošus likvīdus aktīvus EUR [..] apmērā (turpmāk “Riva aktīvi”), kamēr pret šo ģimeni notiek kriminālprocess.

Riva

Ilva

sequestro preventivo

Riva

Riva

| (18) | Saskaņā ar Itālijas vispārīgo kriminālprocesa likumu aktīvi, kas konfiscēti saistībā ar kriminālprocesu, ir jānodod tā dēvētajam Tieslietu fondam (Fondo Unico di Giustizia), kas ir Itālijas Tieslietu ministrijas fonds, kurš darbojas kā “turētājs” (custode ex lege) līdz kriminālprocesa beigām. Šo fondu pārvalda Equitalia Giustizia S.p.A. (turpmāk “Equitalia”) (21). Saskaņā ar Equitalia pilnvarām veikt ieguldījumus – likvīdus aktīvus no Fondo Unico di Giustizia var noguldīt tikai tādos norēķinu kontos, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir pietiekami uzticami un droši, vai arī tos var ieguldīt Itālijas valsts obligācijās (22). Visu tiesvedību laikā konfiscētās summas joprojām pieder to sākotnējiem īpašniekiem, kuri tās nevar izmantot. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Itālijas vispārīgo kriminālprocesa likumu aktīvi, kas konfiscēti saistībā ar kriminālprocesu, ir jānodod tā dēvētajam Tieslietu fondam (Fondo Unico di Giustizia), kas ir Itālijas Tieslietu ministrijas fonds, kurš darbojas kā “turētājs” (custode ex lege) līdz kriminālprocesa beigām. Šo fondu pārvalda Equitalia Giustizia S.p.A. (turpmāk “Equitalia”) (21). Saskaņā ar Equitalia pilnvarām veikt ieguldījumus – likvīdus aktīvus no Fondo Unico di Giustizia var noguldīt tikai tādos norēķinu kontos, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir pietiekami uzticami un droši, vai arī tos var ieguldīt Itālijas valsts obligācijās (22). Visu tiesvedību laikā konfiscētās summas joprojām pieder to sākotnējiem īpašniekiem, kuri tās nevar izmantot.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

Equitalia Giustizia S.p.A.

Equitalia

21

Equitalia

Fondo Unico di Giustizia

22

| (19) | Riva aktīvu gadījumā Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. punktā tika iekļauts ad hoc noteikums, atbilstīgi kuram šos aktīvus varēja nodot uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām (23). Saskaņā ar šo noteikumu nodošanai bija jānotiek atbilstīgi īpašiem noteikumiem un nosacījumiem. Uzņēmumam Ilva vispirms bija jāizdod obligācijas Riva aktīvu vērtībā. Pēc tam Fondo Unico di Giustizia bija jāizmanto Riva aktīvi, kurus tas pārvaldīja, lai parakstītos uz šīm obligācijām. Tā rezultātā ar uzņēmuma Ilva obligācijām tiktu aizstāti Riva aktīvi Fondo Unico di Giustizia kontos – kā nodrošinājums notiekošā kriminālprocesa kontekstā. Tajā pašā dekrētlikumā bija noteikts, ka nauda, ko uzņēmums Ilva saņēma šajā darījumā, bija jāpiešķir tā Vides plāna īstenošanai. |
| --- | --- |

(19)

Riva aktīvu gadījumā Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. punktā tika iekļauts ad hoc noteikums, atbilstīgi kuram šos aktīvus varēja nodot uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām (23). Saskaņā ar šo noteikumu nodošanai bija jānotiek atbilstīgi īpašiem noteikumiem un nosacījumiem. Uzņēmumam Ilva vispirms bija jāizdod obligācijas Riva aktīvu vērtībā. Pēc tam Fondo Unico di Giustizia bija jāizmanto Riva aktīvi, kurus tas pārvaldīja, lai parakstītos uz šīm obligācijām. Tā rezultātā ar uzņēmuma Ilva obligācijām tiktu aizstāti Riva aktīvi Fondo Unico di Giustizia kontos – kā nodrošinājums notiekošā kriminālprocesa kontekstā. Tajā pašā dekrētlikumā bija noteikts, ka nauda, ko uzņēmums Ilva saņēma šajā darījumā, bija jāpiešķir tā Vides plāna īstenošanai.

Riva

ad hoc

Ilva

23

Ilva

Riva

Fondo Unico di Giustizia

Riva

Ilva

Riva

Fondo Unico di Giustizia

Ilva

| (20) | 2015. gada 11. maijā ar tiesas spriedumu (Decreto di Trasferimento) valsts tiesnesis lika nodot Riva aktīvus. Tomēr nodošanu fondam Fondo Unico di Giustizia nevarēja veikt, jo Riva aktīvus Riva ģimene turēja bankas kontos ārpus Itālijas (24) un ārvalstu tiesas, kuru jurisdikcijā bija šie konti, pastāvīgi atteicās nodot aktīvus Itālijai (25). |
| --- | --- |

(20)

2015. gada 11. maijā ar tiesas spriedumu (Decreto di Trasferimento) valsts tiesnesis lika nodot Riva aktīvus. Tomēr nodošanu fondam Fondo Unico di Giustizia nevarēja veikt, jo Riva aktīvus Riva ģimene turēja bankas kontos ārpus Itālijas (24) un ārvalstu tiesas, kuru jurisdikcijā bija šie konti, pastāvīgi atteicās nodot aktīvus Itālijai (25).

Decreto di Trasferimento

Riva

Fondo Unico di Giustizia

Riva

Riva

24

25

| (21) | Situācija atrisinājās, kad 2016. gada decembrī Riva ģimene un uzņēmums Ilva noslēdza izlīguma nolīgumu, kurā attiecīgie Riva ģimenes locekļi piekrita beidzot darīt uzņēmumam Ilva pieejamus Riva aktīvus, kuri bija viņu kontos ārvalstu bankās, Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. punktā paredzētajā juridiskajā formā. [..]. Kā norādīja Itālijas iestādes, uzņēmuma Ilva prasības pret Riva ģimeni par zaudējumu atlīdzināšanu varētu sasniegt EUR [..]. Papildus līdzekļiem EUR 1,1 miljarda apmērā, kas tika konfiscēti un piešķirti ar likumu Vides plāna īstenošanai, Riva ģimene piekrita darīt pieejamus uzņēmumam Ilva arī līdzekļus EUR 145 miljonu apmērā tā uzņēmējdarbības atbalstam. Pamatojoties uz šo izlīguma nolīgumu, Riva aktīvi tika repatriēti uz Itāliju (26) un ieskaitīti Fondo Unico di Giustizia, kas 2017. gada 13. un 22. jūnijā parakstījās uz uzņēmuma Ilva jaunajām obligācijām par kopējo summu EUR [..]. |
| --- | --- |

(21)

Situācija atrisinājās, kad 2016. gada decembrī Riva ģimene un uzņēmums Ilva noslēdza izlīguma nolīgumu, kurā attiecīgie Riva ģimenes locekļi piekrita beidzot darīt uzņēmumam Ilva pieejamus Riva aktīvus, kuri bija viņu kontos ārvalstu bankās, Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. punktā paredzētajā juridiskajā formā. [..]. Kā norādīja Itālijas iestādes, uzņēmuma Ilva prasības pret Riva ģimeni par zaudējumu atlīdzināšanu varētu sasniegt EUR [..]. Papildus līdzekļiem EUR 1,1 miljarda apmērā, kas tika konfiscēti un piešķirti ar likumu Vides plāna īstenošanai, Riva ģimene piekrita darīt pieejamus uzņēmumam Ilva arī līdzekļus EUR 145 miljonu apmērā tā uzņēmējdarbības atbalstam. Pamatojoties uz šo izlīguma nolīgumu, Riva aktīvi tika repatriēti uz Itāliju (26) un ieskaitīti Fondo Unico di Giustizia, kas 2017. gada 13. un 22. jūnijā parakstījās uz uzņēmuma Ilva jaunajām obligācijām par kopējo summu EUR [..].

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Riva

Ilva

Riva

26

Fondo Unico di Giustizia

Ilva

2.2.2.   Pasākums Nr. 2. Likums par prioritāra prasījuma aizdevumiem

Pasākums Nr. 2. Likums par prioritāra prasījuma aizdevumiem

| (22) | Kā norādīja prese, 2014. gada maijā uzņēmumam Ilva bija grūtības izmaksāt algas un samaksāt piegādātājiem. (27) Prese ziņoja, ka bankas nevēlējās piešķirt īstermiņa aizdevumu, lai segtu uzņēmuma likviditātes vajadzības (28). Šķiet arī, ka 2014. gadā Itālijas iestādes (jo īpaši Ekonomikas attīstības ministrija un Apūlijas reģionālās iestādes) bija pilnīgi iesaistītas sanāksmēs un apspriedēs ar finanšu iestādēm par šāda aizdevuma piešķiršanu (29). |
| --- | --- |

(22)

Kā norādīja prese, 2014. gada maijā uzņēmumam Ilva bija grūtības izmaksāt algas un samaksāt piegādātājiem. (27) Prese ziņoja, ka bankas nevēlējās piešķirt īstermiņa aizdevumu, lai segtu uzņēmuma likviditātes vajadzības (28). Šķiet arī, ka 2014. gadā Itālijas iestādes (jo īpaši Ekonomikas attīstības ministrija un Apūlijas reģionālās iestādes) bija pilnīgi iesaistītas sanāksmēs un apspriedēs ar finanšu iestādēm par šāda aizdevuma piešķiršanu (29).

Ilva

27

28

29

| (23) | Itālija 2014. gada 11. augustā veica grozījumus Dekrētlikuma Nr. 101/2013 12. panta 5. punktā, lai aizdevumi, ko piešķir valsts stratēģisko interešu uzņēmumiem, kuros tiek veikta ārkārtas pārvaldība, nolūkā īstenot vides un veselības atveseļošanas plānus, izņēmuma kārtā tiktu kvalificēti kā prioritāra prasījuma aizdevumi (30). Prioritāra prasījuma aizdevumiem ir piešķirta iepriekšējas atgūšanas privilēģija maksātnespējīga uzņēmuma likvidācijas procesā salīdzinājumā ar citu uzņēmuma kreditoru aizdevumiem un saistībām. Uzņēmuma Ilva situācija atbilda likumā noteiktajai definīcijai, un attiecīgi tam piešķirtos aizdevumus varēja kvalificēt kā prioritāra prasījuma aizdevumus (31). |
| --- | --- |

(23)

Itālija 2014. gada 11. augustā veica grozījumus Dekrētlikuma Nr. 101/2013 12. panta 5. punktā, lai aizdevumi, ko piešķir valsts stratēģisko interešu uzņēmumiem, kuros tiek veikta ārkārtas pārvaldība, nolūkā īstenot vides un veselības atveseļošanas plānus, izņēmuma kārtā tiktu kvalificēti kā prioritāra prasījuma aizdevumi (30). Prioritāra prasījuma aizdevumiem ir piešķirta iepriekšējas atgūšanas privilēģija maksātnespējīga uzņēmuma likvidācijas procesā salīdzinājumā ar citu uzņēmuma kreditoru aizdevumiem un saistībām. Uzņēmuma Ilva situācija atbilda likumā noteiktajai definīcijai, un attiecīgi tam piešķirtos aizdevumus varēja kvalificēt kā prioritāra prasījuma aizdevumus (31).

30

Ilva

31

| (24) | Mēnesi pēc šā grozījuma izdarīšanas Likumā, 2014. gada 11. septembrī, trīs privātas bankas piekrita piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 250 miljonu apmērā (32). Aizdevuma termiņa beigās 2015. gada 28. februārī uzņēmums Ilva to neatmaksāja. |
| --- | --- |

(24)

Mēnesi pēc šā grozījuma izdarīšanas Likumā, 2014. gada 11. septembrī, trīs privātas bankas piekrita piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 250 miljonu apmērā (32). Aizdevuma termiņa beigās 2015. gada 28. februārī uzņēmums Ilva to neatmaksāja.

Ilva

32

Ilva

2.2.3.   Pasākums Nr. 3. Valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā

Pasākums Nr. 3. Valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā

| (25) | Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. ter punkts ļāva uzņēmumam Ilva vest sarunas ar ieinteresētajām bankām par prioritāra prasījuma aizdevuma piešķiršanu EUR 400 miljonu apmērā ar valsts garantiju. Aizdevumu bija plānots izmantot uzņēmuma Ilva Vides plāna īstenošanai (33). |
| --- | --- |

(25)

Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. ter punkts ļāva uzņēmumam Ilva vest sarunas ar ieinteresētajām bankām par prioritāra prasījuma aizdevuma piešķiršanu EUR 400 miljonu apmērā ar valsts garantiju. Aizdevumu bija plānots izmantot uzņēmuma Ilva Vides plāna īstenošanai (33).

ter

Ilva

Ilva

33

| (26) | Ekonomikas un finanšu ministrs ar 2015. gada 30. aprīļa Dekrētu izsniedza valsts garantiju ar prēmiju 3,12 % gadā. |
| --- | --- |

(26)

Ekonomikas un finanšu ministrs ar 2015. gada 30. aprīļa Dekrētu izsniedza valsts garantiju ar prēmiju 3,12 % gadā.

| (27) | Pēc valsts garantijas izsniegšanas 2015. gada 27. maijā trīs finanšu iestādes piekrita piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 400 miljonu apmērā, kas tika sadalīts šādi: EUR 330 miljoni no CDP, EUR 50 miljoni no Intesa Sanpaolo un EUR 20 miljoni no Banco Popolare. Intesa Sanpaolo un Banco Popolare ir tās pašas divas privātās bankas, kas piedalījās pasākumā Nr. 2. |
| --- | --- |

(27)

Pēc valsts garantijas izsniegšanas 2015. gada 27. maijā trīs finanšu iestādes piekrita piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 400 miljonu apmērā, kas tika sadalīts šādi: EUR 330 miljoni no CDP, EUR 50 miljoni no Intesa Sanpaolo un EUR 20 miljoni no Banco Popolare. Intesa Sanpaolo un Banco Popolare ir tās pašas divas privātās bankas, kas piedalījās pasākumā Nr. 2.

Ilva

CDP

Intesa Sanpaolo

Banco Popolare

Intesa Sanpaolo

Banco Popolare

| (28) | Aizdevums EUR 400 miljonu apmērā tika izmaksāts četros secīgos maksājumos pa EUR 100 miljoniem attiecīgi 2015. gada 10. jūnijā, 9. oktobrī, 10. decembrī un 28. decembrī. Tam piemērotā likme ir gada Euribor sešiem mēnešiem + [..], kas maksājami semestrī, un tas ir jāatmaksā [..] pēc izmaksas ar sākotnējo atvieglojumu periodu [..]. |
| --- | --- |

(28)

Aizdevums EUR 400 miljonu apmērā tika izmaksāts četros secīgos maksājumos pa EUR 100 miljoniem attiecīgi 2015. gada 10. jūnijā, 9. oktobrī, 10. decembrī un 28. decembrī. Tam piemērotā likme ir gada Euribor sešiem mēnešiem + [..], kas maksājami semestrī, un tas ir jāatmaksā [..] pēc izmaksas ar sākotnējo atvieglojumu periodu [..].

Euribor

2.2.4.   Pasākums Nr. 4. Izlīguma nolīgums ar uzņēmumu Fintecna

Pasākums Nr. 4. Izlīguma nolīgums ar uzņēmumu Fintecna

| (29) | Uzņēmuma Ilva privatizācijas laikā 1995. gadā saskaņā ar privatizācijas līguma 17.7. pantu valstij piederošais uzņēmums IRI piekrita garantēt turpmākās prasības saistībā ar kaitējumu, kas nodarīts videi pirms privatizācijas, līdz LIT [..] apmērā, plus procenti (t. i., aptuveni EUR [..] tajā laikā un EUR [..] bez procentiem vai EUR [..] ar procentiem 2014. gada 31. decembrī). Privatizācijas līgumā bija paredzēts galīgais termiņš šā videi nodarītā kaitējuma kvantitatīvai noteikšanai – līdz 1996. gada 31. decembrim. Uzņēmums IRI1996. gada 16. aprīlī sāka šķīrējtiesas procedūru attiecībā uz pārdošanas cenu. Šī procedūra tika pabeigta 2000. gadā, neatrisinot strīdu par atbildību par vidi. Uzņēmums Ilva1996. gada 6. maijā sāka paralēlu šķīrējtiesas procedūru par atbildību par vidi, taču tā netika pabeigta. |
| --- | --- |

(29)

Uzņēmuma Ilva privatizācijas laikā 1995. gadā saskaņā ar privatizācijas līguma 17.7. pantu valstij piederošais uzņēmums IRI piekrita garantēt turpmākās prasības saistībā ar kaitējumu, kas nodarīts videi pirms privatizācijas, līdz LIT [..] apmērā, plus procenti (t. i., aptuveni EUR [..] tajā laikā un EUR [..] bez procentiem vai EUR [..] ar procentiem 2014. gada 31. decembrī). Privatizācijas līgumā bija paredzēts galīgais termiņš šā videi nodarītā kaitējuma kvantitatīvai noteikšanai – līdz 1996. gada 31. decembrim. Uzņēmums IRI1996. gada 16. aprīlī sāka šķīrējtiesas procedūru attiecībā uz pārdošanas cenu. Šī procedūra tika pabeigta 2000. gadā, neatrisinot strīdu par atbildību par vidi. Uzņēmums Ilva1996. gada 6. maijā sāka paralēlu šķīrējtiesas procedūru par atbildību par vidi, taču tā netika pabeigta.

Ilva

IRI

IRI

Ilva

| (30) | 2002. gadā valstij piederošais uzņēmums Fintecna kļuva par uzņēmuma IRI tiesību pārņēmēju. Kopš 2012. gada uzņēmums Fintecna 100 % apmērā pieder CDP, kas savukārt 100 % apmērā pieder valstij. Uzņēmuma Fintecna finanšu pārskatus un aktīvu pārvaldību pārbauda Itālijas Revīzijas palātas iecelts tiesnesis, kurš piedalās vadības sanāksmēs un uzraudzības struktūrās saskaņā ar Likuma Nr. 259/1958 7. un 12. pantu. |
| --- | --- |

(30)

2002. gadā valstij piederošais uzņēmums Fintecna kļuva par uzņēmuma IRI tiesību pārņēmēju. Kopš 2012. gada uzņēmums Fintecna 100 % apmērā pieder CDP, kas savukārt 100 % apmērā pieder valstij. Uzņēmuma Fintecna finanšu pārskatus un aktīvu pārvaldību pārbauda Itālijas Revīzijas palātas iecelts tiesnesis, kurš piedalās vadības sanāksmēs un uzraudzības struktūrās saskaņā ar Likuma Nr. 259/1958 7. un 12. pantu.

Fintecna

IRI

Fintecna

CDP

Fintecna

| (31) | Saistībā ar pāreju no uzņēmuma IRI uz uzņēmumu Fintecna 2002. gadā – iepriekšējā IRI vadība nolēma rezervēt līdzekļus EUR [..] apmērā kā aplēsto summu par videi nodarīto kaitējumu, kas ir jāatlīdzina uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(31)

Saistībā ar pāreju no uzņēmuma IRI uz uzņēmumu Fintecna 2002. gadā – iepriekšējā IRI vadība nolēma rezervēt līdzekļus EUR [..] apmērā kā aplēsto summu par videi nodarīto kaitējumu, kas ir jāatlīdzina uzņēmumam Ilva.

IRI

Fintecna

IRI

Ilva

| (32) | Uzņēmumi Ilva un Fintecna2008. gada 12. jūnijā parakstīja sanāksmes protokolu (verbale di incontro), kurā vienojās, ka galvenās ar vidi saistītās neatrisinātās problēmas attiecas uz rūpnīcu Taranto. Šajā saistībā puses vienojās, ka izmaksas starp tām būs iespējams sadalīt tikai pēc tam, kad tās būs noteiktas. Vienlaikus, pieņemot 2008. gada 3. decembra nolīguma projektu, Vides ministrija kopā ar citām valsts struktūrām plānoja izlīgumu, pamatojoties uz gruntsūdeņu attīrīšanas un videi nodarītā kaitējuma izmaksu aplēsēm. No šīs kvantitatīvās aplēses bija pilnīgi izslēgts gaisa piesārņojuma radītais kaitējums trešām personām. |
| --- | --- |

(32)

Uzņēmumi Ilva un Fintecna2008. gada 12. jūnijā parakstīja sanāksmes protokolu (verbale di incontro), kurā vienojās, ka galvenās ar vidi saistītās neatrisinātās problēmas attiecas uz rūpnīcu Taranto. Šajā saistībā puses vienojās, ka izmaksas starp tām būs iespējams sadalīt tikai pēc tam, kad tās būs noteiktas. Vienlaikus, pieņemot 2008. gada 3. decembra nolīguma projektu, Vides ministrija kopā ar citām valsts struktūrām plānoja izlīgumu, pamatojoties uz gruntsūdeņu attīrīšanas un videi nodarītā kaitējuma izmaksu aplēsēm. No šīs kvantitatīvās aplēses bija pilnīgi izslēgts gaisa piesārņojuma radītais kaitējums trešām personām.

Ilva

Fintecna

verbale di incontro

| (33) | Uzņēmums Ilva nosūtīja uzņēmumam Fintecna vairākus paziņojumus, pēdējos – 2011. gada 2. maijā un 2013. gada 10. jūnijā. Uzņēmums Fintecna apstrīdēja jebkādu atbildību, jo īpaši attiecībā uz kaitējumu trešām personām saistībā ar gaisa piesārņojumu. |
| --- | --- |

(33)

Uzņēmums Ilva nosūtīja uzņēmumam Fintecna vairākus paziņojumus, pēdējos – 2011. gada 2. maijā un 2013. gada 10. jūnijā. Uzņēmums Fintecna apstrīdēja jebkādu atbildību, jo īpaši attiecībā uz kaitējumu trešām personām saistībā ar gaisa piesārņojumu.

Ilva

Fintecna

Fintecna

| (34) | Gatavojot finanšu pārskatus par 2011. gadu, uzņēmuma Fintecna kompetentie dienesti aplēsa tā kaitējuma apmēru, kas ir jāatlīdzina uzņēmumam Ilva, proti, EUR [..], savukārt 2014. gadā tas tika koriģēts līdz EUR [..]. |
| --- | --- |

(34)

Gatavojot finanšu pārskatus par 2011. gadu, uzņēmuma Fintecna kompetentie dienesti aplēsa tā kaitējuma apmēru, kas ir jāatlīdzina uzņēmumam Ilva, proti, EUR [..], savukārt 2014. gadā tas tika koriģēts līdz EUR [..].

Fintecna

Ilva

| (35) | Vides ministrs 2013. gada 19. decembrī pieņēma ministra aktu (provvedimento) pret uzņēmumu Fintecna, uzdodot utilizēt atkritumus, kuri atradās uzņēmuma Ilva telpās. Šis ministra akts tika apstrīdēts Apūlijas Reģionālajā administratīvajā tiesā (Tribunale Amministrativo Regionale). Šis ministra akts tika anulēts 2014. gada 14. novembrī procesuālu iemeslu dēļ. Tomēr tiesa pēc būtības secināja, ka piesārņojošās darbības noteikti notika līdz 1995. gadam un tāpēc par tām atbild uzņēmums Fintecna. |
| --- | --- |

(35)

Vides ministrs 2013. gada 19. decembrī pieņēma ministra aktu (provvedimento) pret uzņēmumu Fintecna, uzdodot utilizēt atkritumus, kuri atradās uzņēmuma Ilva telpās. Šis ministra akts tika apstrīdēts Apūlijas Reģionālajā administratīvajā tiesā (Tribunale Amministrativo Regionale). Šis ministra akts tika anulēts 2014. gada 14. novembrī procesuālu iemeslu dēļ. Tomēr tiesa pēc būtības secināja, ka piesārņojošās darbības noteikti notika līdz 1995. gadam un tāpēc par tām atbild uzņēmums Fintecna.

provvedimento

Fintecna

Ilva

Tribunale Amministrativo Regionale

Fintecna

| (36) | Ar Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 5. punktu uzņēmuma Ilva ārkārtas komisārs tiek pilnvarots atrisināt strīdu ar uzņēmumu Fintecna par videi nodarīto kaitējumu, kā norādīts 1995. gada privatizācijas līguma 17.7. pantā, 60 dienās pēc Dekrētlikuma Nr. 1/2015 stāšanās spēkā. Tajā pašā pantā ir noteikts, ka izlīguma apmērs ir EUR 156 miljoni, un norādīts, ka šādam izlīgumam ir jābūt pēdējam un galīgam (34). |
| --- | --- |

(36)

Ar Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 5. punktu uzņēmuma Ilva ārkārtas komisārs tiek pilnvarots atrisināt strīdu ar uzņēmumu Fintecna par videi nodarīto kaitējumu, kā norādīts 1995. gada privatizācijas līguma 17.7. pantā, 60 dienās pēc Dekrētlikuma Nr. 1/2015 stāšanās spēkā. Tajā pašā pantā ir noteikts, ka izlīguma apmērs ir EUR 156 miljoni, un norādīts, ka šādam izlīgumam ir jābūt pēdējam un galīgam (34).

Ilva

Fintecna

34

| (37) | Uzņēmums Fintecna2015. gada 12. janvārī nolīga neatkarīgu juridisko konsultantu, lai viņš palīdzētu sarunās par izlīguma nolīgumu ar uzņēmumu Ilva. Minētais eksperts 2015. gada 3. martā sniedza savu juridisko atzinumu, kurā apstiprināja, ka strīda atrisināšana apmaiņā pret maksājumu EUR 156 miljonu apmērā atbilst privatizācijas līgumā noteiktajam maksimālajam ierobežojumam un minētā summa ir arī zemāka par paša uzņēmuma Fintecna aplēsēm. |
| --- | --- |

(37)

Uzņēmums Fintecna2015. gada 12. janvārī nolīga neatkarīgu juridisko konsultantu, lai viņš palīdzētu sarunās par izlīguma nolīgumu ar uzņēmumu Ilva. Minētais eksperts 2015. gada 3. martā sniedza savu juridisko atzinumu, kurā apstiprināja, ka strīda atrisināšana apmaiņā pret maksājumu EUR 156 miljonu apmērā atbilst privatizācijas līgumā noteiktajam maksimālajam ierobežojumam un minētā summa ir arī zemāka par paša uzņēmuma Fintecna aplēsēm.

Fintecna

Ilva

Fintecna

| (38) | Uzņēmums Fintecna pieprasīja juridisku atzinumu no otra konsultanta par i) iepriekš veiktajiem maksājumiem uzņēmumam Ilva saistībā ar iepriekšējo šķīrējtiesas lēmumu un ii) datumu, kad ir jāsāk aprēķināt procenti par garantēto summu. Šis atzinums tika sniegts 2015. gada 16. februārī. Saskaņā ar šo atzinumu i) uzņēmums Fintecna nebija veicis nevienu maksājumu uzņēmumam Ilva saistībā ar iepriekšējām šķīrējtiesas procedūrām attiecībā uz privatizācijas līguma 17.7. panta piemērošanu un ii) procenti ir jāmaksā, sākot no 1996. gada. |
| --- | --- |

(38)

Uzņēmums Fintecna pieprasīja juridisku atzinumu no otra konsultanta par i) iepriekš veiktajiem maksājumiem uzņēmumam Ilva saistībā ar iepriekšējo šķīrējtiesas lēmumu un ii) datumu, kad ir jāsāk aprēķināt procenti par garantēto summu. Šis atzinums tika sniegts 2015. gada 16. februārī. Saskaņā ar šo atzinumu i) uzņēmums Fintecna nebija veicis nevienu maksājumu uzņēmumam Ilva saistībā ar iepriekšējām šķīrējtiesas procedūrām attiecībā uz privatizācijas līguma 17.7. panta piemērošanu un ii) procenti ir jāmaksā, sākot no 1996. gada.

Fintecna

Ilva

Fintecna

Ilva

| (39) | Pēc tam, kad 2015. gada 4. martā Dekrētlikums Nr. 1/2015 tika pārvērsts likumā, uzņēmuma Fintecna direktoru valde nolēma atrisināt strīdu, ņemot vērā abu konsultantu juridiskos atzinumus. Direktoru valde uzsvēra to, ka izlīgums ir galīgs arī attiecībā uz trešām personām (piem., attiecībā uz uzņēmuma Ilva kreditoriem bankrota gadījumā un citām iespējamām ar vidi saistītām prasībām pret uzņēmumu Fintecna) un ka maksimālais privatizācijas līguma radītais risks atbilst EUR [..], bez procentiem, vai EUR [..], ar procentiem. Direktoru valdes lēmumā tika ņemts vērā uzņēmuma Fintecna akcionāra CDP labvēlīgais atzinums saskaņā ar 8.3.2. punktu Noteikumos par kontroles īstenošanu CDP grupā (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP). |
| --- | --- |

(39)

Pēc tam, kad 2015. gada 4. martā Dekrētlikums Nr. 1/2015 tika pārvērsts likumā, uzņēmuma Fintecna direktoru valde nolēma atrisināt strīdu, ņemot vērā abu konsultantu juridiskos atzinumus. Direktoru valde uzsvēra to, ka izlīgums ir galīgs arī attiecībā uz trešām personām (piem., attiecībā uz uzņēmuma Ilva kreditoriem bankrota gadījumā un citām iespējamām ar vidi saistītām prasībām pret uzņēmumu Fintecna) un ka maksimālais privatizācijas līguma radītais risks atbilst EUR [..], bez procentiem, vai EUR [..], ar procentiem. Direktoru valdes lēmumā tika ņemts vērā uzņēmuma Fintecna akcionāra CDP labvēlīgais atzinums saskaņā ar 8.3.2. punktu Noteikumos par kontroles īstenošanu CDP grupā (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP).

Fintecna

Ilva

Fintecna

Fintecna

CDP

CDP

Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP

| (40) | Tāpēc uzņēmums Fintecna atrisināja strīdu ar uzņēmumu Ilva2015. gada 5. martā. Savukārt 2015. gada 6. martā uzņēmumam Ilva tika pārskaitīti līdzekļi EUR 156 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(40)

Tāpēc uzņēmums Fintecna atrisināja strīdu ar uzņēmumu Ilva2015. gada 5. martā. Savukārt 2015. gada 6. martā uzņēmumam Ilva tika pārskaitīti līdzekļi EUR 156 miljonu apmērā.

Fintecna

Ilva

Ilva

| (41) | Saskaņā ar uzņēmumu CDP un Fintecna kopīgo paziņojumu presei, kas tika publicēts 2015. gada 11. martā, darījums notika, “lai izpildītu 3. panta 5. punktu 2015. gada 5. janvāra Dekrētlikumā Nr. 1, kas ar grozījumiem tika pārveidots par 2015. gada 4. marta Likumu Nr. 20 (uzņēmuma Ilva dekrēts)” (35). |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar uzņēmumu CDP un Fintecna kopīgo paziņojumu presei, kas tika publicēts 2015. gada 11. martā, darījums notika, “lai izpildītu 3. panta 5. punktu 2015. gada 5. janvāra Dekrētlikumā Nr. 1, kas ar grozījumiem tika pārveidots par 2015. gada 4. marta Likumu Nr. 20 (uzņēmuma Ilva dekrēts)” (35).

CDP

Fintecna

35

2.2.5.   Pasākums Nr. 5. Valsts aizdevums EUR 300 miljonu apmērā

Pasākums Nr. 5. Valsts aizdevums EUR 300 miljonu apmērā

| (42) | Kā paskaidrots 14. apsvērumā, 2015. gada 4. decembrī Itālijas iestādes informēja Komisiju par to, ka tajā pašā datumā tika pieņemts Dekrētlikums Nr. 191/2015. Papildus noteikumiem par uzņēmuma Ilva aktīvu pārdošanu šā Dekrētlikuma 1. panta 3. punktā valsts tiek pilnvarota ar ministra dekrētu piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 300 miljonu apmērā ar gada procentu likmi Euribor sešiem mēnešiem + 300 bāzes punkti, lai atbalstītu uzņēmuma Ilva steidzamās likviditātes vajadzības. Saskaņā ar Dekrētlikumu aizdevums būtu jāatmaksā uzņēmuma Ilva aktīvu pircējam 60 dienās pēc kompetentās valsts tiesas paziņojuma par uzņēmuma Ilva darbības izbeigšanu saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 270/99 73. pantu, pēc uzņēmuma aktīvu galīgās atsavināšanas. |
| --- | --- |

(42)

Kā paskaidrots 14. apsvērumā, 2015. gada 4. decembrī Itālijas iestādes informēja Komisiju par to, ka tajā pašā datumā tika pieņemts Dekrētlikums Nr. 191/2015. Papildus noteikumiem par uzņēmuma Ilva aktīvu pārdošanu šā Dekrētlikuma 1. panta 3. punktā valsts tiek pilnvarota ar ministra dekrētu piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 300 miljonu apmērā ar gada procentu likmi Euribor sešiem mēnešiem + 300 bāzes punkti, lai atbalstītu uzņēmuma Ilva steidzamās likviditātes vajadzības. Saskaņā ar Dekrētlikumu aizdevums būtu jāatmaksā uzņēmuma Ilva aktīvu pircējam 60 dienās pēc kompetentās valsts tiesas paziņojuma par uzņēmuma Ilva darbības izbeigšanu saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 270/99 73. pantu, pēc uzņēmuma aktīvu galīgās atsavināšanas.

Ilva

Ilva

Euribor

Ilva

Ilva

Ilva

| (43) | Ministra dekrēts par aizdevuma piešķiršanu uzņēmumam Ilva tika pieņemts 2015. gada 15. decembrī, un minētā summa tika izmaksāta 2015. gada 23. decembrī. Ministra dekrētā bija noteikts, ka aizdevums tika piešķirts uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldībai. |
| --- | --- |

(43)

Ministra dekrēts par aizdevuma piešķiršanu uzņēmumam Ilva tika pieņemts 2015. gada 15. decembrī, un minētā summa tika izmaksāta 2015. gada 23. decembrī. Ministra dekrētā bija noteikts, ka aizdevums tika piešķirts uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldībai.

Ilva

Ilva

| (44) | Itālijas valdība 2016. gada 9. jūnijā pieņēma Dekrētlikumu Nr. 98/2016, ar ko grozīja Dekrētlikumu Nr. 191/2015. Saskaņā ar minētā dekrētlikuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu EUR 300 miljonu aizdevuma atmaksāšanas pienākums tika nodots no uzņēmuma Ilva aktīvu pircēja pašam uzņēmumam Ilva. Dekrētlikums ar grozījumiem tika pārveidots par 2016. gada 1. augusta Likumu Nr. 151/2016 (36). |
| --- | --- |

(44)

Itālijas valdība 2016. gada 9. jūnijā pieņēma Dekrētlikumu Nr. 98/2016, ar ko grozīja Dekrētlikumu Nr. 191/2015. Saskaņā ar minētā dekrētlikuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu EUR 300 miljonu aizdevuma atmaksāšanas pienākums tika nodots no uzņēmuma Ilva aktīvu pircēja pašam uzņēmumam Ilva. Dekrētlikums ar grozījumiem tika pārveidots par 2016. gada 1. augusta Likumu Nr. 151/2016 (36).

Ilva

Ilva

36

| (45) | Itālijas valdība 2016. gada 29. decembrī pieņēma Dekrētlikumu Nr. 243/2016, ko ar grozījumiem 2017. gada 27. februārī pārveidoja par Likumu Nr. 18/2017 (37). Ar Dekrētlikuma 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu tika pagarināts uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldības termiņš pēc aktīvu nodošanas pabeigšanas, lai uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāri varētu noteikt un īstenot turpmākus sakārtošanas pasākumus jomās, kuras nepārņēma pircējs. Tā rezultātā dekrēta par uzņēmuma Ilva darbības pārtraukšanu saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 270/99 73. pantu pieņemšana tika pārcelta uz nākamo datumu, kad pilnībā tiks pabeigti iepriekš minētie sakārtošanas pasākumi. Taču, lai vienlaikus netiktu pārcelts arī EUR 300 miljonu aizdevuma galīgais atmaksas termiņš, Dekrētlikuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā tika mainīts aizdevuma atmaksas datums uz 60 dienām pēc uzņēmuma Ilva aktīvu galīgās atsavināšanas, tādējādi atdalot to no paziņojuma par uzņēmuma Ilva darbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(45)

Itālijas valdība 2016. gada 29. decembrī pieņēma Dekrētlikumu Nr. 243/2016, ko ar grozījumiem 2017. gada 27. februārī pārveidoja par Likumu Nr. 18/2017 (37). Ar Dekrētlikuma 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu tika pagarināts uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldības termiņš pēc aktīvu nodošanas pabeigšanas, lai uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāri varētu noteikt un īstenot turpmākus sakārtošanas pasākumus jomās, kuras nepārņēma pircējs. Tā rezultātā dekrēta par uzņēmuma Ilva darbības pārtraukšanu saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 270/99 73. pantu pieņemšana tika pārcelta uz nākamo datumu, kad pilnībā tiks pabeigti iepriekš minētie sakārtošanas pasākumi. Taču, lai vienlaikus netiktu pārcelts arī EUR 300 miljonu aizdevuma galīgais atmaksas termiņš, Dekrētlikuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā tika mainīts aizdevuma atmaksas datums uz 60 dienām pēc uzņēmuma Ilva aktīvu galīgās atsavināšanas, tādējādi atdalot to no paziņojuma par uzņēmuma Ilva darbības pārtraukšanu.

37

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

2.3.   Formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

| (46) | Pēc 1. apsvērumā minētās sākotnējās izmeklēšanas Komisija pauda šaubas par atbalsta pasākumu saderību ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākumi, šķiet, ir valsts atbalsts un nav pamata paziņot, ka šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(46)

Pēc 1. apsvērumā minētās sākotnējās izmeklēšanas Komisija pauda šaubas par atbalsta pasākumu saderību ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākumi, šķiet, ir valsts atbalsts un nav pamata paziņot, ka šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.3.1.   Kvalificēšana par valsts atbalstu

Kvalificēšana par valsts atbalstu

| (47) | Lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji uzskatīja, ka visi pasākumi, par kuriem tika veikta padziļināta izmeklēšana, var izraisīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā konkurentu esamību tērauda ražošanas tirgos, kur darbojas uzņēmums Ilva, un uzņēmuma Ilva radītos tērauda produktu pārdošanas apjomus Savienībā. |
| --- | --- |

(47)

Lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji uzskatīja, ka visi pasākumi, par kuriem tika veikta padziļināta izmeklēšana, var izraisīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā konkurentu esamību tērauda ražošanas tirgos, kur darbojas uzņēmums Ilva, un uzņēmuma Ilva radītos tērauda produktu pārdošanas apjomus Savienībā.

Ilva

Ilva

| (48) | Komisijas sākotnējais novērtējums par citiem valsts atbalsta kritērijiem (attiecināmību uz valsti, valsts līdzekļiem, selektivitāti un ekonomisko priekšrocību) ir apkopots sadalījumā pa pasākumiem 2.3.1.1. līdz 2.3.1.5. iedaļā. |
| --- | --- |

(48)

Komisijas sākotnējais novērtējums par citiem valsts atbalsta kritērijiem (attiecināmību uz valsti, valsts līdzekļiem, selektivitāti un ekonomisko priekšrocību) ir apkopots sadalījumā pa pasākumiem 2.3.1.1. līdz 2.3.1.5. iedaļā.

2.3.1.1.   Pasākums Nr. 1

Pasākums Nr. 1

| (49) | Attiecībā uz pasākuma Nr. 1 attiecināmību uz valsti lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji secināja, ka lēmums nodot Riva aktīvus uzņēmumam Ilva, parakstoties uz obligācijām, ir attiecināms uz Itālijas valdību, kas iekļāva šo noteikumu Dekrētlikumā Nr. 1/2015. Komisija arī sākotnēji uzskatīja, ka Fondo Unico di Giustizia, pildot šo lēmumu (ar Equitalia starpniecību), rīkotos, pamatojoties uz norādījumiem, ko dod tiesu iestāde, kura ir šīs valsts struktūra un tāpēc uz to attiecas lojālas sadarbības pienākums (38). |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz pasākuma Nr. 1 attiecināmību uz valsti lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji secināja, ka lēmums nodot Riva aktīvus uzņēmumam Ilva, parakstoties uz obligācijām, ir attiecināms uz Itālijas valdību, kas iekļāva šo noteikumu Dekrētlikumā Nr. 1/2015. Komisija arī sākotnēji uzskatīja, ka Fondo Unico di Giustizia, pildot šo lēmumu (ar Equitalia starpniecību), rīkotos, pamatojoties uz norādījumiem, ko dod tiesu iestāde, kura ir šīs valsts struktūra un tāpēc uz to attiecas lojālas sadarbības pienākums (38).

Riva

Ilva

Fondo Unico di Giustizia

Equitalia

38

| (50) | Pamatojoties uz faktiem, kas tika noskaidroti lēmuma sākt procedūru pieņemšanas laikā, Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka pasākumā Nr. 1 ir izmantoti valsts līdzekļi, jo uzskatāms, ka Riva aktīvus kontrolēja valsts, kamēr tos pārvaldīja Fondo Unico di Giustizia. Turklāt Komisija nevarēja izslēgt, ka valsts (ar Fondo Unico di Giustizia starpniecību) varētu atteikties no iespējamiem ieņēmumiem, ieguldot Riva aktīvus riskantās uzņēmuma Ilva obligācijās bez pienācīgas atlīdzības, nevis cenšoties gūt drošu peļņu no bankas noguldījumiem vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz faktiem, kas tika noskaidroti lēmuma sākt procedūru pieņemšanas laikā, Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka pasākumā Nr. 1 ir izmantoti valsts līdzekļi, jo uzskatāms, ka Riva aktīvus kontrolēja valsts, kamēr tos pārvaldīja Fondo Unico di Giustizia. Turklāt Komisija nevarēja izslēgt, ka valsts (ar Fondo Unico di Giustizia starpniecību) varētu atteikties no iespējamiem ieņēmumiem, ieguldot Riva aktīvus riskantās uzņēmuma Ilva obligācijās bez pienācīgas atlīdzības, nevis cenšoties gūt drošu peļņu no bankas noguldījumiem vai valsts obligācijām.

Riva

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

Riva

Ilva

| (51) | Saskaņā ar Komisijas lēmumu sākt procedūru selektīva ekonomiskā priekšrocība ir piešķirta, jo, pamatojoties uz ad hoc atkāpi no standarta kriminālprocesa, Riva aktīvi tiktu darīti pieejami uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām, padarot uzņēmumu likvīdu apmaiņā pret obligācijām, kuras tiks izdotas ar nezināmu likmi, kas varētu nebūt tirgus likme. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar Komisijas lēmumu sākt procedūru selektīva ekonomiskā priekšrocība ir piešķirta, jo, pamatojoties uz ad hoc atkāpi no standarta kriminālprocesa, Riva aktīvi tiktu darīti pieejami uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām, padarot uzņēmumu likvīdu apmaiņā pret obligācijām, kuras tiks izdotas ar nezināmu likmi, kas varētu nebūt tirgus likme.

ad hoc

Riva

Ilva

2.3.1.2.   Pasākums Nr. 2

Pasākums Nr. 2

| (52) | Neatkarīgi no tā, ka aizdevumu EUR 250 miljonu apmērā piešķīra privātas bankas, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums ir attiecināms uz valsti, ņemot vērā notikumu secību, t. i., Dekrētlikuma Nr. 101/2013 grozīšanu un valsts iesaistīšanos uzņēmuma Ilva sarunās ar bankām, pēc kurām beidzot tika piešķirts aizdevums. |
| --- | --- |

(52)

Neatkarīgi no tā, ka aizdevumu EUR 250 miljonu apmērā piešķīra privātas bankas, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums ir attiecināms uz valsti, ņemot vērā notikumu secību, t. i., Dekrētlikuma Nr. 101/2013 grozīšanu un valsts iesaistīšanos uzņēmuma Ilva sarunās ar bankām, pēc kurām beidzot tika piešķirts aizdevums.

Ilva

| (53) | Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tad, ja valsts vai kāda valsts struktūra būtu viens no uzņēmuma Ilva galvenajiem kreditoriem, piešķirot augstāku prioritāti jaunā privātā aizdevuma EUR 250 miljonu apmērā atmaksai, pasākums Nr. 2 būtu de facto atteikšanās no valsts parādiem (39). Tādā gadījumā pasākumā Nr. 2 būtu iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(53)

Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tad, ja valsts vai kāda valsts struktūra būtu viens no uzņēmuma Ilva galvenajiem kreditoriem, piešķirot augstāku prioritāti jaunā privātā aizdevuma EUR 250 miljonu apmērā atmaksai, pasākums Nr. 2 būtu de facto atteikšanās no valsts parādiem (39). Tādā gadījumā pasākumā Nr. 2 būtu iesaistīti valsts līdzekļi.

Ilva

de facto

39

| (54) | Kā norādīja Komisija, neatkarīgi no grozītā likuma vispārīgā formulējuma tajā laikā pasākums tika īstenots vienīgi attiecībā uz uzņēmumu Ilva un tāpēc tas ir de facto selektīvs. Ļaujot uzņēmumam Ilva apmierināt savas likviditātes vajadzības, šķiet, ka pasākums ir piešķīris priekšrocību, ko uzņēmums Ilva nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos. Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums piešķir selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(54)

Kā norādīja Komisija, neatkarīgi no grozītā likuma vispārīgā formulējuma tajā laikā pasākums tika īstenots vienīgi attiecībā uz uzņēmumu Ilva un tāpēc tas ir de facto selektīvs. Ļaujot uzņēmumam Ilva apmierināt savas likviditātes vajadzības, šķiet, ka pasākums ir piešķīris priekšrocību, ko uzņēmums Ilva nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos. Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums piešķir selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva.

Ilva

de facto

Ilva

Ilva

Ilva

2.3.1.3.   Pasākums Nr. 3

Pasākums Nr. 3

| (55) | Ņemot vērā to, ka valsts garantija tika izdota saskaņā ar ministra dekrētu atbilstīgi valdības Dekrētlikuma noteikumiem, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums Nr. 3 ir attiecināms uz valsti. Valsts līdzekļus var apdraudēt tas, ka gadījumā, ja tiktu izmantota valsts garantija, tā tiktu maksāta no valsts budžeta. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā to, ka valsts garantija tika izdota saskaņā ar ministra dekrētu atbilstīgi valdības Dekrētlikuma noteikumiem, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums Nr. 3 ir attiecināms uz valsti. Valsts līdzekļus var apdraudēt tas, ka gadījumā, ja tiktu izmantota valsts garantija, tā tiktu maksāta no valsts budžeta.

| (56) | Attiecībā uz selektīvas ekonomiskās priekšrocības esību Komisija apšaubīja valsts garantijas atbilstību tirgum. Pirmkārt, nebija skaidrs, vai tirgus dalībnieks būtu piekritis vispār piešķirt jebkādu garantiju uzņēmumam Ilva tikai divus mēnešus pēc tam, kad tas nebija atmaksājis iepriekšējo aizdevumu. Otrkārt, pat ja pieņem, ka uzņēmums Ilva varēja piekļūt ārējiem finansējuma avotiem un/vai ārējām garantijām, Komisija apšaubīja, vai Itālijas valsts iekasētā prēmija ir pienācīga atlīdzība par kredītrisku, ko sedz valsts. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz selektīvas ekonomiskās priekšrocības esību Komisija apšaubīja valsts garantijas atbilstību tirgum. Pirmkārt, nebija skaidrs, vai tirgus dalībnieks būtu piekritis vispār piešķirt jebkādu garantiju uzņēmumam Ilva tikai divus mēnešus pēc tam, kad tas nebija atmaksājis iepriekšējo aizdevumu. Otrkārt, pat ja pieņem, ka uzņēmums Ilva varēja piekļūt ārējiem finansējuma avotiem un/vai ārējām garantijām, Komisija apšaubīja, vai Itālijas valsts iekasētā prēmija ir pienācīga atlīdzība par kredītrisku, ko sedz valsts.

Ilva

Ilva

2.3.1.4.   Pasākums Nr. 4

Pasākums Nr. 4

| (57) | Pamatojoties uz Savienības Tiesas judikatūrā (40) paredzēto attiecīgo rādītāju kopumu, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums Nr. 4, ko īstenoja uzņēmums Fintecna, ir attiecināms uz Itālijas valsti. Attiecībā uz iesaistīto līdzekļu izcelsmi Komisija norādīja, ka uzņēmums Fintecna ir kvalificējams kā valsts uzņēmums. Tāpēc tā līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz Savienības Tiesas judikatūrā (40) paredzēto attiecīgo rādītāju kopumu, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums Nr. 4, ko īstenoja uzņēmums Fintecna, ir attiecināms uz Itālijas valsti. Attiecībā uz iesaistīto līdzekļu izcelsmi Komisija norādīja, ka uzņēmums Fintecna ir kvalificējams kā valsts uzņēmums. Tāpēc tā līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

40

Fintecna

Fintecna

| (58) | Attiecībā uz selektīvas ekonomiskās priekšrocības esību, lai gan Komisija norādīja, ka būtībā valsts noteiktā garantija saistībā ar videi nodarīto kaitējumu, kas tika apstiprināta laikā, kad uzņēmums piederēja valstij, pirms uzņēmums Ilva tika privatizēts un pārdots Riva ģimenei, bija tirgus prakse un tā nebija apstrīdama, Komisija apšaubīja gan izlīguma nolīguma apmēru, gan laiku un interesējās, vai tirgus ekonomikas dalībnieks būtu rīkojies tāpat salīdzināmā situācijā. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz selektīvas ekonomiskās priekšrocības esību, lai gan Komisija norādīja, ka būtībā valsts noteiktā garantija saistībā ar videi nodarīto kaitējumu, kas tika apstiprināta laikā, kad uzņēmums piederēja valstij, pirms uzņēmums Ilva tika privatizēts un pārdots Riva ģimenei, bija tirgus prakse un tā nebija apstrīdama, Komisija apšaubīja gan izlīguma nolīguma apmēru, gan laiku un interesējās, vai tirgus ekonomikas dalībnieks būtu rīkojies tāpat salīdzināmā situācijā.

Ilva

Riva

2.3.1.5.   Pasākums Nr. 5

Pasākums Nr. 5

| (59) | Tā kā pasākums ir aizdevums, ko Ekonomikas attīstības ministrija un Ekonomikas un finanšu ministrija piešķīra no Itālijas valsts budžeta līdzekļiem, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tas ir attiecināms uz valsti un tajā ir iesaistīti valsts līdzekļi, |
| --- | --- |

(59)

Tā kā pasākums ir aizdevums, ko Ekonomikas attīstības ministrija un Ekonomikas un finanšu ministrija piešķīra no Itālijas valsts budžeta līdzekļiem, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tas ir attiecināms uz valsti un tajā ir iesaistīti valsts līdzekļi,

| (60) | Attiecībā uz selektīvas ekonomiskās priekšrocības esību Komisija interesējās, vai kāds privāts tirgus dalībnieks vispār būtu piekritis piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 300 miljonu apmērā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to izdarīja Itālija, ņemot vērā uzņēmuma Ilva finanšu grūtības. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz selektīvas ekonomiskās priekšrocības esību Komisija interesējās, vai kāds privāts tirgus dalībnieks vispār būtu piekritis piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu EUR 300 miljonu apmērā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to izdarīja Itālija, ņemot vērā uzņēmuma Ilva finanšu grūtības.

Ilva

Ilva

2.3.2.   Saderības pamatojums

Saderības pamatojums

| (61) | Tā kā Komisija neuzskatīja, ka ir kāds iemesls, kāpēc valsts atbalsts uzņēmumam Ilva varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, tā lūdza, lai Itālija norādītu Komisijai šādus iemeslus un attiecīgo juridisko pamatu, ja tāds ir. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā Komisija neuzskatīja, ka ir kāds iemesls, kāpēc valsts atbalsts uzņēmumam Ilva varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, tā lūdza, lai Itālija norādītu Komisijai šādus iemeslus un attiecīgo juridisko pamatu, ja tāds ir.

Ilva

2.3.3.   Par iespējamo saimnieciskās darbības nepārtrauktību starp uzņēmumu Ilva un jauno struktūru, kas ieguva tā aktīvus

Par iespējamo saimnieciskās darbības nepārtrauktību starp uzņēmumu Ilva un jauno struktūru, kas ieguva tā aktīvus

| (62) | Lēmuma sākt procedūru 107. apsvērumā Komisija atgādināja, ka tad, ja tiek nodrošināta saimnieciskās darbības nepārtrauktība starp tāda atbalsta saņēmēju, kuru Komisija atzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, un tā darbības pārņēmēju, pēdējam minētajam uzņēmumam var pieprasīt šo atbalstu atmaksāt. |
| --- | --- |

(62)

Lēmuma sākt procedūru 107. apsvērumā Komisija atgādināja, ka tad, ja tiek nodrošināta saimnieciskās darbības nepārtrauktība starp tāda atbalsta saņēmēju, kuru Komisija atzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, un tā darbības pārņēmēju, pēdējam minētajam uzņēmumam var pieprasīt šo atbalstu atmaksāt.

| (63) | Pārdošanas galīgais apmērs vēl var mainīties, jo turpinās iepriekš 15. apsvērumā minētā uzņēmumu apvienošana. Itālija un organizācija Peacelink ir iesniegušas apsvērumus par saimnieciskās darbības (ne)pārtrauktību starp pašreizējo uzņēmumu Ilva un uzņēmuma Ilva aktīvu pircēju, tomēr šajā posmā Komisijai būtu pāragri apstiprināt galīgo viedokli un tāpēc šajā lēmumā šis jautājums tālāk netiek vērtēts. |
| --- | --- |

(63)

Pārdošanas galīgais apmērs vēl var mainīties, jo turpinās iepriekš 15. apsvērumā minētā uzņēmumu apvienošana. Itālija un organizācija Peacelink ir iesniegušas apsvērumus par saimnieciskās darbības (ne)pārtrauktību starp pašreizējo uzņēmumu Ilva un uzņēmuma Ilva aktīvu pircēju, tomēr šajā posmā Komisijai būtu pāragri apstiprināt galīgo viedokli un tāpēc šajā lēmumā šis jautājums tālāk netiek vērtēts.

Peacelink

Ilva

Ilva

2.3.4.   Nav iebildumu pret steidzamu rīcību saistībā ar vidi un veselību

Nav iebildumu pret steidzamu rīcību saistībā ar vidi un veselību

| (64) | Lēmuma sākt procedūru 114. apsvērumā Komisija paskaidroja, ka tai nebūs iebildumu pret jebkādu tūlītēju rīcību, kuru Itālijas iestādes varētu uzskatīt par nepieciešamu, lai aizsargātu iedzīvotāju veselību oficiāli atzītās vides un veselības ārkārtas situācijas dēļ, kas konstatēta Taranto un minēta 11. apsvērumā. Tāpēc formālās procedūras sākšana neskar nekādu valsts atbalstu izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmuma Ilva ražotnes un apkārtējo teritoriju sakārtošanu, ciktāl šie pasākumi ir steidzami nepieciešami, lai novērstu pašreizējo piesārņojumu un nodrošinātu sabiedrības veselību Taranto, kamēr, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem, tiks noskaidrots piesārņotājs atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(64)

Lēmuma sākt procedūru 114. apsvērumā Komisija paskaidroja, ka tai nebūs iebildumu pret jebkādu tūlītēju rīcību, kuru Itālijas iestādes varētu uzskatīt par nepieciešamu, lai aizsargātu iedzīvotāju veselību oficiāli atzītās vides un veselības ārkārtas situācijas dēļ, kas konstatēta Taranto un minēta 11. apsvērumā. Tāpēc formālās procedūras sākšana neskar nekādu valsts atbalstu izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmuma Ilva ražotnes un apkārtējo teritoriju sakārtošanu, ciktāl šie pasākumi ir steidzami nepieciešami, lai novērstu pašreizējo piesārņojumu un nodrošinātu sabiedrības veselību Taranto, kamēr, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem, tiks noskaidrots piesārņotājs atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem.

Ilva

| (65) | Šajā saistībā lēmuma sākt procedūru 115. apsvērumā Komisija norāda, ka Itālijas iestādes ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai noskaidrotu piesārņotāju. Gaidot tiesas procesa iznākumu, Komisija uzskatīja, ka Itālijas valsts rīkojās pamatoti, lai nodrošinātu, ka līdz šim uzkrātais piesārņojums nekaitēs iedzīvotāju veselībai un videi Taranto apgabalā. Komisija paskaidroja, ka gadījumā, ja piesārņotājs tiktu noskaidrots notiekošajā tiesas procesā, tam būtu jāatlīdzina ar procentiem atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem par principa “piesārņotājs maksā” ieviešanu vai īstenošanu, summas, kas jau ir iztērētas sakārtošanai. |
| --- | --- |

(65)

Šajā saistībā lēmuma sākt procedūru 115. apsvērumā Komisija norāda, ka Itālijas iestādes ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai noskaidrotu piesārņotāju. Gaidot tiesas procesa iznākumu, Komisija uzskatīja, ka Itālijas valsts rīkojās pamatoti, lai nodrošinātu, ka līdz šim uzkrātais piesārņojums nekaitēs iedzīvotāju veselībai un videi Taranto apgabalā. Komisija paskaidroja, ka gadījumā, ja piesārņotājs tiktu noskaidrots notiekošajā tiesas procesā, tam būtu jāatlīdzina ar procentiem atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem par principa “piesārņotājs maksā” ieviešanu vai īstenošanu, summas, kas jau ir iztērētas sakārtošanai.

| (66) | Tā kā Itālijas tiesu iestādes ir veikušas attiecīgos pasākumus, lai noskaidrotu piesārņotāju un tā darbību izraisītās finansiālās saistības, šis lēmums neskar valsts vai citu valsts vai privātu struktūru un piesārņotāja(-u) nosegtās finansiālās sekas saistībā ar izmaksām, kas radās, novēršot pašreizējo piesārņojumu, kā to paredz LESD 191. panta 2. punktā noteiktais princips “piesārņotājs maksā”. Attiecībā uz turpmākajām sakārtošanas izmaksām Komisija norāda, ka pašreizējo uzņēmuma Ilva akcionāru pārskaitītie līdzekļi EUR 1,1 miljarda apmērā ir piešķirti ar likumu Vides plāna īstenošanai (21. apsvērums) papildus citiem ieguldījumiem Taranto rūpnīcas darbības vides aspekta modernizēšanai, ko varētu veikt tās nākamais īpašnieks un vadītājs (sk. 15. un 63. apsvērumu). |
| --- | --- |

(66)

Tā kā Itālijas tiesu iestādes ir veikušas attiecīgos pasākumus, lai noskaidrotu piesārņotāju un tā darbību izraisītās finansiālās saistības, šis lēmums neskar valsts vai citu valsts vai privātu struktūru un piesārņotāja(-u) nosegtās finansiālās sekas saistībā ar izmaksām, kas radās, novēršot pašreizējo piesārņojumu, kā to paredz LESD 191. panta 2. punktā noteiktais princips “piesārņotājs maksā”. Attiecībā uz turpmākajām sakārtošanas izmaksām Komisija norāda, ka pašreizējo uzņēmuma Ilva akcionāru pārskaitītie līdzekļi EUR 1,1 miljarda apmērā ir piešķirti ar likumu Vides plāna īstenošanai (21. apsvērums) papildus citiem ieguldījumiem Taranto rūpnīcas darbības vides aspekta modernizēšanai, ko varētu veikt tās nākamais īpašnieks un vadītājs (sk. 15. un 63. apsvērumu).

Ilva

3.   ITĀLIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

ITĀLIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

3.1.   Vispārīgas piezīmes par pasākumu mērķi

Vispārīgas piezīmes par pasākumu mērķi

| (67) | Kā norādīja Itālija, Itālijas valdības apstiprinātie pasākumi bija vajadzīgi, lai aizsargātu sabiedrības intereses, un tie neietilpst LESD 107. panta piemērošanas jomā. Itālija apgalvo, ka lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērums attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/35/EK (41) un Itālijas Vides kodeksa 250. pantā (42) izklāstītajām situācijām, kurās valsts pārvaldei ir jārīkojas pašai, veicot vajadzīgos darbus videi nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai, kamēr tiek noskaidrots piesārņotājs. Saskaņā ar šiem juridiskajiem noteikumiem ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015 un 2014. gada 14. marta Ministru padomes priekšsēdētāja dekrētu (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri), ar kuriem tika pieņemts Vides plāns, uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāriem tika piešķirtas valsts varas pilnvaras rīkoties valsts vārdā, sakārtojot uzņēmuma Ilva vidi. |
| --- | --- |

(67)

Kā norādīja Itālija, Itālijas valdības apstiprinātie pasākumi bija vajadzīgi, lai aizsargātu sabiedrības intereses, un tie neietilpst LESD 107. panta piemērošanas jomā. Itālija apgalvo, ka lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērums attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/35/EK (41) un Itālijas Vides kodeksa 250. pantā (42) izklāstītajām situācijām, kurās valsts pārvaldei ir jārīkojas pašai, veicot vajadzīgos darbus videi nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai, kamēr tiek noskaidrots piesārņotājs. Saskaņā ar šiem juridiskajiem noteikumiem ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015 un 2014. gada 14. marta Ministru padomes priekšsēdētāja dekrētu (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri), ar kuriem tika pieņemts Vides plāns, uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāriem tika piešķirtas valsts varas pilnvaras rīkoties valsts vārdā, sakārtojot uzņēmuma Ilva vidi.

41

42

Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri

Ilva

Ilva

| (68) | Pamatojoties uz minēto, darbi vides jomā EUR [..] apmērā ir uzskatāmi par pieļaujamiem saskaņā ar lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērumu. Šie darbi ietver:






  a) | sakārtošanas darbus (ūdens un piesārņoto teritoriju attīrīšanu, atkritumu apsaimniekošanu, azbesta izvešanu) un darbus, kas norādīti Komisijas Argumentētajā atzinumā (43). Šīs kategorijas kopējā summa ir EUR [..]; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz minēto, darbi vides jomā EUR [..] apmērā ir uzskatāmi par pieļaujamiem saskaņā ar lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērumu. Šie darbi ietver:

a)

sakārtošanas darbus (ūdens un piesārņoto teritoriju attīrīšanu, atkritumu apsaimniekošanu, azbesta izvešanu) un darbus, kas norādīti Komisijas Argumentētajā atzinumā (43). Šīs kategorijas kopējā summa ir EUR [..];

43

| b) | papildu darbus, ko Komisija pieprasīja savā argumentētajā atzinumā, lai līdz 2014. gada 7. janvārim novērstu Direktīvas 2008/1/EK pārkāpumus un no tā paša datuma – Direktīvas 2010/75/ES pārkāpumus. Šīs kategorijas kopējā summa ir EUR [..]. |
| --- | --- |

b)

papildu darbus, ko Komisija pieprasīja savā argumentētajā atzinumā, lai līdz 2014. gada 7. janvārim novērstu Direktīvas 2008/1/EK pārkāpumus un no tā paša datuma – Direktīvas 2010/75/ES pārkāpumus. Šīs kategorijas kopējā summa ir EUR [..].

| (69) | Itālijas iestādes norādīja, ka šo atļauto darbu kopsumma pārsniedz pasākumu Nr. 2, Nr. 3 un Nr. 4 kopsummu. |
| --- | --- |

(69)

Itālijas iestādes norādīja, ka šo atļauto darbu kopsumma pārsniedz pasākumu Nr. 2, Nr. 3 un Nr. 4 kopsummu.

| (70) | Itālijas iestādes arī uzsver, ka Komisijas valsts atbalsta procedūra pēc būtības ir saistīta ar tās paralēlo pārkāpuma procedūru. Komisijas argumentētajā atzinumā ir atzīts, ka uzņēmuma Ilva finanšu grūtības var kavēt to darbu izpildi, kas vajadzīgi, lai izpildītu uzņēmuma Taranto vides atļaujas priekšrakstus. Šajā saistībā valsts līdzekļu piešķiršana uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāriem ir Itālijas iestāžu izvēlētais ceļš, lai izpildītu argumentētajā atzinumā noteiktās saistības un veiktu vajadzīgos darbus. Kā norādīja Itālijas iestādes, lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērumā noteikts, ka Komisija neiebilstu pret šāda veida pasākumiem. |
| --- | --- |

(70)

Itālijas iestādes arī uzsver, ka Komisijas valsts atbalsta procedūra pēc būtības ir saistīta ar tās paralēlo pārkāpuma procedūru. Komisijas argumentētajā atzinumā ir atzīts, ka uzņēmuma Ilva finanšu grūtības var kavēt to darbu izpildi, kas vajadzīgi, lai izpildītu uzņēmuma Taranto vides atļaujas priekšrakstus. Šajā saistībā valsts līdzekļu piešķiršana uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāriem ir Itālijas iestāžu izvēlētais ceļš, lai izpildītu argumentētajā atzinumā noteiktās saistības un veiktu vajadzīgos darbus. Kā norādīja Itālijas iestādes, lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērumā noteikts, ka Komisija neiebilstu pret šāda veida pasākumiem.

Ilva

Ilva

| (71) | Visbeidzot, Itālija uzsver Taranto rūpnīcas sociāli ekonomisko nozīmi, jo tajā ir tieši un netieši nodarbināti aptuveni 24 % no visiem strādājošajiem iedzīvotājiem Taranto provincē, kas ir reģions, kurā bezdarba līmenis paaugstinājās no 15,5 % 2013. gadā līdz 18,5 % 2014. gadā. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, Itālija uzsver Taranto rūpnīcas sociāli ekonomisko nozīmi, jo tajā ir tieši un netieši nodarbināti aptuveni 24 % no visiem strādājošajiem iedzīvotājiem Taranto provincē, kas ir reģions, kurā bezdarba līmenis paaugstinājās no 15,5 % 2013. gadā līdz 18,5 % 2014. gadā.

3.2.   Pasākums Nr. 1

Pasākums Nr. 1

3.2.1.   Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (72) | Kā norādīja Itālijas iestādes, pasākumā Nr. 1 nav izmantoti valsts līdzekļi. Itālijas iestādes iesniedza pirmo argumentu kopumu, pirms tika parakstīts iepriekš 21. apsvērumā minētais izlīguma nolīgums starp Riva ģimeni un uzņēmumu Ilva. Šie argumenti ir apkopoti 73. līdz 77. apsvērumā. Pēc izlīguma nolīguma parakstīšanas Itālijas iestādes papildināja savus apsvērumus ar papildu argumentiem, lai pierādītu valsts līdzekļu neesību (sk. 78. apsvērumu). |
| --- | --- |

(72)

Kā norādīja Itālijas iestādes, pasākumā Nr. 1 nav izmantoti valsts līdzekļi. Itālijas iestādes iesniedza pirmo argumentu kopumu, pirms tika parakstīts iepriekš 21. apsvērumā minētais izlīguma nolīgums starp Riva ģimeni un uzņēmumu Ilva. Šie argumenti ir apkopoti 73. līdz 77. apsvērumā. Pēc izlīguma nolīguma parakstīšanas Itālijas iestādes papildināja savus apsvērumus ar papildu argumentiem, lai pierādītu valsts līdzekļu neesību (sk. 78. apsvērumu).

Riva

Ilva

| (73) | Pirmkārt, Itālijas iestādes uzskata, ka lēmumā sākt procedūru citētā judikatūra, jo īpaši spriedums Doux Elevage (44), tika izstrādāta pilnīgi atšķirīgos apstākļos. Šajā saistībā Itālija citē Vispārējās tiesas 2015. gada 24. septembra spriedumu lietā T-674/11, konkrēti, tā 208. un 209. punktu, lai uzsvērtu, ka privātpersonu līdzekļus var uzskatīt par valsts līdzekļiem vienīgi tad, ja: i) šos līdzekļus ir piešķīruši valstij to īpašnieki; vai ii) šos līdzekļus ir pametuši to īpašnieki, tāpēc valsts ir uzņēmusies tos pārvaldīt, izmantojot savas suverēnās tiesības (45). Nevar apgalvot, ka iepriekš minētajos gadījumos līdzekļus kontrolē valsts un tie ir valsts līdzekļi tikai tāpēc, ka tiesību aktos valsts pieprasa trešai personai izmantot savus līdzekļus kādā konkrētā veidā. |
| --- | --- |

(73)

Pirmkārt, Itālijas iestādes uzskata, ka lēmumā sākt procedūru citētā judikatūra, jo īpaši spriedums Doux Elevage (44), tika izstrādāta pilnīgi atšķirīgos apstākļos. Šajā saistībā Itālija citē Vispārējās tiesas 2015. gada 24. septembra spriedumu lietā T-674/11, konkrēti, tā 208. un 209. punktu, lai uzsvērtu, ka privātpersonu līdzekļus var uzskatīt par valsts līdzekļiem vienīgi tad, ja: i) šos līdzekļus ir piešķīruši valstij to īpašnieki; vai ii) šos līdzekļus ir pametuši to īpašnieki, tāpēc valsts ir uzņēmusies tos pārvaldīt, izmantojot savas suverēnās tiesības (45). Nevar apgalvot, ka iepriekš minētajos gadījumos līdzekļus kontrolē valsts un tie ir valsts līdzekļi tikai tāpēc, ka tiesību aktos valsts pieprasa trešai personai izmantot savus līdzekļus kādā konkrētā veidā.

Doux Elevage

44

45

| (74) | Kā norādīja Itālija, pasākuma Nr. 1 gadījumā šie nosacījumi nav izpildīti, jo līdzekļi EUR 1,1 miljarda apmērā piederēja uzņēmuma Ilva galvenajiem akcionāriem un iepriekšējai vadībai. Citiem vārdiem sakot, ar attiecīgo tiesību aktu tikai tika noteikts konkrēts veids, kā jāizmanto aktīvi, kas piederēja uzņēmuma Ilva galvenajiem akcionāriem un iepriekšējai vadībai, nevis valstij. |
| --- | --- |

(74)

Kā norādīja Itālija, pasākuma Nr. 1 gadījumā šie nosacījumi nav izpildīti, jo līdzekļi EUR 1,1 miljarda apmērā piederēja uzņēmuma Ilva galvenajiem akcionāriem un iepriekšējai vadībai. Citiem vārdiem sakot, ar attiecīgo tiesību aktu tikai tika noteikts konkrēts veids, kā jāizmanto aktīvi, kas piederēja uzņēmuma Ilva galvenajiem akcionāriem un iepriekšējai vadībai, nevis valstij.

Ilva

Ilva

| (75) | Iespējams, pasākumu nevar kvalificēt kā atsavināšanu par labu valstij. Tā būtu tikai vispārējas judikatūras izpilde saskaņā ar Civilkodeksa 2497. pantu, kurā noteikta mātesuzņēmuma atbildība pret tā meitasuzņēmumu akcionāriem un kreditoriem pārvaldībā pieļautu pārkāpumu gadījumā (“responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding”), kā noteikts tiesas 2014. gada 28. oktobra spriedumā šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(75)

Iespējams, pasākumu nevar kvalificēt kā atsavināšanu par labu valstij. Tā būtu tikai vispārējas judikatūras izpilde saskaņā ar Civilkodeksa 2497. pantu, kurā noteikta mātesuzņēmuma atbildība pret tā meitasuzņēmumu akcionāriem un kreditoriem pārvaldībā pieļautu pārkāpumu gadījumā (“responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding”), kā noteikts tiesas 2014. gada 28. oktobra spriedumā šajā jautājumā.

responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding

| (76) | Turklāt Fondo Unico di Giustizia ir tikai turētājs (custode ex lege), kuram ir pienākums pildīt attiecīgos juridiskos noteikumus (piem., ministra 2009. gada 30. jūlija dekrētu) un tiesu iestādes norādījumus. Tas nevar brīvi rīkoties ar minētajiem līdzekļiem. Attiecīgā summa tiks izmantota tikai videi nodarītā kaitējuma novēršanai atbilstīgi principam “piesārņotājs maksā”. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt Fondo Unico di Giustizia ir tikai turētājs (custode ex lege), kuram ir pienākums pildīt attiecīgos juridiskos noteikumus (piem., ministra 2009. gada 30. jūlija dekrētu) un tiesu iestādes norādījumus. Tas nevar brīvi rīkoties ar minētajiem līdzekļiem. Attiecīgā summa tiks izmantota tikai videi nodarītā kaitējuma novēršanai atbilstīgi principam “piesārņotājs maksā”.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

| (77) | Turklāt konfiscēto aktīvu īpašnieki nezaudēs savas īpašumtiesības, jo attaisnošanas gadījumā tie saņems obligācijas un tiesības pārvērst naudā attiecīgo vērtību plus procentus. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt konfiscēto aktīvu īpašnieki nezaudēs savas īpašumtiesības, jo attaisnošanas gadījumā tie saņems obligācijas un tiesības pārvērst naudā attiecīgo vērtību plus procentus.

| (78) | Pēc tam, kad tika parakstīts 21. apsvērumā minētais izlīguma nolīgums, Itālijas iestādes iesniedza tālāk minētos papildu argumentus. Ar izlīguma nolīgumu Riva ģimene oficiāli piekrita darīt konfiscētās summas (kuras tai aizvien bija Šveicē) pilnīgi pieejamas uzņēmumam Ilva, arī attaisnošanas gadījumā. Tāpēc summas ir brīvprātīgi pārskaitītas no Riva ģimenes uzņēmumam Ilva uz visiem laikiem, un Fondo Unico di Giustizia tās nekontrolē. |
| --- | --- |

(78)

Pēc tam, kad tika parakstīts 21. apsvērumā minētais izlīguma nolīgums, Itālijas iestādes iesniedza tālāk minētos papildu argumentus. Ar izlīguma nolīgumu Riva ģimene oficiāli piekrita darīt konfiscētās summas (kuras tai aizvien bija Šveicē) pilnīgi pieejamas uzņēmumam Ilva, arī attaisnošanas gadījumā. Tāpēc summas ir brīvprātīgi pārskaitītas no Riva ģimenes uzņēmumam Ilva uz visiem laikiem, un Fondo Unico di Giustizia tās nekontrolē.

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Fondo Unico di Giustizia

3.2.2.   Ietekme uz valsts budžetu

Ietekme uz valsts budžetu

| (79) | Kā norādīja Itālija, lai noteiktu valsts atbalsta esību, ir jākonstatē pietiekami tieša saikne starp atbalsta saņēmējam piešķirto priekšrocību, no vienas puses, un valsts budžeta samazināšanos vai pietiekami konkrētu riska slogu uz minēto budžetu, no otras puses (46). Šajā saistībā Komisijas arguments lēmumā sākt procedūru par to, ka, ieguldot konfiscētās summas uzņēmuma Ilva obligācijās, nevis valsts obligācijās, valsts atteiktos no iespējamiem ieņēmumiem, ir tikai hipotētisks un nav pamatots. |
| --- | --- |

(79)

Kā norādīja Itālija, lai noteiktu valsts atbalsta esību, ir jākonstatē pietiekami tieša saikne starp atbalsta saņēmējam piešķirto priekšrocību, no vienas puses, un valsts budžeta samazināšanos vai pietiekami konkrētu riska slogu uz minēto budžetu, no otras puses (46). Šajā saistībā Komisijas arguments lēmumā sākt procedūru par to, ka, ieguldot konfiscētās summas uzņēmuma Ilva obligācijās, nevis valsts obligācijās, valsts atteiktos no iespējamiem ieņēmumiem, ir tikai hipotētisks un nav pamatots.

46

Ilva

| (80) | Pirmkārt, nav iemesla ticēt, ka hipotētiskā scenārijā konfiscētās summas tiktu ieguldītas valsts obligācijās, nevis tiktu vienkārši noguldītas Fondo Unico di Giustizia bankas kontā. |
| --- | --- |

(80)

Pirmkārt, nav iemesla ticēt, ka hipotētiskā scenārijā konfiscētās summas tiktu ieguldītas valsts obligācijās, nevis tiktu vienkārši noguldītas Fondo Unico di Giustizia bankas kontā.

Fondo Unico di Giustizia

| (81) | Otrkārt, Komisija nav pierādījusi, ka ir pietiekami tieša saikne starp lēmumu neieguldīt konfiscētās summas valsts obligācijās un iespējamo negatīvo ietekmi uz valsts budžetu. |
| --- | --- |

(81)

Otrkārt, Komisija nav pierādījusi, ka ir pietiekami tieša saikne starp lēmumu neieguldīt konfiscētās summas valsts obligācijās un iespējamo negatīvo ietekmi uz valsts budžetu.

| (82) | Tāpēc Itālijas iestādes secina, ka pasākumam Nr. 1 nav negatīvas ietekmes uz valsts budžetu. Tieši pretēji, tā ietekme varētu būt pozitīva. |
| --- | --- |

(82)

Tāpēc Itālijas iestādes secina, ka pasākumam Nr. 1 nav negatīvas ietekmes uz valsts budžetu. Tieši pretēji, tā ietekme varētu būt pozitīva.

3.2.3.   Selektīva priekšrocība

Selektīva priekšrocība

| (83) | Itālija arī apgalvo, ka uzņēmumam Ilva netika piešķirta selektīva priekšrocība. |
| --- | --- |

(83)

Itālija arī apgalvo, ka uzņēmumam Ilva netika piešķirta selektīva priekšrocība.

Ilva

| (84) | Pārbaudāmās summas bija paredzēts ieskaitīt atsevišķā kontā un izmantot Vides plāna īstenošanai, tostarp argumentētajā atzinumā noteiktajiem darbiem. Tāpēc pasākums atbilst principam “piesārņotājs maksā”, radot pareizo līdzsvaru starp konstitucionālajām interesēm aizsargāt veselību, nodarbinātību un vidi. Faktiski tā mērķis ir: i) veicināt uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldību, piešķirot līdzekļus, kas nepieciešami, lai izpildītu darbus, kurus Komisija noteica Itālijai argumentētajā atzinumā, un ii) saglabāt juridiskās tiesības privātpersonām, pret kurām notiek kriminālizmeklēšana. |
| --- | --- |

(84)

Pārbaudāmās summas bija paredzēts ieskaitīt atsevišķā kontā un izmantot Vides plāna īstenošanai, tostarp argumentētajā atzinumā noteiktajiem darbiem. Tāpēc pasākums atbilst principam “piesārņotājs maksā”, radot pareizo līdzsvaru starp konstitucionālajām interesēm aizsargāt veselību, nodarbinātību un vidi. Faktiski tā mērķis ir: i) veicināt uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldību, piešķirot līdzekļus, kas nepieciešami, lai izpildītu darbus, kurus Komisija noteica Itālijai argumentētajā atzinumā, un ii) saglabāt juridiskās tiesības privātpersonām, pret kurām notiek kriminālizmeklēšana.

Ilva

| (85) | Vispārīgi, ņemot vērā pasākuma īpašo būtību, šo pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas piešķir selektīvu priekšrocību vismaz divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, dalībvalstis var brīvi izlemt, kā tās pārvalda situāciju, gaidot kriminālprocesa beigas (res controversa), un šis jautājums ir ārpus Komisijas rūpīgās pārbaudes saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Otrkārt, notiekoša kriminālprocesa provizoriskā iznākuma paredzēšana ir vispārīgs princips vairumā Eiropas tiesību sistēmu un tas pēc būtības nevar piešķirt selektīvu priekšrocību uzņēmumam, attiecībā uz kuru notiek šī paredzēšana. |
| --- | --- |

(85)

Vispārīgi, ņemot vērā pasākuma īpašo būtību, šo pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas piešķir selektīvu priekšrocību vismaz divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, dalībvalstis var brīvi izlemt, kā tās pārvalda situāciju, gaidot kriminālprocesa beigas (res controversa), un šis jautājums ir ārpus Komisijas rūpīgās pārbaudes saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Otrkārt, notiekoša kriminālprocesa provizoriskā iznākuma paredzēšana ir vispārīgs princips vairumā Eiropas tiesību sistēmu un tas pēc būtības nevar piešķirt selektīvu priekšrocību uzņēmumam, attiecībā uz kuru notiek šī paredzēšana.

res controversa

| (86) | Visbeidzot, attiecībā uz uzņēmuma Ilva izdoto obligāciju finansiālajiem nosacījumiem Itālijas iestādes paskaidro, ka obligācijas tiktu izdotas ar vidēju procentu likmi, ko piemērotu kontiem Fondo Unico di Giustizia vārdā, piemēram, [..] 2015. gadā. Tās arī uzsver, ka nav nekas neparasts, ja grūtībās nonācis uzņēmums vai uzņēmums, kurā tiek veikta ārkārtas pārvaldība, izdod obligācijas, lai segtu savas finanšu vajadzības. |
| --- | --- |

(86)

Visbeidzot, attiecībā uz uzņēmuma Ilva izdoto obligāciju finansiālajiem nosacījumiem Itālijas iestādes paskaidro, ka obligācijas tiktu izdotas ar vidēju procentu likmi, ko piemērotu kontiem Fondo Unico di Giustizia vārdā, piemēram, [..] 2015. gadā. Tās arī uzsver, ka nav nekas neparasts, ja grūtībās nonācis uzņēmums vai uzņēmums, kurā tiek veikta ārkārtas pārvaldība, izdod obligācijas, lai segtu savas finanšu vajadzības.

Ilva

Fondo Unico di Giustizia

3.3.   Pasākums Nr. 2

Pasākums Nr. 2

3.3.1.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (87) | Kā norādīja Itālija, attiecīgā tiesību norma īsteno vispārēju tiesību principu, kas ļauj piemērot prioritāra prasījuma statusu kredītiem, ja tas nepieciešams uzņēmuma vērtības saglabāšanai un tā aktīvu pārvaldībai. Dažu kreditoru aizdevumu zudumu kompensē uzņēmuma aktīvu saglabāšana. No šā noteikuma vēl nav guvis labumu neviens cits uzņēmums tikai tāpēc, ka šis tiesību aktu noteikums tika ieviests nesen. |
| --- | --- |

(87)

Kā norādīja Itālija, attiecīgā tiesību norma īsteno vispārēju tiesību principu, kas ļauj piemērot prioritāra prasījuma statusu kredītiem, ja tas nepieciešams uzņēmuma vērtības saglabāšanai un tā aktīvu pārvaldībai. Dažu kreditoru aizdevumu zudumu kompensē uzņēmuma aktīvu saglabāšana. No šā noteikuma vēl nav guvis labumu neviens cits uzņēmums tikai tāpēc, ka šis tiesību aktu noteikums tika ieviests nesen.

3.3.2.   Valsts līdzekļi un ietekme un valsts budžetu

Valsts līdzekļi un ietekme un valsts budžetu

| (88) | Kā norādīja Itālija, pasākumā Nr. 2 nav izmantoti valsts līdzekļi. Attiecīgais juridiskais noteikums nepiešķīra kompetentajai iestādei “pilnvaras vadīt vai ietekmēt fondu administrāciju” (47). Šajā gadījumā Itālijas iestādes nebija iesaistītas attiecībās starp finanšu iestādēm un uzņēmumu Ilva. |
| --- | --- |

(88)

Kā norādīja Itālija, pasākumā Nr. 2 nav izmantoti valsts līdzekļi. Attiecīgais juridiskais noteikums nepiešķīra kompetentajai iestādei “pilnvaras vadīt vai ietekmēt fondu administrāciju” (47). Šajā gadījumā Itālijas iestādes nebija iesaistītas attiecībās starp finanšu iestādēm un uzņēmumu Ilva.

pilnvaras vadīt vai ietekmēt fondu administrāciju

47

Ilva

| (89) | Turklāt pasākumam nav negatīvas ietekmes uz valsts budžetu arī saistībā ar valsts kredītiem attiecībā uz uzņēmumu Ilva. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt pasākumam nav negatīvas ietekmes uz valsts budžetu arī saistībā ar valsts kredītiem attiecībā uz uzņēmumu Ilva.

Ilva

| (90) | Neatkarīgi no finanšu pasākumiem Komisija nav pierādījusi pietiekami tiešu saikni starp atbalsta saņēmējam piešķirto priekšrocību un konkrētu ekonomiskā riska slogu uz valsts budžetu (48). |
| --- | --- |

(90)

Neatkarīgi no finanšu pasākumiem Komisija nav pierādījusi pietiekami tiešu saikni starp atbalsta saņēmējam piešķirto priekšrocību un konkrētu ekonomiskā riska slogu uz valsts budžetu (48).

48

| (91) | Šajā gadījumā šādas saiknes nav. Pirmkārt, valsts neatsakās no līdzekļiem neatkarīgi no avota (nodokļi, iemaksas vai cita), kurus uzņēmums Ilva maksātu valstij. Otrkārt, pasākums nesamazina valsts iespēju atgūt savus kredītus un nerada nelabvēlīgu situāciju valsts kredītiem salīdzinājumā ar citiem kredītiem. Tieši pretēji, nodrošinot uzņēmuma Ilva aktīvus, pasākums pozitīvi ietekmē visus kreditorus, tostarp valsti, kuri varēs apmierināt savus prasījumus no šiem aktīviem. |
| --- | --- |

(91)

Šajā gadījumā šādas saiknes nav. Pirmkārt, valsts neatsakās no līdzekļiem neatkarīgi no avota (nodokļi, iemaksas vai cita), kurus uzņēmums Ilva maksātu valstij. Otrkārt, pasākums nesamazina valsts iespēju atgūt savus kredītus un nerada nelabvēlīgu situāciju valsts kredītiem salīdzinājumā ar citiem kredītiem. Tieši pretēji, nodrošinot uzņēmuma Ilva aktīvus, pasākums pozitīvi ietekmē visus kreditorus, tostarp valsti, kuri varēs apmierināt savus prasījumus no šiem aktīviem.

Ilva

Ilva

| (92) | Turklāt spriedumā Piaggio Tiesa uzskatīja, ka iespējamā ietekme uz publiskajiem kreditoriem nav būtisks aspekts, bet gan viens no rādītājiem, lai noteiktu, vai pastāv no valsts līdzekļiem finansēta selektīva priekšrocība (49). Šajā spriedumā ir arī noteikts, ka Komisijai ir jāpierāda, ka valsts vai sabiedrības struktūras ir starp grūtībās nonākušā uzņēmuma galvenajiem kreditoriem, kas, kā norāda Itālija, nav šis gadījums. Visbeidzot, Itālija uzsver, ka ar apstrīdēto pasākumu šajā gadījumā tiek īstenots Itālijas tiesību vispārējs princips, kas paredzēts Maksātnespējas likuma (“Legge Fallimentare”, Regio decreto, 1942. gada 16. marts, Nr. 267) 111. pantā un kas ir ietverts arī citos noteikumos, piemēram, 182. panta quarter un quinquies punktā, kas piešķir pilnvaras parastiem tiesnešiem piešķirt prioritāra prasījuma privilēģiju konkrētiem aizdevumiem, jo īpaši tad, ja šādi aizdevumi ir nepieciešami uzņēmuma darbību turpināšanai un lai nodrošinātu, ka kreditori ir labāk nodrošināti. |
| --- | --- |

(92)

Turklāt spriedumā Piaggio Tiesa uzskatīja, ka iespējamā ietekme uz publiskajiem kreditoriem nav būtisks aspekts, bet gan viens no rādītājiem, lai noteiktu, vai pastāv no valsts līdzekļiem finansēta selektīva priekšrocība (49). Šajā spriedumā ir arī noteikts, ka Komisijai ir jāpierāda, ka valsts vai sabiedrības struktūras ir starp grūtībās nonākušā uzņēmuma galvenajiem kreditoriem, kas, kā norāda Itālija, nav šis gadījums. Visbeidzot, Itālija uzsver, ka ar apstrīdēto pasākumu šajā gadījumā tiek īstenots Itālijas tiesību vispārējs princips, kas paredzēts Maksātnespējas likuma (“Legge Fallimentare”, Regio decreto, 1942. gada 16. marts, Nr. 267) 111. pantā un kas ir ietverts arī citos noteikumos, piemēram, 182. panta quarter un quinquies punktā, kas piešķir pilnvaras parastiem tiesnešiem piešķirt prioritāra prasījuma privilēģiju konkrētiem aizdevumiem, jo īpaši tad, ja šādi aizdevumi ir nepieciešami uzņēmuma darbību turpināšanai un lai nodrošinātu, ka kreditori ir labāk nodrošināti.

Piaggio

49

Legge Fallimentare

Regio decreto

quarter

quinquies

3.3.3.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (93) | Itālijas iestādes uzskata, ka aizdevuma nosacījumi ir parasti tirgus nosacījumi aizdevuma piešķiršanai ar zemu nodrošinājumu. Finanšu iestāžu piešķirtā aizdevuma procentu likme ir Euribor trīs mēnešiem + [..] bāzes punkti gadā. Aizdevuma termiņš ir no 2014. gada 11. septembra līdz 2015. gada 28. februārim. Līgumā ir definēti visi parastie nosacījumi. Tā kā šajā laikā uzņēmumā Ilva sāka īstenot ārkārtas pārvaldību, kad kreditoriem nav tiesību īstenot savus prasījumus, termiņa beigās aizdevums netika atmaksāts. Ārkārtas pārvaldības laikā visi parādi ir jāatmaksā atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(93)

Itālijas iestādes uzskata, ka aizdevuma nosacījumi ir parasti tirgus nosacījumi aizdevuma piešķiršanai ar zemu nodrošinājumu. Finanšu iestāžu piešķirtā aizdevuma procentu likme ir Euribor trīs mēnešiem + [..] bāzes punkti gadā. Aizdevuma termiņš ir no 2014. gada 11. septembra līdz 2015. gada 28. februārim. Līgumā ir definēti visi parastie nosacījumi. Tā kā šajā laikā uzņēmumā Ilva sāka īstenot ārkārtas pārvaldību, kad kreditoriem nav tiesību īstenot savus prasījumus, termiņa beigās aizdevums netika atmaksāts. Ārkārtas pārvaldības laikā visi parādi ir jāatmaksā atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem.

Euribor

Ilva

| (94) | Attiecībā uz jautājumu, vai aizdevuma piešķiršana bija iespējama, piešķirot prioritāra prasījuma privilēģiju, Itālijas iestādes apgalvo, ka prioritārais prasījums tiks izmantots tikai pēc tam, kad kompetentā valsts tiesa pārbaudīs, vai aizdevums atbilst visiem Dekrētlikuma Nr. 101/2013 12. panta 5. punktā definētajiem nosacījumiem, pēc tam, kad tiks pabeigts kreditoru saraksts (accertamento del passivo). Tāpēc piešķiršanas brīdī kredīta atzīšana par prioritāra prasījuma aizdevumu bija tikai hipotētiska. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz jautājumu, vai aizdevuma piešķiršana bija iespējama, piešķirot prioritāra prasījuma privilēģiju, Itālijas iestādes apgalvo, ka prioritārais prasījums tiks izmantots tikai pēc tam, kad kompetentā valsts tiesa pārbaudīs, vai aizdevums atbilst visiem Dekrētlikuma Nr. 101/2013 12. panta 5. punktā definētajiem nosacījumiem, pēc tam, kad tiks pabeigts kreditoru saraksts (accertamento del passivo). Tāpēc piešķiršanas brīdī kredīta atzīšana par prioritāra prasījuma aizdevumu bija tikai hipotētiska.

accertamento del passivo

3.4.   Pasākums Nr. 3

Pasākums Nr. 3

| (95) | Itālijas iestādes vispirms norāda, ka garantētais aizdevums saskaņā ar tiesību aktiem tika piešķirs tikai Vides plānā paredzētajiem ieguldījumiem. Tāpēc tas ir paredzēts, lai novērstu Komisijas šaubas, kas norādītas argumentētajā atzinumā. |
| --- | --- |

(95)

Itālijas iestādes vispirms norāda, ka garantētais aizdevums saskaņā ar tiesību aktiem tika piešķirs tikai Vides plānā paredzētajiem ieguldījumiem. Tāpēc tas ir paredzēts, lai novērstu Komisijas šaubas, kas norādītas argumentētajā atzinumā.

3.4.1.   Valsts līdzekļi un ekonomiska priekšrocība

Valsts līdzekļi un ekonomiska priekšrocība

| (96) | Kā norādīja Itālijas iestādes, valsts līdzekļu izmantošana nav saistīta ar to, ka valsts garantijas pakļauj valsts līdzekļus riskam gadījumā, ja tās tiek izmantotas. Tā vietā valsts līdzekļi tiktu ietekmēti vienīgi tad, ja iespējamie valsts zaudējumi netiktu pienācīgi atlīdzināti. |
| --- | --- |

(96)

Kā norādīja Itālijas iestādes, valsts līdzekļu izmantošana nav saistīta ar to, ka valsts garantijas pakļauj valsts līdzekļus riskam gadījumā, ja tās tiek izmantotas. Tā vietā valsts līdzekļi tiktu ietekmēti vienīgi tad, ja iespējamie valsts zaudējumi netiktu pienācīgi atlīdzināti.

| (97) | Šajā saistībā Itālijas iestādes uzskata, ka garantijas prēmija 3,12 % apmērā ir vērsta uz tirgu vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(97)

Šajā saistībā Itālijas iestādes uzskata, ka garantijas prēmija 3,12 % apmērā ir vērsta uz tirgu vairāku iemeslu dēļ.

| (98) | Pirmkārt, Itālijas iestādes pasūtīja veikt ekspertu pētījumu (turpmāk “[..] atzinums”), lai noteiktu šo prēmiju. Minētā [..] atzinuma pamatā ir metodika, kas noteikta saskaņā ar 3.2. punkta d) apakšpunktu Komisijas Paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (turpmāk “paziņojums par garantijām”) (50):






  a) | aizņēmēja kredītrisks tika analizēts, izmantojot modeli, kas ļāva piešķirt kredītpunktus, pamatojoties uz pieejamo informāciju; |
| --- | --- | --- |

(98)

Pirmkārt, Itālijas iestādes pasūtīja veikt ekspertu pētījumu (turpmāk “[..] atzinums”), lai noteiktu šo prēmiju. Minētā [..] atzinuma pamatā ir metodika, kas noteikta saskaņā ar 3.2. punkta d) apakšpunktu Komisijas Paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (turpmāk “paziņojums par garantijām”) (50):

50

a)

aizņēmēja kredītrisks tika analizēts, izmantojot modeli, kas ļāva piešķirt kredītpunktus, pamatojoties uz pieejamo informāciju;

| b) | ņemot vērā šos kredītpunktus, tika veikta salīdzinoša analīze, lai izvēlētos piemērotu tirgus vērību diapazonu garantijas prēmijai, pamatojoties uz dažādām starptautiski izmantotām metodikām; |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā šos kredītpunktus, tika veikta salīdzinoša analīze, lai izvēlētos piemērotu tirgus vērību diapazonu garantijas prēmijai, pamatojoties uz dažādām starptautiski izmantotām metodikām;

| c) | iegūtie rezultāti tika apstiprināti arī ar papildu vērtēšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

iegūtie rezultāti tika apstiprināti arī ar papildu vērtēšanas kritērijiem;

| d) | rezultāts bija Euribor sešiem mēnešiem + diapazons no 2,5 % līdz 3,12 %; |
| --- | --- |

d)

rezultāts bija Euribor sešiem mēnešiem + diapazons no 2,5 % līdz 3,12 %;

Euribor

| e) | tika izvēlēta augstākā procentu likme. |
| --- | --- |

e)

tika izvēlēta augstākā procentu likme.

| (99) | Otrkārt, uzņēmuma Ilva maksātā garantijas prēmija un aizdevuma procentu likme kopumā atbilst lēmuma sākt procedūru 90. apsvērumā norādītajam diapazonam (t. i., aizdevuma rezerve tehniski maksātnespējīgam uzņēmumam ar reitingu, kas zemāks par CCC, būtu no 400 līdz 1 000 bāzes punktiem). Šajā sakarā, vērtējot ar garantēto aizdevumu saistīto kredītrisku, ir jāņem vērā garantētā aizdevuma prioritārā prasījuma būtība. |
| --- | --- |

(99)

Otrkārt, uzņēmuma Ilva maksātā garantijas prēmija un aizdevuma procentu likme kopumā atbilst lēmuma sākt procedūru 90. apsvērumā norādītajam diapazonam (t. i., aizdevuma rezerve tehniski maksātnespējīgam uzņēmumam ar reitingu, kas zemāks par CCC, būtu no 400 līdz 1 000 bāzes punktiem). Šajā sakarā, vērtējot ar garantēto aizdevumu saistīto kredītrisku, ir jāņem vērā garantētā aizdevuma prioritārā prasījuma būtība.

Ilva

| (100) | Treškārt, valsts uzņemtais risks ir jāvērtē attiecībā pret valsts vispārīgajiem ienesīguma mērķiem. Šajā sakarā ir jāuzsver, ka pasākums tika piešķirts izdevumiem, kas bija nepieciešami, lai izpildītu Itālijas saistības vides jomā saskaņā ar Komisijas argumentēto atzinumu. Tāpēc tirgus dalībnieka princips ir jāvērtē vispārīgi, ņemot vērā attiecīgos valsts apsvērumus, tostarp to, ja galīgais slogs uz valsts līdzekļiem būtu zemāks, ja ieguldījumi vides jomā tiktu veikti saskaņā ar pasākumu Nr. 3 (51). |
| --- | --- |

(100)

Treškārt, valsts uzņemtais risks ir jāvērtē attiecībā pret valsts vispārīgajiem ienesīguma mērķiem. Šajā sakarā ir jāuzsver, ka pasākums tika piešķirts izdevumiem, kas bija nepieciešami, lai izpildītu Itālijas saistības vides jomā saskaņā ar Komisijas argumentēto atzinumu. Tāpēc tirgus dalībnieka princips ir jāvērtē vispārīgi, ņemot vērā attiecīgos valsts apsvērumus, tostarp to, ja galīgais slogs uz valsts līdzekļiem būtu zemāks, ja ieguldījumi vides jomā tiktu veikti saskaņā ar pasākumu Nr. 3 (51).

51

| (101) | Kopumā Itālija uzskata, ka: i) garantija ir atlīdzināta atbilstīgi tirgus nosacījumiem un ii) valsts kā galvotāja uzņemtais risks ir ekonomiski pamatots un saskaņots ar valsts vispārīgajiem ienesīguma mērķiem. |
| --- | --- |

(101)

Kopumā Itālija uzskata, ka: i) garantija ir atlīdzināta atbilstīgi tirgus nosacījumiem un ii) valsts kā galvotāja uzņemtais risks ir ekonomiski pamatots un saskaņots ar valsts vispārīgajiem ienesīguma mērķiem.

| (102) | Visbeidzot, Itālija uzsver, ka tas nav nekas neparasts, ja kredītiestādes, kas jau sadarbojas ar uzņēmumu maksātnespējas procesā, piešķir šim uzņēmumam papildu prioritārā prasījuma starpposma finansējumu arī gadījumos, kad šim finansējumam nav piešķirta valsts garantija. Tāpēc Intesa Sanpaolo un Banco Popolare bankas rīcība saistībā ar pasākumu Nr. 3 nav nekas neparasts. Šīs un arī citas bankas, kas jau sadarbojās ar uzņēmumu Ilva, turēja atvērtas kredītlīnijas uzņēmuma Ilva vajadzībām, lai gan šīm kredītlīnijām nebija piešķirtas valsts garantijas. |
| --- | --- |

(102)

Visbeidzot, Itālija uzsver, ka tas nav nekas neparasts, ja kredītiestādes, kas jau sadarbojas ar uzņēmumu maksātnespējas procesā, piešķir šim uzņēmumam papildu prioritārā prasījuma starpposma finansējumu arī gadījumos, kad šim finansējumam nav piešķirta valsts garantija. Tāpēc Intesa Sanpaolo un Banco Popolare bankas rīcība saistībā ar pasākumu Nr. 3 nav nekas neparasts. Šīs un arī citas bankas, kas jau sadarbojās ar uzņēmumu Ilva, turēja atvērtas kredītlīnijas uzņēmuma Ilva vajadzībām, lai gan šīm kredītlīnijām nebija piešķirtas valsts garantijas.

Intesa Sanpaolo

Banco Popolare

Ilva

Ilva

3.5.   Pasākums Nr. 4

Pasākums Nr. 4

| (103) | Itālijas iestādes uzsver, ka juridiskais noteikums Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 5. punktā nevis uzlika uzņēmumiem pienākumu parakstīt nolīgumu, bet gan bija tikai procesuāls noteikums, kas ļāva uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāriem izmantot izlīgumam paredzētos līdzekļus saistībā ar ārkārtas pārvaldības procedūru. Uzņēmumi Ilva un Fintecna noslēdza izlīgumu brīvi un brīvprātīgi. |
| --- | --- |

(103)

Itālijas iestādes uzsver, ka juridiskais noteikums Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 5. punktā nevis uzlika uzņēmumiem pienākumu parakstīt nolīgumu, bet gan bija tikai procesuāls noteikums, kas ļāva uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāriem izmantot izlīgumam paredzētos līdzekļus saistībā ar ārkārtas pārvaldības procedūru. Uzņēmumi Ilva un Fintecna noslēdza izlīgumu brīvi un brīvprātīgi.

Ilva

Ilva

Fintecna

3.5.1.   Tirgus ekonomikas dalībnieka princips

Tirgus ekonomikas dalībnieka princips

| (104) | Itālijas iestādes atkārto, ka tās uzskata, ka valstij piederošā korporācija Fintecna parasti rīkojas kā jebkurš cits tirgus ekonomikas dalībnieks (52). To apstiprināja pats lēmums sākt procedūru, kurā, kā norādīja Itālijas iestādes, ir teikts, ka 1996. gada līguma punkts bija apņemšanās, kuru uzņemtos privāts pārdevējs, un ka Fintecna samaksātā summa bija saskaņota ar privāta ieguldītāja racionālu lēmumu (53). |
| --- | --- |

(104)

Itālijas iestādes atkārto, ka tās uzskata, ka valstij piederošā korporācija Fintecna parasti rīkojas kā jebkurš cits tirgus ekonomikas dalībnieks (52). To apstiprināja pats lēmums sākt procedūru, kurā, kā norādīja Itālijas iestādes, ir teikts, ka 1996. gada līguma punkts bija apņemšanās, kuru uzņemtos privāts pārdevējs, un ka Fintecna samaksātā summa bija saskaņota ar privāta ieguldītāja racionālu lēmumu (53).

Fintecna

52

Fintecna

53

| (105) | Tomēr lēmumā sākt procedūru tika apšaubīts tas, vai privāts tirgus dalībnieks būtu gaidījis uzņēmuma Ilva restrukturizācijas noslēguma daļu, lai izpildītu savas saistības. Itālijas iestādes uzskata, ka darījums ir vienīgi līgumisko saistību izpilde attiecībā uz videi nodarīto kaitējumu. Tāpēc uzņēmuma Fintecna finanšu slogs nepiešķir īpašu priekšrocību attiecīgajiem uzņēmumiem, kā noteikts Tiesas spriedumos Sloman Neptun (54) un Ecotrade (55). |
| --- | --- |

(105)

Tomēr lēmumā sākt procedūru tika apšaubīts tas, vai privāts tirgus dalībnieks būtu gaidījis uzņēmuma Ilva restrukturizācijas noslēguma daļu, lai izpildītu savas saistības. Itālijas iestādes uzskata, ka darījums ir vienīgi līgumisko saistību izpilde attiecībā uz videi nodarīto kaitējumu. Tāpēc uzņēmuma Fintecna finanšu slogs nepiešķir īpašu priekšrocību attiecīgajiem uzņēmumiem, kā noteikts Tiesas spriedumos Sloman Neptun (54) un Ecotrade (55).

Ilva

Fintecna

Sloman Neptun

54

Ecotrade

55

| (106) | Itālijas iestādes atgādina par rūpīgo iepriekšējo procedūru (tostarp ekspertu atzinumiem un ziņojumiem), kuru veica uzņēmums Fintecna pirms galīgā lēmuma par izlīgumu pieņemšanas 2015. gada 4. martā. Noslēdzot izlīgumu, uzņēmums Fintecna izbeidza jebkādu juridisko atbildību, kas varēja izraisīt vēl lielākas izmaksas saistībā ar kaitējumu nākotnē. Lēmuma sākt procedūru 96. apsvērumā norādītā alternatīvā rīcība (t. i., nemaksāšana vai maksāšana vēlāk par attiecīgajām pārmaiņām uzņēmuma Ilva pārvaldībā) būtu oportūnistiska un riskanta attieksme, kas nebūtu saderīga ar tirgus ekonomikas dalībnieka rīcību, kā noteica Tiesa (56). |
| --- | --- |

(106)

Itālijas iestādes atgādina par rūpīgo iepriekšējo procedūru (tostarp ekspertu atzinumiem un ziņojumiem), kuru veica uzņēmums Fintecna pirms galīgā lēmuma par izlīgumu pieņemšanas 2015. gada 4. martā. Noslēdzot izlīgumu, uzņēmums Fintecna izbeidza jebkādu juridisko atbildību, kas varēja izraisīt vēl lielākas izmaksas saistībā ar kaitējumu nākotnē. Lēmuma sākt procedūru 96. apsvērumā norādītā alternatīvā rīcība (t. i., nemaksāšana vai maksāšana vēlāk par attiecīgajām pārmaiņām uzņēmuma Ilva pārvaldībā) būtu oportūnistiska un riskanta attieksme, kas nebūtu saderīga ar tirgus ekonomikas dalībnieka rīcību, kā noteica Tiesa (56).

Fintecna

Fintecna

Ilva

56

3.6.   Pasākums Nr. 5

Pasākums Nr. 5

3.6.1.   Selektīva ekonomiskā priekšrocība

Selektīva ekonomiskā priekšrocība

| (107) | Itālijas iestādes uzskata, ka aizdevuma nosacījumi ir parasti tirgus nosacījumi. Valsts piešķirtā aizdevuma procentu gada likme ir Euribor sešiem mēnešiem + 300 bāzes punkti. Darba dienā pirms aizdevuma piešķiršanas Euroribor sešiem mēnešiem bija – 0,04 %. Tāpēc procentu likme tika noteikta 2,96 %. |
| --- | --- |

(107)

Itālijas iestādes uzskata, ka aizdevuma nosacījumi ir parasti tirgus nosacījumi. Valsts piešķirtā aizdevuma procentu gada likme ir Euribor sešiem mēnešiem + 300 bāzes punkti. Darba dienā pirms aizdevuma piešķiršanas Euroribor sešiem mēnešiem bija – 0,04 %. Tāpēc procentu likme tika noteikta 2,96 %.

Euribor

Euroribor

| (108) | Itālija apgalvo, ka šī likme atbilst [..] atzinumam, kas tika sagatavots pasākuma Nr. 3 piešķiršanas vajadzībām (sk. 98. apsvērumu). Proti, [..] atzinums liecina, ka procentu likme diapazonā no 2,50 % līdz 3,12 % atbilstu tirgum. Tā kā uzņēmuma Ilva situācija nebija būtiski mainījusies laikposmā starp pasākumiem Nr. 3 un Nr. 5 (2015. gada decembrī, salīdzinot ar 2015. gada aprīli), Itālijas iestādes uzskata, ka [..] atzinumu var izmantot, lai novērtētu pasākuma Nr. 5 atbilstību tirgum. |
| --- | --- |

(108)

Itālija apgalvo, ka šī likme atbilst [..] atzinumam, kas tika sagatavots pasākuma Nr. 3 piešķiršanas vajadzībām (sk. 98. apsvērumu). Proti, [..] atzinums liecina, ka procentu likme diapazonā no 2,50 % līdz 3,12 % atbilstu tirgum. Tā kā uzņēmuma Ilva situācija nebija būtiski mainījusies laikposmā starp pasākumiem Nr. 3 un Nr. 5 (2015. gada decembrī, salīdzinot ar 2015. gada aprīli), Itālijas iestādes uzskata, ka [..] atzinumu var izmantot, lai novērtētu pasākuma Nr. 5 atbilstību tirgum.

Ilva

| (109) | Turklāt Itālija uzsver, ka tas ir prioritāra prasījuma aizdevums – svarīgs papildu fakts, kas jāņem vērā Komisijai, vērtējot ar to saistīto kredītrisku. |
| --- | --- |

(109)

Turklāt Itālija uzsver, ka tas ir prioritāra prasījuma aizdevums – svarīgs papildu fakts, kas jāņem vērā Komisijai, vērtējot ar to saistīto kredītrisku.

| (110) | Itālija arī apgalvo, ka pasākuma Nr. 5 mērķis ir veicināt uzņēmuma Ilva pārdošanas procesu un ka tas vienlaikus garantē, ka darbības tiek veiktas atbilstīgi prasībām vides, veselības un nodarbinātības aizsardzībai. |
| --- | --- |

(110)

Itālija arī apgalvo, ka pasākuma Nr. 5 mērķis ir veicināt uzņēmuma Ilva pārdošanas procesu un ka tas vienlaikus garantē, ka darbības tiek veiktas atbilstīgi prasībām vides, veselības un nodarbinātības aizsardzībai.

Ilva

| (111) | Visbeidzot, Itālija atgādina, ka 2016. gada 9. jūnijā ar Dekrētlikumu Nr. 98/2016 tika veikti grozījumi aizdevuma atmaksas pienākumā, nododot to no uzņēmuma Ilva aktīvu pircēja pašam uzņēmumam Ilva. Turklāt, tā kā notika pārmaiņas pārdošanas procesā un lai netiktu pārcelts aizdevuma galīgais atmaksas termiņš pēc uzņēmuma Ilva aktīvu galīgās atsavināšanas, Dekrētlikuma Nr. 243/2016 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā tika nomainīts aizdevuma atmaksas datums uz 60 dienām pēc uzņēmuma Ilva aktīvu galīgās atsavināšanas, tādējādi atdalot to no paziņojuma par uzņēmuma Ilva darbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(111)

Visbeidzot, Itālija atgādina, ka 2016. gada 9. jūnijā ar Dekrētlikumu Nr. 98/2016 tika veikti grozījumi aizdevuma atmaksas pienākumā, nododot to no uzņēmuma Ilva aktīvu pircēja pašam uzņēmumam Ilva. Turklāt, tā kā notika pārmaiņas pārdošanas procesā un lai netiktu pārcelts aizdevuma galīgais atmaksas termiņš pēc uzņēmuma Ilva aktīvu galīgās atsavināšanas, Dekrētlikuma Nr. 243/2016 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā tika nomainīts aizdevuma atmaksas datums uz 60 dienām pēc uzņēmuma Ilva aktīvu galīgās atsavināšanas, tādējādi atdalot to no paziņojuma par uzņēmuma Ilva darbības pārtraukšanu.

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   Uzņēmuma Ilva piezīmes

Uzņēmuma Ilva

| (112) | Uzņēmums Ilva informēja Komisiju, ka pilnībā piekrīt Itālijas iestāžu iesniegtajiem apsvērumiem, kas apkopoti šā lēmuma 3. iedaļā. |
| --- | --- |

(112)

Uzņēmums Ilva informēja Komisiju, ka pilnībā piekrīt Itālijas iestāžu iesniegtajiem apsvērumiem, kas apkopoti šā lēmuma 3. iedaļā.

Ilva

4.2.   
  Peacelink piezīmes

Peacelink

| (113) | Peacelink ir Itālijas nevalstiska organizācija, kas sniedz pārredzamu informāciju iedzīvotājiem par dažādiem tematiem, piemēram, militārajiem vai vides konfliktiem. |
| --- | --- |

(113)

Peacelink ir Itālijas nevalstiska organizācija, kas sniedz pārredzamu informāciju iedzīvotājiem par dažādiem tematiem, piemēram, militārajiem vai vides konfliktiem.

Peacelink

| (114) | Peacelink uzskata, ka bažas, kuras Komisija pauda savā lēmumā sākt procedūru, ir pilnīgi pamatotas. Attiecībā uz pasākumu Nr. 1 Peacelink apgalvo, ka plānotās tiesas konfiscēto summu izmaksāšanas dēļ valstij būtu jāuzņemas risks saistībā ar tiesas procesa iznākumu. Neviens privāts tirgus dalībnieks nepiekristu uzņemties šādu risku. Attiecībā uz pasākumu Nr. 2 Peacelink uzskata, ka neviens tirgus dalībnieks nebūtu piešķīris aizdevumu uzņēmumam Ilva bez valsts iejaukšanās. Turklāt šāda iejaukšanās paredz valsts līdzekļu apdraudējumu, jo tā ietekmē valsts kredītu atmaksas kārtību. Attiecībā uz pasākumu Nr. 3 Peacelink uzskata, ka neviens tirgus kreditors nepiešķirtu aizdevumu ar noteikumiem, kādi tika piedāvāti uzņēmumam Ilva. Un attiecībā uz pasākumu Nr. 4 Peacelink uzskata, ka tas ir valsts atbalsts, jo uzņēmums Fintecna piekrita izlīgumam vienīgi Dekrētlikuma Nr. 1/2015 noteikumu dēļ. Turklāt tas, ka uzņēmums Fintecna pieder valstij, raisa šaubas par tā spēju rīkoties kā privātam tirgus dalībniekam. |
| --- | --- |

(114)

Peacelink uzskata, ka bažas, kuras Komisija pauda savā lēmumā sākt procedūru, ir pilnīgi pamatotas. Attiecībā uz pasākumu Nr. 1 Peacelink apgalvo, ka plānotās tiesas konfiscēto summu izmaksāšanas dēļ valstij būtu jāuzņemas risks saistībā ar tiesas procesa iznākumu. Neviens privāts tirgus dalībnieks nepiekristu uzņemties šādu risku. Attiecībā uz pasākumu Nr. 2 Peacelink uzskata, ka neviens tirgus dalībnieks nebūtu piešķīris aizdevumu uzņēmumam Ilva bez valsts iejaukšanās. Turklāt šāda iejaukšanās paredz valsts līdzekļu apdraudējumu, jo tā ietekmē valsts kredītu atmaksas kārtību. Attiecībā uz pasākumu Nr. 3 Peacelink uzskata, ka neviens tirgus kreditors nepiešķirtu aizdevumu ar noteikumiem, kādi tika piedāvāti uzņēmumam Ilva. Un attiecībā uz pasākumu Nr. 4 Peacelink uzskata, ka tas ir valsts atbalsts, jo uzņēmums Fintecna piekrita izlīgumam vienīgi Dekrētlikuma Nr. 1/2015 noteikumu dēļ. Turklāt tas, ka uzņēmums Fintecna pieder valstij, raisa šaubas par tā spēju rīkoties kā privātam tirgus dalībniekam.

Peacelink

Peacelink

Peacelink

Ilva

Peacelink

Ilva

Peacelink

Fintecna

Fintecna

| (115) | Peacelink arī lūdza Komisijai paplašināt savas padziļinātās izmeklēšanas jomu, iekļaujot valsts atbalstu, kas tika piešķirts saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 191/2015 kā aizdevums EUR 300 miljonu apmērā un vēl viens aizdevums EUR 800 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(115)

Peacelink arī lūdza Komisijai paplašināt savas padziļinātās izmeklēšanas jomu, iekļaujot valsts atbalstu, kas tika piešķirts saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 191/2015 kā aizdevums EUR 300 miljonu apmērā un vēl viens aizdevums EUR 800 miljonu apmērā.

Peacelink

| (116) | Visbeidzot, Peacelink iesniedza apsvērumus par uzņēmuma Ilva vides aspektiem, kuriem šajā valsts atbalsta procedūrā nav nekādas nozīmes. |
| --- | --- |

(116)

Visbeidzot, Peacelink iesniedza apsvērumus par uzņēmuma Ilva vides aspektiem, kuriem šajā valsts atbalsta procedūrā nav nekādas nozīmes.

Peacelink

Ilva

4.3.   
  WV Stahl piezīmes

WV Stahl

| (117) | WV Stahl ir Vācijas tērauda rūpniecības nozares tirdzniecības asociācija. Tās birojs atrodas Diseldorfā. |
| --- | --- |

(117)

WV Stahl ir Vācijas tērauda rūpniecības nozares tirdzniecības asociācija. Tās birojs atrodas Diseldorfā.

WV Stahl

| (118) | WV Stahl piekrīt šaubām, kuras Komisija pauda savā lēmumā sākt procedūru. Attiecībā uz pasākumu Nr. 1 WV Stahl uzskata, ka tiesas konfiscēto summu izmaksāšana avansā radītu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. Attiecībā uz pasākumu Nr. 2 WV Stahl uzskata, ka prioritārs prasījums darbojas kā garantija un tāpēc tas ir nelikumīga atbalsta rādītājs. WV Stahl uzskata, ka valsts atbalsta esība pasākumā Nr. 3 ir acīmredzama. Attiecībā uz pasākumu Nr. 4 WV Stahl paskaidro, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nepiekristu šādam darījumam. |
| --- | --- |

(118)

WV Stahl piekrīt šaubām, kuras Komisija pauda savā lēmumā sākt procedūru. Attiecībā uz pasākumu Nr. 1 WV Stahl uzskata, ka tiesas konfiscēto summu izmaksāšana avansā radītu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. Attiecībā uz pasākumu Nr. 2 WV Stahl uzskata, ka prioritārs prasījums darbojas kā garantija un tāpēc tas ir nelikumīga atbalsta rādītājs. WV Stahl uzskata, ka valsts atbalsta esība pasākumā Nr. 3 ir acīmredzama. Attiecībā uz pasākumu Nr. 4 WV Stahl paskaidro, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nepiekristu šādam darījumam.

WV Stahl

WV Stahl

Ilva

WV Stahl

WV Stahl

WV Stahl

| (119) | WV Stahl brīdināja Komisiju par iespējamu papildu valsts atbalsta piešķiršanu divu aizdevumu veidā attiecīgi EUR 300 miljonu un EUR 800 miljonu apmērā. WV Stahl lūdza Komisijai pārliecināties, vai uzņēmumam Ilva netiek piešķirts papildu valsts atbalsts. Jo īpaši jebkuriem valsts izdevumiem saistībā ar pasākumiem, kas ir steidzami nepieciešami, lai novērstu esošu piesārņojumu un nodrošinātu sabiedrības veselību Taranto, ir jāatbilst principam “piesārņotājs maksā” un tie nedrīkst būt priekšnoteikums uzņēmuma Ilva tērauda rūpnīcas modernizēšanai. |
| --- | --- |

(119)

WV Stahl brīdināja Komisiju par iespējamu papildu valsts atbalsta piešķiršanu divu aizdevumu veidā attiecīgi EUR 300 miljonu un EUR 800 miljonu apmērā. WV Stahl lūdza Komisijai pārliecināties, vai uzņēmumam Ilva netiek piešķirts papildu valsts atbalsts. Jo īpaši jebkuriem valsts izdevumiem saistībā ar pasākumiem, kas ir steidzami nepieciešami, lai novērstu esošu piesārņojumu un nodrošinātu sabiedrības veselību Taranto, ir jāatbilst principam “piesārņotājs maksā” un tie nedrīkst būt priekšnoteikums uzņēmuma Ilva tērauda rūpnīcas modernizēšanai.

WV Stahl

WV Stahl

Ilva

Ilva

| (120) | Visbeidzot, WV Stahl lūdz Komisijai nodrošināt ātru jebkura tāda atbalsta atgūšanu, kas varētu tikt atzīts par nesaderīgu pēc padziļinātas izmeklēšanas. Attiecībā uz valsts atbalstu aizdevumu veidā atbalsta summa ir jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp valsts iekasēto procentu likmi un to, ko varētu uzskatīt par tirgus likmi atbalsta piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

(120)

Visbeidzot, WV Stahl lūdz Komisijai nodrošināt ātru jebkura tāda atbalsta atgūšanu, kas varētu tikt atzīts par nesaderīgu pēc padziļinātas izmeklēšanas. Attiecībā uz valsts atbalstu aizdevumu veidā atbalsta summa ir jāaprēķina, pamatojoties uz starpību starp valsts iekasēto procentu likmi un to, ko varētu uzskatīt par tirgus likmi atbalsta piešķiršanas laikā.

WV Stahl

4.4.   
  Riva Fire SpA piezīmes

Riva Fire SpA

| (121) | Riva Fire SpA (turpmāk “Riva Fire”) kontrolēja uzņēmumu Ilva no 1995. gada, kad tas iegādājās uzņēmumu no IRI, līdz 2013. gada 4. jūnijam, kad uzņēmuma Ilva tērauda rūpnīcas pārvaldība tika nodota valdības ieceltam komisāram saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 61/2013. |
| --- | --- |

(121)

Riva Fire SpA (turpmāk “Riva Fire”) kontrolēja uzņēmumu Ilva no 1995. gada, kad tas iegādājās uzņēmumu no IRI, līdz 2013. gada 4. jūnijam, kad uzņēmuma Ilva tērauda rūpnīcas pārvaldība tika nodota valdības ieceltam komisāram saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 61/2013.

Riva Fire SpA

Riva Fire

Ilva

IRI

Ilva

| (122) | Riva Fire apsvērumu mērķis ir atjaunot to, ko Riva Fire uzskata par uzņēmuma vēstures īsto versiju, līdz tika ierosināts uzņēmuma Ilva maksātnespējas process saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015. Jo īpaši Riva Fire apgalvo, ka tas tika nepamatoti atbrīvots no uzņēmuma Ilva pārvaldības ar vairākiem pasākumiem, kuri tika veikti saskaņā ar Itālijas tiesu varu un izpildvaru, neļaujot tam aizstāvēt savu viedokli pienācīgā pretrunu procedūrā, izmantojot savas tiesības aizstāvēties. |
| --- | --- |

(122)

Riva Fire apsvērumu mērķis ir atjaunot to, ko Riva Fire uzskata par uzņēmuma vēstures īsto versiju, līdz tika ierosināts uzņēmuma Ilva maksātnespējas process saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015. Jo īpaši Riva Fire apgalvo, ka tas tika nepamatoti atbrīvots no uzņēmuma Ilva pārvaldības ar vairākiem pasākumiem, kuri tika veikti saskaņā ar Itālijas tiesu varu un izpildvaru, neļaujot tam aizstāvēt savu viedokli pienācīgā pretrunu procedūrā, izmantojot savas tiesības aizstāvēties.

Riva Fire

Riva Fire

Ilva

Riva Fire

Ilva

| (123) | Riva Fire īpaši nekomentē kādu no pasākumiem, kuri ir lēmuma sākt procedūru vai lēmuma par paplašināšanu priekšmets. |
| --- | --- |

(123)

Riva Fire īpaši nekomentē kādu no pasākumiem, kuri ir lēmuma sākt procedūru vai lēmuma par paplašināšanu priekšmets.

Riva Fire

| (124) | Tomēr Riva Fire uzsver pretrunas, kuras tas saskata Itālijas iestāžu iesniegtajos faktos. Kā norāda Riva Fire, no vienas puses, saistībā ar Komisijas valsts atbalsta izmeklēšanu Itālijas iestādes apgalvoja, ka uzņēmumam Ilva piešķirtie valsts līdzekļi nav valsts atbalsts, jo tie nebija jāizmanto vides atveseļošanai, taču, no otras puses, saistībā ar Komisijas pārkāpuma procedūru vides jomā tās apgalvoja, ka ar uzņēmuma Ilva rūpnīcu Taranto nebija saistīts nekāds vides vai veselības apdraudējums. |
| --- | --- |

(124)

Tomēr Riva Fire uzsver pretrunas, kuras tas saskata Itālijas iestāžu iesniegtajos faktos. Kā norāda Riva Fire, no vienas puses, saistībā ar Komisijas valsts atbalsta izmeklēšanu Itālijas iestādes apgalvoja, ka uzņēmumam Ilva piešķirtie valsts līdzekļi nav valsts atbalsts, jo tie nebija jāizmanto vides atveseļošanai, taču, no otras puses, saistībā ar Komisijas pārkāpuma procedūru vides jomā tās apgalvoja, ka ar uzņēmuma Ilva rūpnīcu Taranto nebija saistīts nekāds vides vai veselības apdraudējums.

Riva Fire

Riva Fire

Ilva

Ilva

4.5.   Itālijas piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm

Itālijas piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm

| (125) | Komisija nosūtīja uzņēmumu Riva Fire, Peacelink, WV Stahl un Ilva apsvērumus Itālijas iestādēm. |
| --- | --- |

(125)

Komisija nosūtīja uzņēmumu Riva Fire, Peacelink, WV Stahl un Ilva apsvērumus Itālijas iestādēm.

Riva Fire

Peacelink

WV Stahl

Ilva

| (126) | Itālijas iestādes uzskata, ka šie apsvērumi ir vai nu vispārīgi savā formulējumā, vai nenozīmīgi šajā procedūrā. Tās norādīja, ka uz šajā apsvērumu kopumā iekļautajiem vispārīgajiem argumentiem tās jau ir atbildējušas savās piezīmēs saistībā ar lēmumu sākt procedūru un lēmumu par paplašināšanu. |
| --- | --- |

(126)

Itālijas iestādes uzskata, ka šie apsvērumi ir vai nu vispārīgi savā formulējumā, vai nenozīmīgi šajā procedūrā. Tās norādīja, ka uz šajā apsvērumu kopumā iekļautajiem vispārīgajiem argumentiem tās jau ir atbildējušas savās piezīmēs saistībā ar lēmumu sākt procedūru un lēmumu par paplašināšanu.

| (127) | Turklāt Itālijas iestādes uzskata, ka Riva Fire nostāja saistībā ar acīmredzamo pretrunu, kas izklāstīta 124. apsvērumā, ir nepamatota. Itālijas iestādes ir neapstrīdami konstatējušas ārkārtas situāciju veselības un vides jomā Taranto apgabalā. Riva Fire citāts par iespējamo vides un veselības apdraudējuma neesību Taranto ir izņemts no konteksta un nekādā veidā neataino Itālijas iestāžu oficiālo nostāju. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt Itālijas iestādes uzskata, ka Riva Fire nostāja saistībā ar acīmredzamo pretrunu, kas izklāstīta 124. apsvērumā, ir nepamatota. Itālijas iestādes ir neapstrīdami konstatējušas ārkārtas situāciju veselības un vides jomā Taranto apgabalā. Riva Fire citāts par iespējamo vides un veselības apdraudējuma neesību Taranto ir izņemts no konteksta un nekādā veidā neataino Itālijas iestāžu oficiālo nostāju.

Riva Fire

Riva Fire

5.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Par iespējamo pretrunu starp valsts atbalsta procedūru un Savienības vides tiesību aktu pārkāpuma procedūru

Par iespējamo pretrunu starp valsts atbalsta procedūru un Savienības vides tiesību aktu pārkāpuma procedūru

| (128) | Kopumā Itālijas iestādes apgalvo, ka dažādie valsts iejaukšanās pasākumi par labu uzņēmumam Ilva ir galvenokārt paredzēti tam, lai novērstu bažas, kuras Komisija pauda savā argumentētajā atzinumā. Uzņēmums Riva Fire savos apsvērumos par lēmumu sākt procedūru norāda uz pretrunu Itālijas iestāžu apgalvojumos pārkāpuma un valsts atbalsta procedūrā (sk. 124. apsvērumu un Itālijas pretargumentu 127. apsvērumā). Kā norādīja Itālija, Komisija nonāk pretrunā pati ar sevi, ja, no vienas puses, pieprasa Itālijai paātrināt darbus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Taranto rūpnīcas atbilstību piemērojamajiem vides tiesību aktiem, bet, no otras puses, neļauj Itālijas iestādēm finansēt šos darbus. |
| --- | --- |

(128)

Kopumā Itālijas iestādes apgalvo, ka dažādie valsts iejaukšanās pasākumi par labu uzņēmumam Ilva ir galvenokārt paredzēti tam, lai novērstu bažas, kuras Komisija pauda savā argumentētajā atzinumā. Uzņēmums Riva Fire savos apsvērumos par lēmumu sākt procedūru norāda uz pretrunu Itālijas iestāžu apgalvojumos pārkāpuma un valsts atbalsta procedūrā (sk. 124. apsvērumu un Itālijas pretargumentu 127. apsvērumā). Kā norādīja Itālija, Komisija nonāk pretrunā pati ar sevi, ja, no vienas puses, pieprasa Itālijai paātrināt darbus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Taranto rūpnīcas atbilstību piemērojamajiem vides tiesību aktiem, bet, no otras puses, neļauj Itālijas iestādēm finansēt šos darbus.

Ilva

Riva Fire

| (129) | Komisija noraida šo argumentu. Būtībā viena noteikumu kopuma pārkāpuma izbeigšana nepamato cita noteikumu kopuma pārkāpumu. Šajā gadījumā, nodrošinot uzņēmuma Ilva atbilstību piemērojamajiem Savienības vides noteikumiem, nedrīkst pārkāpt Savienības valsts atbalsta noteikumus, sniedzot valsts atbalstu, kas nav pieejams uzņēmuma Ilva konkurentiem, kuriem arī ir jāpilda Savienības vides noteikumi, negūstot labumu no līdzīga nelikumīga valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(129)

Komisija noraida šo argumentu. Būtībā viena noteikumu kopuma pārkāpuma izbeigšana nepamato cita noteikumu kopuma pārkāpumu. Šajā gadījumā, nodrošinot uzņēmuma Ilva atbilstību piemērojamajiem Savienības vides noteikumiem, nedrīkst pārkāpt Savienības valsts atbalsta noteikumus, sniedzot valsts atbalstu, kas nav pieejams uzņēmuma Ilva konkurentiem, kuriem arī ir jāpilda Savienības vides noteikumi, negūstot labumu no līdzīga nelikumīga valsts atbalsta.

Ilva

Ilva

| (130) | Turklāt Itālijas iestādes apgalvo, ka valsts atbalsta pasākumi, kas piešķirti Vides plāna īstenošanai, neatbilst LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomai, jo tie paredzēti videi nodarītā kaitējuma novēršanai, gaidot, kamēr tiks noskaidrots piesārņotājs, saskaņā ar Direktīvu 2004/35/EK un Itālijas Vides kodeksa 250. pantu, kā arī Komisijas lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērumu. |
| --- | --- |

(130)

Turklāt Itālijas iestādes apgalvo, ka valsts atbalsta pasākumi, kas piešķirti Vides plāna īstenošanai, neatbilst LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomai, jo tie paredzēti videi nodarītā kaitējuma novēršanai, gaidot, kamēr tiks noskaidrots piesārņotājs, saskaņā ar Direktīvu 2004/35/EK un Itālijas Vides kodeksa 250. pantu, kā arī Komisijas lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērumu.

| (131) | Komisija uzskata, ka Itālijas iestāžu sagatavotais pamatojums ir kļūdains tālāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(131)

Komisija uzskata, ka Itālijas iestāžu sagatavotais pamatojums ir kļūdains tālāk minēto iemeslu dēļ.

| (132) | Kā provizorisku piezīmi Komisija atgādina, ka tikai pasākumi Nr. 1 un Nr. 3 ir piešķirti ar likumu Vides plāna īstenošanai. |
| --- | --- |

(132)

Kā provizorisku piezīmi Komisija atgādina, ka tikai pasākumi Nr. 1 un Nr. 3 ir piešķirti ar likumu Vides plāna īstenošanai.

| (133) | Vēl svarīgāk ir tas, ka svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (57). Tā kā svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, jebkuram mērķim vides jomā vai citam pasākuma mērķim pēc būtības nav nozīmes. Nav nozīmes arī tam, vai priekšrocība uzņēmumam ir obligāta un tas nevar atteikties no šādas priekšrocības vai noraidīt to (58). |
| --- | --- |

(133)

Vēl svarīgāk ir tas, ka svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (57). Tā kā svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, jebkuram mērķim vides jomā vai citam pasākuma mērķim pēc būtības nav nozīmes. Nav nozīmes arī tam, vai priekšrocība uzņēmumam ir obligāta un tas nevar atteikties no šādas priekšrocības vai noraidīt to (58).

57

58

| (134) | Tāpēc valsts iejaukšanās pasākumi, kas veikti saskaņā ar Direktīvas 2004/35/EK 6. panta 3. punktu, nav ārpus LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas. LESD 107. panta 1. punkts ir vienlīdz piemērojams abos dažādajos scenārijos: i) ja piesārņotājs netiek noskaidrots un ii) ja piesārņotājs ir noskaidrots, bet neveic vajadzīgos novēršanas pasākumus. Abu scenāriju gadījumā valsts veiktie sakārtošanas pasākumi kļūst par valsts atbalstu, ja valsts atvieglo slogu, kas parasti apgrūtinātu atbalsta saņēmēju, piemēram, uzņēmumu Ilva, un nemēģina pieprasīt atpakaļ no noskaidrotā piesārņotāja sakārtošanai iztērētos līdzekļus. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc valsts iejaukšanās pasākumi, kas veikti saskaņā ar Direktīvas 2004/35/EK 6. panta 3. punktu, nav ārpus LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas. LESD 107. panta 1. punkts ir vienlīdz piemērojams abos dažādajos scenārijos: i) ja piesārņotājs netiek noskaidrots un ii) ja piesārņotājs ir noskaidrots, bet neveic vajadzīgos novēršanas pasākumus. Abu scenāriju gadījumā valsts veiktie sakārtošanas pasākumi kļūst par valsts atbalstu, ja valsts atvieglo slogu, kas parasti apgrūtinātu atbalsta saņēmēju, piemēram, uzņēmumu Ilva, un nemēģina pieprasīt atpakaļ no noskaidrotā piesārņotāja sakārtošanai iztērētos līdzekļus.

Ilva

| (135) | Šajā gadījumā lēmums sākt procedūru ļauj valstij tikai īslaicīgi atlīdzināt steidzamos sakārtošanas pasākumus, tikai tik ilgi, kamēr tiek noteikts piesārņotājs, un ar nosacījumu, ka Itālija pieprasa, lai piesārņotājs atlīdzinātu izmaksas (59). Tāpēc lēmums sākt procedūru nedod absolūtu un beznosacījuma atļauju izmantot valsts līdzekļus, lai izpildītu argumentētajā atzinumā un/vai uzņēmuma Ilvas Vides plānā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(135)

Šajā gadījumā lēmums sākt procedūru ļauj valstij tikai īslaicīgi atlīdzināt steidzamos sakārtošanas pasākumus, tikai tik ilgi, kamēr tiek noteikts piesārņotājs, un ar nosacījumu, ka Itālija pieprasa, lai piesārņotājs atlīdzinātu izmaksas (59). Tāpēc lēmums sākt procedūru nedod absolūtu un beznosacījuma atļauju izmantot valsts līdzekļus, lai izpildītu argumentētajā atzinumā un/vai uzņēmuma Ilvas Vides plānā noteiktās prasības.

59

Ilvas

| (136) | Šajā saistībā, piemēram, Komisija norāda, ka Vides plānā, uz kuru atsaucas Itālija, ir paredzēti vairāki pasākumi, kurus var klasificēt nevis kā “steidzamus sakārtošanas pasākumus”, bet gan kā modernizēšanu, lai uzlabotu uzņēmuma Ilva veiktspēju atbilstīgi vides standartiem tērauda ražošanai, kas noteikti uzņēmuma Ilva vides atļaujā. |
| --- | --- |

(136)

Šajā saistībā, piemēram, Komisija norāda, ka Vides plānā, uz kuru atsaucas Itālija, ir paredzēti vairāki pasākumi, kurus var klasificēt nevis kā “steidzamus sakārtošanas pasākumus”, bet gan kā modernizēšanu, lai uzlabotu uzņēmuma Ilva veiktspēju atbilstīgi vides standartiem tērauda ražošanai, kas noteikti uzņēmuma Ilva vides atļaujā.

Ilva

Ilva

| (137) | Svarīgākais, ka, ņemot vērā to, ka nozīme ir vienīgi valsts pasākumu ietekmei (un nevis to iemesliem vai mērķiem), nevar secināt, ka pasākumi, kas pēc būtības ir valsts atbalsts, vairs nebūtu atbalsts tikai tāpēc, ka tos izmantotu uzņēmuma Ilva Vides plāna vajadzībām. Lēmums sākt procedūru to nepieļauj (un nevarētu pieļaut). |
| --- | --- |

(137)

Svarīgākais, ka, ņemot vērā to, ka nozīme ir vienīgi valsts pasākumu ietekmei (un nevis to iemesliem vai mērķiem), nevar secināt, ka pasākumi, kas pēc būtības ir valsts atbalsts, vairs nebūtu atbalsts tikai tāpēc, ka tos izmantotu uzņēmuma Ilva Vides plāna vajadzībām. Lēmums sākt procedūru to nepieļauj (un nevarētu pieļaut).

Ilva

| (138) | Nobeigumā jāpiebilst, ka Itālija nevar paļauties uz argumentētajā atzinumā noteiktajām prasībām un Komisijas lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvēruma formulējumu, lai valsts finansējumu uzņēmuma Ilva kārtējām darbībām, kā arī vides izmaksām kvalificētu kā tādu, kas nav atbalsts. |
| --- | --- |

(138)

Nobeigumā jāpiebilst, ka Itālija nevar paļauties uz argumentētajā atzinumā noteiktajām prasībām un Komisijas lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvēruma formulējumu, lai valsts finansējumu uzņēmuma Ilva kārtējām darbībām, kā arī vides izmaksām kvalificētu kā tādu, kas nav atbalsts.

Ilva

5.2.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (139) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (140) | LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem tālāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | atbalsta saņēmējs ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas nozīmē, ka tas veic saimniecisku darbību; |
| --- | --- | --- |

(140)

LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem tālāk minētajiem nosacījumiem:

a)

atbalsta saņēmējs ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas nozīmē, ka tas veic saimniecisku darbību;

| b) | pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, un tas ir attiecināms uz valsti; |
| --- | --- |

b)

pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, un tas ir attiecināms uz valsti;

| c) | pasākums rada ekonomisku priekšrocību; |
| --- | --- |

c)

pasākums rada ekonomisku priekšrocību;

| d) | šī priekšrocība ir selektīva; |
| --- | --- |

d)

šī priekšrocība ir selektīva;

| e) | pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

e)

pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (141) | Attiecībā uz nosacījuma, ka atbalsta saņēmējam ir jābūt uzņēmumam LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, izpildi Tiesa ir konsekventi definējusi uzņēmumus kā struktūras, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un veida, kurā tie tiek finansēti (60), tā kā jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ir saimnieciska darbība (61). Komisija norāda, ka uzņēmums Ilva ražo un pārdod tēraudu Savienības tirgū un ārvalstīs un ka šī darbība ir kvalificējama kā saimnieciska darbība. Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmums Ilva neatkarīgi no savas partnerības vai statusa ārkārtas pārvaldībā saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(141)

Attiecībā uz nosacījuma, ka atbalsta saņēmējam ir jābūt uzņēmumam LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, izpildi Tiesa ir konsekventi definējusi uzņēmumus kā struktūras, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un veida, kurā tie tiek finansēti (60), tā kā jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ir saimnieciska darbība (61). Komisija norāda, ka uzņēmums Ilva ražo un pārdod tēraudu Savienības tirgū un ārvalstīs un ka šī darbība ir kvalificējama kā saimnieciska darbība. Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmums Ilva neatkarīgi no savas partnerības vai statusa ārkārtas pārvaldībā saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

60

61

Ilva

Ilva

| (142) | Komisijai ir jāanalizē, vai pārbaudāmie pasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tiek pieņemts, ka tad, ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību (62). Tāpēc pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei (63). Oglekļa tērauda tirgos, kuros darbojas uzņēmums Ilva, ir sīva konkurence un Savienības mēroga tirdzniecība (64), un uzņēmums Ilva pārdod savus produktus Itālijā un citās dalībvalstīs. Tāpēc visi pārbaudāmie pasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(142)

Komisijai ir jāanalizē, vai pārbaudāmie pasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tiek pieņemts, ka tad, ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību (62). Tāpēc pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei (63). Oglekļa tērauda tirgos, kuros darbojas uzņēmums Ilva, ir sīva konkurence un Savienības mēroga tirdzniecība (64), un uzņēmums Ilva pārdod savus produktus Itālijā un citās dalībvalstīs. Tāpēc visi pārbaudāmie pasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

62

63

Ilva

64

Ilva

| (143) | Attiecībā uz citiem kritērijiem, kas noteikti LESD 107. panta 1. punktā un šā lēmuma 140. apsvēruma b), c) un d) apakšpunktā, Komisija vērtēs pasākumus vienu pēc otra. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz citiem kritērijiem, kas noteikti LESD 107. panta 1. punktā un šā lēmuma 140. apsvēruma b), c) un d) apakšpunktā, Komisija vērtēs pasākumus vienu pēc otra.

5.2.1.   Pasākums Nr. 1

Pasākums Nr. 1

| (144) | Kā paskaidrots 21. apsvērumā, 2017. gada 24. maijāRiva ģimene un uzņēmums Ilva parakstīja izlīguma nolīgumu, ar kuru tika atrisināts strīds starp uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldību un Riva ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

(144)

Kā paskaidrots 21. apsvērumā, 2017. gada 24. maijāRiva ģimene un uzņēmums Ilva parakstīja izlīguma nolīgumu, ar kuru tika atrisināts strīds starp uzņēmuma Ilva ārkārtas pārvaldību un Riva ģimenes locekļiem.

Riva

Ilva

Ilva

Riva

| (145) | Izlīguma nolīgums ir īsts nolīgums starp privātpersonām, proti, konkrētiem Riva ģimenes locekļiem, kuri rīkojās kā uzņēmuma Ilva akcionāri, un pašreizējo uzņēmuma Ilva vadību atbilstīgi ārkārtas pārvaldībai. [..]. Uzņēmums Ilva nav minēto kriminālprocesu dalībnieks. Summas, kas ir jāpārskaita uzņēmumam Ilva saskaņā ar izlīguma nolīgumu, ietver: i) Riva aktīvus Riva ģimenes kontos ārvalstu bankās, kuri ir noteikti jādara pieejami uzņēmumam Ilva Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. punktā paredzētajā juridiskajā formā, proti, kā obligācijas, kas jāparaksta Fondo Unico di Giustizia, neatgriežot obligācijas Riva ģimenei pat attaisnošanas gadījumā; un ii) papildu summu EUR 145 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(145)

Izlīguma nolīgums ir īsts nolīgums starp privātpersonām, proti, konkrētiem Riva ģimenes locekļiem, kuri rīkojās kā uzņēmuma Ilva akcionāri, un pašreizējo uzņēmuma Ilva vadību atbilstīgi ārkārtas pārvaldībai. [..]. Uzņēmums Ilva nav minēto kriminālprocesu dalībnieks. Summas, kas ir jāpārskaita uzņēmumam Ilva saskaņā ar izlīguma nolīgumu, ietver: i) Riva aktīvus Riva ģimenes kontos ārvalstu bankās, kuri ir noteikti jādara pieejami uzņēmumam Ilva Dekrētlikuma Nr. 1/2015 3. panta 1. punktā paredzētajā juridiskajā formā, proti, kā obligācijas, kas jāparaksta Fondo Unico di Giustizia, neatgriežot obligācijas Riva ģimenei pat attaisnošanas gadījumā; un ii) papildu summu EUR 145 miljonu apmērā.

Riva

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

Riva

Riva

Ilva

Fondo Unico di Giustizia

Riva

| (146) | Salīdzinot ar situāciju laikā, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, šis izlīguma nolīgums ir jauns fakts, kas ir jāņem vērā Komisijas galīgajā novērtējumā par pasākumu Nr. 1, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumam Ilva piešķirto priekšrocību un pasākuma attiecināmību uz valsti. |
| --- | --- |

(146)

Salīdzinot ar situāciju laikā, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, šis izlīguma nolīgums ir jauns fakts, kas ir jāņem vērā Komisijas galīgajā novērtējumā par pasākumu Nr. 1, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumam Ilva piešķirto priekšrocību un pasākuma attiecināmību uz valsti.

Ilva

| (147) | Šajā saistībā netiek apstrīdēts tas, ka sākotnēji tā bija Itālijas iestāžu iecere nodot Riva aktīvus uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām, kā izklāstīts lēmumā sākt procedūru. Tomēr tas ir fakts, ka neatkarīgi no Dekrētlikuma Nr. 1/2015 noteikumiem un tiem sekojošā Decreto di Trasferimento Riva aktīvi netika nodoti, jo Šveices tiesa stingri iebilda pret rīkojuma izpildi bez aktīvu šķietamo īpašnieku – Riva ģimenes locekļu – iepriekšējas piekrišanas. Situāciju varēja atrisināt tikai tad, ja pilnīgi privātā izlīguma nolīgumā Riva ģimene pati nolemtu nodot tās kontrolētos aktīvus uzņēmumam Ilva (65). Fakts ir arī tas, ka izlīguma nolīguma darbības joma ne visā pilnībā atbilst visai Itālijas iestāžu noteiktajai Dekrētlikuma Nr. 1/2015 struktūrai: pirmkārt, uzņēmumam Ilva faktiski pārskaitītās summas ir lielākas, nekā noteikts šajā dekrētlikumā, un, otrkārt, Riva ģimenei apmaiņā pret summu pārskaitīšanu tika piešķirti svarīgi ekvivalenti. |
| --- | --- |

(147)

Šajā saistībā netiek apstrīdēts tas, ka sākotnēji tā bija Itālijas iestāžu iecere nodot Riva aktīvus uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām, kā izklāstīts lēmumā sākt procedūru. Tomēr tas ir fakts, ka neatkarīgi no Dekrētlikuma Nr. 1/2015 noteikumiem un tiem sekojošā Decreto di Trasferimento Riva aktīvi netika nodoti, jo Šveices tiesa stingri iebilda pret rīkojuma izpildi bez aktīvu šķietamo īpašnieku – Riva ģimenes locekļu – iepriekšējas piekrišanas. Situāciju varēja atrisināt tikai tad, ja pilnīgi privātā izlīguma nolīgumā Riva ģimene pati nolemtu nodot tās kontrolētos aktīvus uzņēmumam Ilva (65). Fakts ir arī tas, ka izlīguma nolīguma darbības joma ne visā pilnībā atbilst visai Itālijas iestāžu noteiktajai Dekrētlikuma Nr. 1/2015 struktūrai: pirmkārt, uzņēmumam Ilva faktiski pārskaitītās summas ir lielākas, nekā noteikts šajā dekrētlikumā, un, otrkārt, Riva ģimenei apmaiņā pret summu pārskaitīšanu tika piešķirti svarīgi ekvivalenti.

Riva

Ilva

Decreto di Trasferimento Riva

Riva

Riva

Ilva

65

Ilva

Riva

| (148) | Privāta izlīguma nolīguma esība un tas, ka situācija atrisinājās tikai pēc šā nolīguma parakstīšanas, pierāda to, ka lēmums nodot Riva aktīvus uzņēmumam Ilva galu galā bija i) daļa no plašāka darījuma, kas saskaņoja Riva ģimenes un uzņēmuma Ilva privātās intereses, un ii) to pieņēma Riva ģimene un uzņēmums Ilva (nevis valsts). Tas ir jāņem vērā, lai noteiktu, vai paliek spēkā Komisijas sākotnējās šaubas par to, vai darījums dotu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva un vai tas ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(148)

Privāta izlīguma nolīguma esība un tas, ka situācija atrisinājās tikai pēc šā nolīguma parakstīšanas, pierāda to, ka lēmums nodot Riva aktīvus uzņēmumam Ilva galu galā bija i) daļa no plašāka darījuma, kas saskaņoja Riva ģimenes un uzņēmuma Ilva privātās intereses, un ii) to pieņēma Riva ģimene un uzņēmums Ilva (nevis valsts). Tas ir jāņem vērā, lai noteiktu, vai paliek spēkā Komisijas sākotnējās šaubas par to, vai darījums dotu ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva un vai tas ir attiecināms uz valsti.

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Ilva

| (149) | Attiecībā uz Riva aktīvu nodošanas uzņēmumam Ilva attiecināmību uz valsti Komisija norāda, ka šī nodošana bija daļa no plašāka darījuma, par kuru lēma Riva ģimene un uzņēmums Ilva. Un atkal netiek apstrīdēts tas, ka sākotnēji tā bija Itālijas iestāžu iecere nodot aktīvus no Riva ģimenes uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām. Tomēr galīgo lēmumu Riva ģimene pieņēma ar izlīguma nolīgumu, kuru īstenojot, Riva ģimenes vēstule, kurā bija uzdots ārvalstu bankām piešķirt līdzekļus, ļāva efektīvi veikt nodošanu uzņēmumam Ilva. Tāpēc Riva aktīvu nodošanas uzņēmumam Ilva pamats ir privātais izlīguma nolīgums starp Riva ģimeni un uzņēmumu Ilva, kas nav attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz Riva aktīvu nodošanas uzņēmumam Ilva attiecināmību uz valsti Komisija norāda, ka šī nodošana bija daļa no plašāka darījuma, par kuru lēma Riva ģimene un uzņēmums Ilva. Un atkal netiek apstrīdēts tas, ka sākotnēji tā bija Itālijas iestāžu iecere nodot aktīvus no Riva ģimenes uzņēmumam Ilva pirms kriminālprocesa beigām. Tomēr galīgo lēmumu Riva ģimene pieņēma ar izlīguma nolīgumu, kuru īstenojot, Riva ģimenes vēstule, kurā bija uzdots ārvalstu bankām piešķirt līdzekļus, ļāva efektīvi veikt nodošanu uzņēmumam Ilva. Tāpēc Riva aktīvu nodošanas uzņēmumam Ilva pamats ir privātais izlīguma nolīgums starp Riva ģimeni un uzņēmumu Ilva, kas nav attiecināms uz valsti.

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Ilva

| (150) | Turklāt attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības esību Komisija konstatē, ka, pamatojoties uz izlīguma nolīgumu ar Riva ģimeni, nešķiet, ka uzņēmums Ilva būtu saņēmis kādu labumu, ko tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos. Riva ģimenei bija stimuls sākt izlīguma sarunas, jo tā bija pakļauta riskam palikt parādā uzņēmumam Ilva EUR [..] par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām, pieņemot, ka valsts tiesnesis apstiprinātu visas uzņēmuma Ilva prasības. Savukārt uzņēmumam Ilva bija steidzami nepieciešama likviditāte gan kārtējo darbību finansēšanai, gan Vides plānā noteikto sakārtošanas pasākumu veikšanai. Tāpēc uzņēmums Ilva piekrita atteikties no turpmākām prasībām (kuru vērtība, iespējams, varētu būt līdz pat EUR [..]) apmaiņā pret tūlītēju aktīvu nodošanu apmēram EUR 1,2 miljardu apmērā, no kuriem daļa ir Riva aktīvi, uz kuriem attiecas Dekrētlikums Nr. 1/2015. Šāda rīcība ataino to, ka piesardzīgi tirgus dalībnieki, kas nevēlas ciest zaudējumus, var izvēlēties atrisināt strīdu miermīlīgi, nevis vērsties pie tiesneša vai miertiesneša pēc ilgstošas tiesvedības. Ņemot to vērā, nekas neliecina, ka uzņēmuma Ilva un Riva ģimenes izlīguma nolīgums netika parakstīts abu privātpersonu abpusējās interesēs. Tāpēc, tā kā izlīguma nolīgums kopumā tika parakstīts parastos tirgus apstākļos starp uzņēmumu Ilva un tā akcionāriem un tāpēc nedod ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, arī Riva aktīvu nodošana, kas ir vispārīga izlīguma daļa, nedod ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības esību Komisija konstatē, ka, pamatojoties uz izlīguma nolīgumu ar Riva ģimeni, nešķiet, ka uzņēmums Ilva būtu saņēmis kādu labumu, ko tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos. Riva ģimenei bija stimuls sākt izlīguma sarunas, jo tā bija pakļauta riskam palikt parādā uzņēmumam Ilva EUR [..] par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām, pieņemot, ka valsts tiesnesis apstiprinātu visas uzņēmuma Ilva prasības. Savukārt uzņēmumam Ilva bija steidzami nepieciešama likviditāte gan kārtējo darbību finansēšanai, gan Vides plānā noteikto sakārtošanas pasākumu veikšanai. Tāpēc uzņēmums Ilva piekrita atteikties no turpmākām prasībām (kuru vērtība, iespējams, varētu būt līdz pat EUR [..]) apmaiņā pret tūlītēju aktīvu nodošanu apmēram EUR 1,2 miljardu apmērā, no kuriem daļa ir Riva aktīvi, uz kuriem attiecas Dekrētlikums Nr. 1/2015. Šāda rīcība ataino to, ka piesardzīgi tirgus dalībnieki, kas nevēlas ciest zaudējumus, var izvēlēties atrisināt strīdu miermīlīgi, nevis vērsties pie tiesneša vai miertiesneša pēc ilgstošas tiesvedības. Ņemot to vērā, nekas neliecina, ka uzņēmuma Ilva un Riva ģimenes izlīguma nolīgums netika parakstīts abu privātpersonu abpusējās interesēs. Tāpēc, tā kā izlīguma nolīgums kopumā tika parakstīts parastos tirgus apstākļos starp uzņēmumu Ilva un tā akcionāriem un tāpēc nedod ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, arī Riva aktīvu nodošana, kas ir vispārīga izlīguma daļa, nedod ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva.

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

Riva

Ilva

Riva

Ilva

Ilva

Riva

Ilva

| (151) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Riva aktīvu nodošana uzņēmumam Ilva Dekrētlikumā Nr. 1/2015 paredzētajā juridiskajā formā nedod ekonomisku priekšrocību un nav attiecināma uz Itālijas valsti. |
| --- | --- |

(151)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Riva aktīvu nodošana uzņēmumam Ilva Dekrētlikumā Nr. 1/2015 paredzētajā juridiskajā formā nedod ekonomisku priekšrocību un nav attiecināma uz Itālijas valsti.

Riva

Ilva

5.2.1.1.   Secinājums par pasākumu Nr. 1

Secinājums par pasākumu Nr. 1

| (152) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem, Komisija secina, ka īstenotais pasākums nav attiecināms uz valsti. Tā kā LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, Komisija secina, ka pasākums Nr. 1 nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(152)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem, Komisija secina, ka īstenotais pasākums nav attiecināms uz valsti. Tā kā LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, Komisija secina, ka pasākums Nr. 1 nav valsts atbalsts.

5.2.2.   Pasākums Nr. 2

Pasākums Nr. 2

5.2.2.1.   Ekonomiska priekšrocība, ko sniedz valsts līdzekļi

Ekonomiska priekšrocība, ko sniedz valsts līdzekļi

| (153) | Lai novērtētu, vai pasākums Nr. 2 sniedz ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, Komisija vispirms analizēja Itālijas argumentus, kas izklāstīti 87. apsvērumā, attiecībā uz šā pasākuma regulatīvo būtību. Kā norādīja Itālija, attiecīgā tiesību norma īsteno vispārēju tiesību principu, kas ļauj piemērot prioritāra prasījuma statusu kredītiem, ja tas nepieciešams uzņēmuma vērtības saglabāšanai un tā aktīvu pārvaldībai. |
| --- | --- |

(153)

Lai novērtētu, vai pasākums Nr. 2 sniedz ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, Komisija vispirms analizēja Itālijas argumentus, kas izklāstīti 87. apsvērumā, attiecībā uz šā pasākuma regulatīvo būtību. Kā norādīja Itālija, attiecīgā tiesību norma īsteno vispārēju tiesību principu, kas ļauj piemērot prioritāra prasījuma statusu kredītiem, ja tas nepieciešams uzņēmuma vērtības saglabāšanai un tā aktīvu pārvaldībai.

Ilva

| (154) | Pieņemot pasākumu Nr. 2, Itālija piemēroja prioritārā prasījuma režīmu visiem valstij stratēģiski svarīgiem gandrīz maksātnespējīgiem uzņēmumiem, tādiem kā Ilva, un šāds režīms ir maksātnespējas procedūru kopīga iezīme. Tā ir svarīga iezīme vispārīgajā maksātnespējas tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz visiem maksātnespējīgiem vai gandrīz maksātnespējīgiem uzņēmumiem Itālijā (“Legge Fallimentare”, kā noteikts 1942. gada 16. martaRegio decreto, Nr. 267 (sk. 92. apsvērumu)). |
| --- | --- |

(154)

Pieņemot pasākumu Nr. 2, Itālija piemēroja prioritārā prasījuma režīmu visiem valstij stratēģiski svarīgiem gandrīz maksātnespējīgiem uzņēmumiem, tādiem kā Ilva, un šāds režīms ir maksātnespējas procedūru kopīga iezīme. Tā ir svarīga iezīme vispārīgajā maksātnespējas tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz visiem maksātnespējīgiem vai gandrīz maksātnespējīgiem uzņēmumiem Itālijā (“Legge Fallimentare”, kā noteikts 1942. gada 16. martaRegio decreto, Nr. 267 (sk. 92. apsvērumu)).

Ilva

Legge Fallimentare

Regio decreto

| (155) | Komisija uzskata, ka, tā kā Itālija rīkojās kā valsts regulatīvā iestāde, nevis ieguldītājs, nav pamata piemērot tirgus ekonomikas dalībnieka testu attiecībā uz pasākumu Nr. 2 (66). Citiem vārdiem sakot, pieņemot pasākumu Nr. 2, Itālija rīkojās, pildot savas regulatīvās valsts pilnvaras, lai saglabātu tādu uzņēmumu aktīvu vērtību, kuriem draud maksātnespēja, nevis kā tirgus dalībnieks. Patiesi, ar pasākumu Nr. 2 Itālija vienpusēji atkārtoti noteica uzņēmuma Ilva kreditoru prioritāti, un to nevar salīdzināt ar privātpersonu veiktām darbībām. Tikai valstij ir pilnvaras pakārtot visas pašreizējās prasības (tostarp prioritāro aizņēmumu) jaunākajām prasībām, un tādas pilnvaras nav privātajiem kreditoriem vai privātpersonām vispār. Tāpēc pasākumam Nr. 2 nevar piemērot tirgus ekonomikas dalībnieka testu. |
| --- | --- |

(155)

Komisija uzskata, ka, tā kā Itālija rīkojās kā valsts regulatīvā iestāde, nevis ieguldītājs, nav pamata piemērot tirgus ekonomikas dalībnieka testu attiecībā uz pasākumu Nr. 2 (66). Citiem vārdiem sakot, pieņemot pasākumu Nr. 2, Itālija rīkojās, pildot savas regulatīvās valsts pilnvaras, lai saglabātu tādu uzņēmumu aktīvu vērtību, kuriem draud maksātnespēja, nevis kā tirgus dalībnieks. Patiesi, ar pasākumu Nr. 2 Itālija vienpusēji atkārtoti noteica uzņēmuma Ilva kreditoru prioritāti, un to nevar salīdzināt ar privātpersonu veiktām darbībām. Tikai valstij ir pilnvaras pakārtot visas pašreizējās prasības (tostarp prioritāro aizņēmumu) jaunākajām prasībām, un tādas pilnvaras nav privātajiem kreditoriem vai privātpersonām vispār. Tāpēc pasākumam Nr. 2 nevar piemērot tirgus ekonomikas dalībnieka testu.

66

Ilva

| (156) | Tā kā tirgus ekonomikas dalībnieka testu nevar piemērot, izšķirošais kritērijs, lai noteiktu, vai pasākums Nr. 2 piešķir priekšrocību, nav tas, vai valsts pasākuma dēļ palielinās vai samazinās valsts līdzekļu apmērs. Tomēr Komisijai aizvien ir jānovērtē, vai pasākums Nr. 2 paredz kādu citu valsts līdzekļu izraisītu priekšrocības formu. |
| --- | --- |

(156)

Tā kā tirgus ekonomikas dalībnieka testu nevar piemērot, izšķirošais kritērijs, lai noteiktu, vai pasākums Nr. 2 piešķir priekšrocību, nav tas, vai valsts pasākuma dēļ palielinās vai samazinās valsts līdzekļu apmērs. Tomēr Komisijai aizvien ir jānovērtē, vai pasākums Nr. 2 paredz kādu citu valsts līdzekļu izraisītu priekšrocības formu.

| (157) | Iepriekš minētajos apstākļos iespējami mazāka iespējamība valstij atgūt parādus no valsts struktūrām pēc tam, kad jaunam parādam tiek piešķirts prioritāra prasījuma statuss, ir tikai attiecīgā regulatīvā pasākuma blakusefekts. Attiecīgā likuma grozījumu galvenais mērķis un sekas nebija atteikties no uzņēmuma Ilva parāda valstij, tādējādi atbalstot uzņēmumu Ilva. Turklāt, kā norādīja Itālijas iestādes, prioritārā prasījuma statusu aizdevumiem var piešķirt arī saskaņā ar vispārējo maksātnespējas likumu (92. apsvērums) un ir empīriski pierādījumi tam, ka Itālijā aizvien biežāk tiek izmantoti kredīti maksātnespējīgiem uzņēmumiem, noslēdzot Tiesas uzraudzītus sadarbības līgumus, kopš 2010. gadā ieviestajām reformām, kas ir pakāpeniski paplašinājušas prioritāra prasījuma kredītu darbības jomu (67). Kā apstiprināja Tiesa, valsts līdzekļu pārskaitīšana, ja tā ir pasākuma neatņemama daļa, neizraisa negatīvu netiešu ietekmi uz valsts ieņēmumiem regulatīvu pasākumu dēļ (68). Tāpēc, tā kā iespējamā negatīvā ietekme uz uzņēmumam Ilva piešķirtajiem valsts kredītiem ir neatņemama prioritāra prasījuma režīma daļa maksātnespējas procesos Itālijā, tas nevar būt līdzeklis īpašas priekšrocības piešķiršanai uzņēmumam Ilva no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(157)

Iepriekš minētajos apstākļos iespējami mazāka iespējamība valstij atgūt parādus no valsts struktūrām pēc tam, kad jaunam parādam tiek piešķirts prioritāra prasījuma statuss, ir tikai attiecīgā regulatīvā pasākuma blakusefekts. Attiecīgā likuma grozījumu galvenais mērķis un sekas nebija atteikties no uzņēmuma Ilva parāda valstij, tādējādi atbalstot uzņēmumu Ilva. Turklāt, kā norādīja Itālijas iestādes, prioritārā prasījuma statusu aizdevumiem var piešķirt arī saskaņā ar vispārējo maksātnespējas likumu (92. apsvērums) un ir empīriski pierādījumi tam, ka Itālijā aizvien biežāk tiek izmantoti kredīti maksātnespējīgiem uzņēmumiem, noslēdzot Tiesas uzraudzītus sadarbības līgumus, kopš 2010. gadā ieviestajām reformām, kas ir pakāpeniski paplašinājušas prioritāra prasījuma kredītu darbības jomu (67). Kā apstiprināja Tiesa, valsts līdzekļu pārskaitīšana, ja tā ir pasākuma neatņemama daļa, neizraisa negatīvu netiešu ietekmi uz valsts ieņēmumiem regulatīvu pasākumu dēļ (68). Tāpēc, tā kā iespējamā negatīvā ietekme uz uzņēmumam Ilva piešķirtajiem valsts kredītiem ir neatņemama prioritāra prasījuma režīma daļa maksātnespējas procesos Itālijā, tas nevar būt līdzeklis īpašas priekšrocības piešķiršanai uzņēmumam Ilva no valsts līdzekļiem.

Ilva

Ilva

67

68

Ilva

Ilva

5.2.2.2.   Secinājums par pasākumu Nr. 2

Secinājums par pasākumu Nr. 2

| (158) | Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 nepiešķir uzņēmumam Ilva ekonomisku priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(158)

Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 nepiešķir uzņēmumam Ilva ekonomisku priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 nav valsts atbalsts.

Ilva

5.2.3.   Pasākums Nr. 3

Pasākums Nr. 3

5.2.3.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (159) | Attiecībā uz šā pasākuma valstisko izcelsmi Komisija konstatē, ka pasākums ir Ekonomikas un finanšu ministrijas piešķirta aizdevuma garantija. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz šā pasākuma valstisko izcelsmi Komisija konstatē, ka pasākums ir Ekonomikas un finanšu ministrijas piešķirta aizdevuma garantija.

| (160) | Ņemot vērā to, ka dalībvalsts jēdziens ietver visu līmeņu valsts iestādes neatkarīgi no tā, vai iestāde ir valsts, reģionāla vai vietēja iestāde, Komisija secina, ka pasākums ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā to, ka dalībvalsts jēdziens ietver visu līmeņu valsts iestādes neatkarīgi no tā, vai iestāde ir valsts, reģionāla vai vietēja iestāde, Komisija secina, ka pasākums ir attiecināms uz valsti.

| (161) | Valsts garantijas apdraud valsts līdzekļus, jo vajadzības gadījumā tās tiktu izmaksātas no valsts budžeta. Šā iemesla dēļ un pretēji Itālijas iestāžu argumentam pat pienācīgi atlīdzinātas valsts garantijas ietver valsts līdzekļus. Turklāt, kā izklāstīts tālāk, Komisija šajā gadījumā konstatē arī to, ka, tā kā Itālijas iekasētā garantijas maksa ir mazāka par to, kas atbilstu tirgus nosacījumiem, Itālijas valsts arī atteicās – un aizvien atsakās – no līdzekļiem, kurus tā iegūtu ar lielāku, tirgum atbilstīgu garantijas maksu. Valsts garantijas, tostarp iekasētās maksas, noteikumu novērtēšana var vienīgi izslēgt ekonomiskas priekšrocības esību (ja tie neatbilst tirgus noteikumiem), nevis valsts līdzekļu esību, kas ir neapstrīdama. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums Nr. 3 ietver valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(161)

Valsts garantijas apdraud valsts līdzekļus, jo vajadzības gadījumā tās tiktu izmaksātas no valsts budžeta. Šā iemesla dēļ un pretēji Itālijas iestāžu argumentam pat pienācīgi atlīdzinātas valsts garantijas ietver valsts līdzekļus. Turklāt, kā izklāstīts tālāk, Komisija šajā gadījumā konstatē arī to, ka, tā kā Itālijas iekasētā garantijas maksa ir mazāka par to, kas atbilstu tirgus nosacījumiem, Itālijas valsts arī atteicās – un aizvien atsakās – no līdzekļiem, kurus tā iegūtu ar lielāku, tirgum atbilstīgu garantijas maksu. Valsts garantijas, tostarp iekasētās maksas, noteikumu novērtēšana var vienīgi izslēgt ekonomiskas priekšrocības esību (ja tie neatbilst tirgus noteikumiem), nevis valsts līdzekļu esību, kas ir neapstrīdama. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums Nr. 3 ietver valsts līdzekļus.

5.2.3.2.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (162) | Iedibinātajā judikatūrā ir noteikts, ka, lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, cita starpā ir jānosaka, vai saņēmējs uzņēmums guva ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (69). |
| --- | --- |

(162)

Iedibinātajā judikatūrā ir noteikts, ka, lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, cita starpā ir jānosaka, vai saņēmējs uzņēmums guva ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (69).

69

| (163) | Ekonomiska priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finanšu stāvoklis ir uzlabojies valsts tādas iejaukšanās rezultātā, kuras nosacījumi atšķiras no parastajiem tirgus nosacījumiem (70). Tomēr ne vienmēr valsts iestādes iejaukšanās piešķir priekšrocību atbalsta saņēmējam un kā tāda tā nav atbalsts, ja tiek veikta atbilstīgi parastiem tirgus nosacījumiem. Citiem vārdiem sakot, ja valsts iestāde rīkojas tā, kā rīkotos piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgos apstākļos, tas nebūtu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(163)

Ekonomiska priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finanšu stāvoklis ir uzlabojies valsts tādas iejaukšanās rezultātā, kuras nosacījumi atšķiras no parastajiem tirgus nosacījumiem (70). Tomēr ne vienmēr valsts iestādes iejaukšanās piešķir priekšrocību atbalsta saņēmējam un kā tāda tā nav atbalsts, ja tiek veikta atbilstīgi parastiem tirgus nosacījumiem. Citiem vārdiem sakot, ja valsts iestāde rīkojas tā, kā rīkotos piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgos apstākļos, tas nebūtu valsts atbalsts.

70

| (164) | Šajā saistībā Itālijas iestādes apgalvo, ka prēmija, ko iekasēja Itālijas iestādes par valsts garantiju, tika noteikta atbilstīgi [..] eksperta ieteikumam (71). Pēc būtības atlīdzība par valsts uzņemto risku atbilst atlīdzībai, ko būtu pieprasījis piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks, un garantija nepiešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(164)

Šajā saistībā Itālijas iestādes apgalvo, ka prēmija, ko iekasēja Itālijas iestādes par valsts garantiju, tika noteikta atbilstīgi [..] eksperta ieteikumam (71). Pēc būtības atlīdzība par valsts uzņemto risku atbilst atlīdzībai, ko būtu pieprasījis piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks, un garantija nepiešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva.

71

Ilva

| (165) | Savukārt ieinteresētās personas savās piezīmēs par pasākumu Nr. 3 norādīja, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu piekritis šādiem finanšu nosacījumiem. Jo īpaši WV Stahl lūdz Komisijai noteikt piemērojamo tirgus likmi un nesaderīgā atbalsta summu, kas bija starpība starp tirgus likmi un faktisko likmi, ko Itālijas iestādes iekasēja no uzņēmuma Ilva. |
| --- | --- |

(165)

Savukārt ieinteresētās personas savās piezīmēs par pasākumu Nr. 3 norādīja, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu piekritis šādiem finanšu nosacījumiem. Jo īpaši WV Stahl lūdz Komisijai noteikt piemērojamo tirgus likmi un nesaderīgā atbalsta summu, kas bija starpība starp tirgus likmi un faktisko likmi, ko Itālijas iestādes iekasēja no uzņēmuma Ilva.

WV Stahl

Ilva

| (166) | Kā provizorisku piezīmi Komisija vēlas norādīt, ka attiecīgās valsts garantijas piešķiršanas laikā bija sākta uzņēmuma Ilva maksātnespējas procedūra. Pēc būtības tas kvalificējās kā grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar 20. punkta c) apakšpunktu Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (72). |
| --- | --- |

(166)

Kā provizorisku piezīmi Komisija vēlas norādīt, ka attiecīgās valsts garantijas piešķiršanas laikā bija sākta uzņēmuma Ilva maksātnespējas procedūra. Pēc būtības tas kvalificējās kā grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar 20. punkta c) apakšpunktu Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (72).

Ilva

72

| (167) | Paziņojuma par garantijām 4.1. iedaļā Komisija paskaidro, ka “grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, izsniedzot garantiju, prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija” (73). Šādu pieeju izmantoja arī Tiesa, kas noteica, ka tad, ja valsts piešķir garantiju bankas aizdevumam grūtībās nonākušam uzņēmumam “bez pienācīgas apsvēršanas”, šādas garantijas ir uzskatāmas par atbalstu garantētā aizdevuma apmērā (74). |
| --- | --- |

(167)

Paziņojuma par garantijām 4.1. iedaļā Komisija paskaidro, ka “grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, izsniedzot garantiju, prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija” (73). Šādu pieeju izmantoja arī Tiesa, kas noteica, ka tad, ja valsts piešķir garantiju bankas aizdevumam grūtībās nonākušam uzņēmumam “bez pienācīgas apsvēršanas”, šādas garantijas ir uzskatāmas par atbalstu garantētā aizdevuma apmērā (74).

73

74

| (168) | Ņemot to vērā, Komisija vispirms novērtēja, vai pārbaudāmajā lietā bija apstākļi, kuros iespēja, ka aizņēmējs nebūtu spējīgs atmaksāt aizdevumu, ir tik liela, ka garantētā aizdevuma summa ir atbalsts pilnā apmērā. Grūtībās nonācis uzņēmums ir uzņēmums, kurā ir bijis nopietns ekonomisks un finansiāls satricinājums un kurš bez valsts iejaukšanās gandrīz noteikti izbeigtu uzņēmējdarbību īsā vai vidējā termiņā. Šajos apstākļos ir iespējams, ka neviens tirgus dalībnieks nepiešķirtu aizdevumu vai garantiju šādam uzņēmumam ar jebkādu likmi, tāpēc jebkurš valsts aizdevums vai garantija šādam uzņēmumam būtībā būtu atbalsts (garantētā) aizdevuma pilnā apmērā. Tomēr šis centrālais pieņēmums ir jāpārbauda salīdzinājumā ar katras lietas faktiem un, ja pret atbalsta saņēmēju ir ierosināts maksātnespējas process, attiecībā pret attiecīgajā dalībvalstī piemērojamajiem maksātnespējas noteikumiem. |
| --- | --- |

(168)

Ņemot to vērā, Komisija vispirms novērtēja, vai pārbaudāmajā lietā bija apstākļi, kuros iespēja, ka aizņēmējs nebūtu spējīgs atmaksāt aizdevumu, ir tik liela, ka garantētā aizdevuma summa ir atbalsts pilnā apmērā. Grūtībās nonācis uzņēmums ir uzņēmums, kurā ir bijis nopietns ekonomisks un finansiāls satricinājums un kurš bez valsts iejaukšanās gandrīz noteikti izbeigtu uzņēmējdarbību īsā vai vidējā termiņā. Šajos apstākļos ir iespējams, ka neviens tirgus dalībnieks nepiešķirtu aizdevumu vai garantiju šādam uzņēmumam ar jebkādu likmi, tāpēc jebkurš valsts aizdevums vai garantija šādam uzņēmumam būtībā būtu atbalsts (garantētā) aizdevuma pilnā apmērā. Tomēr šis centrālais pieņēmums ir jāpārbauda salīdzinājumā ar katras lietas faktiem un, ja pret atbalsta saņēmēju ir ierosināts maksātnespējas process, attiecībā pret attiecīgajā dalībvalstī piemērojamajiem maksātnespējas noteikumiem.

| (169) | Attiecībā uz pēdējo minēto aspektu Komisija norāda, ka Itālijas maksātnespējas tiesību aktos lielu uzņēmumu likvidācijas procesa gadījumā augstāka atmaksas prioritāte (pre-deduzione) ir noteikta jauniem aizdevumiem, kas tika piešķirti maksātnespējas procesa laikā, salīdzinājumā ar aizdevumiem, kas tika piešķirti pirms paziņojuma par maksātnespēju izdošanas. Turklāt atšķirībā no aizdevumiem, kas tika piešķirti pirms paziņojuma par maksātnespēju izdošanas, par aizdevumiem, kas tika piešķirti maksātnespējas procesa laikā, turpina krāties procenti. Šo noteikumu mērķis ir stimulēt iespējamos kreditorus atbalstīt uzņēmumu maksātnespējas procesa laikā, lai nepieļautu tā aktīvu vērtības samazināšanos, gaidot procesa iznākumu (pārstrukturēšanu, pārdošanu vai likvidāciju). |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz pēdējo minēto aspektu Komisija norāda, ka Itālijas maksātnespējas tiesību aktos lielu uzņēmumu likvidācijas procesa gadījumā augstāka atmaksas prioritāte (pre-deduzione) ir noteikta jauniem aizdevumiem, kas tika piešķirti maksātnespējas procesa laikā, salīdzinājumā ar aizdevumiem, kas tika piešķirti pirms paziņojuma par maksātnespēju izdošanas. Turklāt atšķirībā no aizdevumiem, kas tika piešķirti pirms paziņojuma par maksātnespēju izdošanas, par aizdevumiem, kas tika piešķirti maksātnespējas procesa laikā, turpina krāties procenti. Šo noteikumu mērķis ir stimulēt iespējamos kreditorus atbalstīt uzņēmumu maksātnespējas procesa laikā, lai nepieļautu tā aktīvu vērtības samazināšanos, gaidot procesa iznākumu (pārstrukturēšanu, pārdošanu vai likvidāciju).

pre-deduzione

| (170) | Tikai tas vien, ka šādi noteikumi pastāv, liecina, ka aizdevēji dažos gadījumos piekrīt aizdot jaunus līdzekļus uzņēmumiem, kas atrodas maksātnespējas procesā (t. i., grūtībās nonākušiem uzņēmumiem). |
| --- | --- |

(170)

Tikai tas vien, ka šādi noteikumi pastāv, liecina, ka aizdevēji dažos gadījumos piekrīt aizdot jaunus līdzekļus uzņēmumiem, kas atrodas maksātnespējas procesā (t. i., grūtībās nonākušiem uzņēmumiem).

| (171) | Tas arī liecina, ka iemesls, kāpēc aizdevējs vai galvotājs sadarbojas ar grūtībās nonākušu aizņēmēju, var nedaudz atšķirties no iemesla, kāds būtu parastā uzņēmējdarbības situācijā. No vienas puses, abās situācijās aizdevējs vai galvotājs vērtēs iespējamību, ka aizņēmējs nespēj atmaksāt aizdevumu. No otras puses, parastā uzņēmējdarbības situācijā uzsvars vispirms būs uz iespējamu aizņēmēja saistību nepildīšanu, savukārt gadījumā, kad ir iespējams, ka aizņēmējs kādā brīdī nepildīs savas saistības, varētu tikt pievērsta lielāka uzmanība saistību nepildīšanas zaudējumiem (SNZ) attiecībā uz aizdevumu vai garantiju. |
| --- | --- |

(171)

Tas arī liecina, ka iemesls, kāpēc aizdevējs vai galvotājs sadarbojas ar grūtībās nonākušu aizņēmēju, var nedaudz atšķirties no iemesla, kāds būtu parastā uzņēmējdarbības situācijā. No vienas puses, abās situācijās aizdevējs vai galvotājs vērtēs iespējamību, ka aizņēmējs nespēj atmaksāt aizdevumu. No otras puses, parastā uzņēmējdarbības situācijā uzsvars vispirms būs uz iespējamu aizņēmēja saistību nepildīšanu, savukārt gadījumā, kad ir iespējams, ka aizņēmējs kādā brīdī nepildīs savas saistības, varētu tikt pievērsta lielāka uzmanība saistību nepildīšanas zaudējumiem (SNZ) attiecībā uz aizdevumu vai garantiju.

| (172) | Maksātnespējas procesā esošu lielu uzņēmumu gadījumā, ja vien nav liela iespējamība, ka uzņēmums pats veiksmīgi pārstrukturēsies vai to nopirks jauns ieguldītājs kopā ar tā saistībām, SNZ attiecībā uz jaunu aizdevumu galvenokārt būs atkarīgi no paredzētās uzņēmuma likvidācijas vērtības, attiecībā uz kuru aizdevējam būs atmaksas prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem prioritārā prasījuma noteikumiem. Dažos gadījumos paredzamā likvidācijas vērtība var būt zemāka nekā uzņēmuma prioritārā prasījuma parādu summa. Šādos gadījumos uzņēmumam var būs grūtības piekļūt privātam finansējumam un ir lielāka iespējamība, ka valsts garantija radīs priekšrocību visas garantētās summas apmērā. Tomēr gadījumos, kad paredzamā likvidācijas procesa vērtība ir liela, privātiem aizdevējiem (vai galvotājiem), kas nodarbojas ar riskantiem kredītiem, var būt ekonomisks pamatojums piešķirt aizdevumu. |
| --- | --- |

(172)

Maksātnespējas procesā esošu lielu uzņēmumu gadījumā, ja vien nav liela iespējamība, ka uzņēmums pats veiksmīgi pārstrukturēsies vai to nopirks jauns ieguldītājs kopā ar tā saistībām, SNZ attiecībā uz jaunu aizdevumu galvenokārt būs atkarīgi no paredzētās uzņēmuma likvidācijas vērtības, attiecībā uz kuru aizdevējam būs atmaksas prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem prioritārā prasījuma noteikumiem. Dažos gadījumos paredzamā likvidācijas vērtība var būt zemāka nekā uzņēmuma prioritārā prasījuma parādu summa. Šādos gadījumos uzņēmumam var būs grūtības piekļūt privātam finansējumam un ir lielāka iespējamība, ka valsts garantija radīs priekšrocību visas garantētās summas apmērā. Tomēr gadījumos, kad paredzamā likvidācijas procesa vērtība ir liela, privātiem aizdevējiem (vai galvotājiem), kas nodarbojas ar riskantiem kredītiem, var būt ekonomisks pamatojums piešķirt aizdevumu.

| (173) | Uzņēmuma Ilva gadījumā veiksmīgais pārdošanas rezultāts liecina, ka uzņēmuma Ilva aktīvu tirgus vērtība palika augsta neatkarīgi no uzņēmuma saimnieciskajām grūtībām: šie aktīvi tika pārdoti par summu EUR 1,8 miljardi. Šī summa nav īpaši pārsteidzoša, ņemot vērā uzņēmuma Ilva konkurētspējas priekšrocības: Taranto rūpnīca ir lielākā integrētā tērauda ražošanas rūpnīca Dienvideiropā un uzņēmuma Ilva rūpnīcas ir stratēģiski izvietotas svarīgos importa un eksporta maršrutos un tuvu Eiropas otra lielākā tērauda ražošanas tirgus (Itālijas) centram. |
| --- | --- |

(173)

Uzņēmuma Ilva gadījumā veiksmīgais pārdošanas rezultāts liecina, ka uzņēmuma Ilva aktīvu tirgus vērtība palika augsta neatkarīgi no uzņēmuma saimnieciskajām grūtībām: šie aktīvi tika pārdoti par summu EUR 1,8 miljardi. Šī summa nav īpaši pārsteidzoša, ņemot vērā uzņēmuma Ilva konkurētspējas priekšrocības: Taranto rūpnīca ir lielākā integrētā tērauda ražošanas rūpnīca Dienvideiropā un uzņēmuma Ilva rūpnīcas ir stratēģiski izvietotas svarīgos importa un eksporta maršrutos un tuvu Eiropas otra lielākā tērauda ražošanas tirgus (Itālijas) centram.

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

| (174) | Uzņēmuma Ilva aktīvu tirgus vērtības un sliktās saimnieciskās veiktspējas neatbilstību var izskaidrot ar vairākiem īpašiem faktoriem, tostarp abiem tālāk izklāstītajiem faktoriem:






  a) | uzņēmuma Ilva ražošana ir administratīvi ierobežota līdz 6 miljoniem tonnu, kas ir daudz mazāk par kopējo ražošanas jaudu, jo tad, ja uzņēmums darbotos ar pilnu ražošanas jaudu ar pašreizējo vides aprīkojumu, tiktu nodarīts kaitējums videi. Tā kā tādas tērauda ražotnes kā Taranto rūpnīca ir ārkārtīgi kapitālietilpīgas, ar lielām pastāvīgajām izmaksām, šīm ražotnēm ir jādarbojas gandrīz ar pilnu jaudu, lai tās būtu ienesīgas. Uzņēmuma Ilva ražošanas ierobežojums, kas noteikts ar vidi saistītu iemeslu dēļ, neizbēgami izraisīja tā ienesīguma samazināšanos. Tomēr, veicot pareizus ieguldījumus vides jomā, uzņēmums Ilva varētu atgriezties pie optimālāka ražošanas līmeņa. Šis potenciāls izskaidro to, kāpēc uzņēmuma Ilva aktīvi palika vērtīgi tādu iespējamo ieguldītāju skatījumā, kuri bija gatavi veikt ieguldījumus; |
| --- | --- | --- |

(174)

Uzņēmuma Ilva aktīvu tirgus vērtības un sliktās saimnieciskās veiktspējas neatbilstību var izskaidrot ar vairākiem īpašiem faktoriem, tostarp abiem tālāk izklāstītajiem faktoriem:

Ilva

a)

uzņēmuma Ilva ražošana ir administratīvi ierobežota līdz 6 miljoniem tonnu, kas ir daudz mazāk par kopējo ražošanas jaudu, jo tad, ja uzņēmums darbotos ar pilnu ražošanas jaudu ar pašreizējo vides aprīkojumu, tiktu nodarīts kaitējums videi. Tā kā tādas tērauda ražotnes kā Taranto rūpnīca ir ārkārtīgi kapitālietilpīgas, ar lielām pastāvīgajām izmaksām, šīm ražotnēm ir jādarbojas gandrīz ar pilnu jaudu, lai tās būtu ienesīgas. Uzņēmuma Ilva ražošanas ierobežojums, kas noteikts ar vidi saistītu iemeslu dēļ, neizbēgami izraisīja tā ienesīguma samazināšanos. Tomēr, veicot pareizus ieguldījumus vides jomā, uzņēmums Ilva varētu atgriezties pie optimālāka ražošanas līmeņa. Šis potenciāls izskaidro to, kāpēc uzņēmuma Ilva aktīvi palika vērtīgi tādu iespējamo ieguldītāju skatījumā, kuri bija gatavi veikt ieguldījumus;

Ilva

Ilva

Ilva

Ilva

| b) | uzņēmumam Ilva bija ārkārtas pārvaldība piecus gadus – vispirms vides jautājumu dēļ, pēc tam finanšu grūtību dēļ. Tā kā uzņēmums Ilva aktīvi nedarbojās parastos tirgus apstākļos vairākus gadus, uzņēmumam radās finanšu grūtības, un tas nozīmē, ka šos aktīvus nevarēja izmantot ienesīgi ar parastiem tirgus nosacījumiem un pareiza apmēra privātiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam Ilva bija ārkārtas pārvaldība piecus gadus – vispirms vides jautājumu dēļ, pēc tam finanšu grūtību dēļ. Tā kā uzņēmums Ilva aktīvi nedarbojās parastos tirgus apstākļos vairākus gadus, uzņēmumam radās finanšu grūtības, un tas nozīmē, ka šos aktīvus nevarēja izmantot ienesīgi ar parastiem tirgus nosacījumiem un pareiza apmēra privātiem ieguldījumiem.

Ilva

Ilva

| (175) | Uzņēmuma Ilva finanšu grūtību iemesli bija zināmi ilgu laiku. Tā kā tie nebija saistīti ar uzņēmuma Ilva aktīvu patieso vērtību, tie netraucēja tirgus dalībniekiem interesēties par uzņēmuma Ilva aktīvu iegādi ne vien pēdējā pārdošanas procesa laikā, bet arī ilgi pirms tam (75). |
| --- | --- |

(175)

Uzņēmuma Ilva finanšu grūtību iemesli bija zināmi ilgu laiku. Tā kā tie nebija saistīti ar uzņēmuma Ilva aktīvu patieso vērtību, tie netraucēja tirgus dalībniekiem interesēties par uzņēmuma Ilva aktīvu iegādi ne vien pēdējā pārdošanas procesa laikā, bet arī ilgi pirms tam (75).

Ilva

Ilva

Ilva

75

| (176) | Var secināt, ka jau tad, kad tika piešķirta valsts garantija 2015. gada aprīlī, pamatoti varēja paredzēt, ka uzņēmuma Ilva aktīvu pārdošanas vai likvidācijas cena būs augsta. Tā kā Itālijas maksātnespējas tiesību aktos lielu uzņēmumu gadījumā ir noteikts, ka jauni aizdevumi ir prioritāra prasījuma aizdevumi, šī pārdošanas cena likvidācijas procesā tiktu primāri izmantota jauno aizdevumu atmaksai (vai šo aizdevumu garantiju atmaksai, ja tādas tiktu izmantotas). Pamatojoties uz Itālijas iestāžu iesniegto informāciju, bija paredzams, ka laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 3, uzņēmuma Ilva parādi tiktu atmaksāti šādā secībā (76):

  1. grafiks


  Uzņēmuma Ilva parādu atmaksas secība 2015. gada aprīlī

  [..] |
| --- | --- |

(176)

Var secināt, ka jau tad, kad tika piešķirta valsts garantija 2015. gada aprīlī, pamatoti varēja paredzēt, ka uzņēmuma Ilva aktīvu pārdošanas vai likvidācijas cena būs augsta. Tā kā Itālijas maksātnespējas tiesību aktos lielu uzņēmumu gadījumā ir noteikts, ka jauni aizdevumi ir prioritāra prasījuma aizdevumi, šī pārdošanas cena likvidācijas procesā tiktu primāri izmantota jauno aizdevumu atmaksai (vai šo aizdevumu garantiju atmaksai, ja tādas tiktu izmantotas). Pamatojoties uz Itālijas iestāžu iesniegto informāciju, bija paredzams, ka laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 3, uzņēmuma Ilva parādi tiktu atmaksāti šādā secībā (76):

Ilva

Ilva

76

1. grafiks

1. grafiks

Uzņēmuma Ilva parādu atmaksas secība 2015. gada aprīlī

Uzņēmuma Ilva

[..]

| (177) | Ņemot vērā to, cik liela ir starpība starp pārbaudāmo garantēto aizdevumu (EUR 400 miljoni), no vienas puses, un citu parādu ar tādu pašu vai augstāku atmaksas prioritāti (apmēram EUR [..]) un uzņēmuma Ilva likvidācijas vērtību (EUR 1,8 miljardi, ņemot vērā augstāko cenu, kas tika piedāvāta pēdējā pārdošanas procesā), no otras puses, Komisija secina, ka tirgus ekonomikas dalībnieks varētu piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu vai garantiju ar pienācīgu likmi laikposmā, kad uzņēmumam bija grūtības. |
| --- | --- |

(177)

Ņemot vērā to, cik liela ir starpība starp pārbaudāmo garantēto aizdevumu (EUR 400 miljoni), no vienas puses, un citu parādu ar tādu pašu vai augstāku atmaksas prioritāti (apmēram EUR [..]) un uzņēmuma Ilva likvidācijas vērtību (EUR 1,8 miljardi, ņemot vērā augstāko cenu, kas tika piedāvāta pēdējā pārdošanas procesā), no otras puses, Komisija secina, ka tirgus ekonomikas dalībnieks varētu piešķirt uzņēmumam Ilva aizdevumu vai garantiju ar pienācīgu likmi laikposmā, kad uzņēmumam bija grūtības.

Ilva

Ilva

| (178) | Šo secinājumu atbalsta fakts, ka uzņēmumam Ilva bija pieejams privāts finansējums tā maksātnespējas procesa laikā. Laikā, kad tika piešķirta valsts garantija (2015. gada aprīļa beigas), uzņēmumam Ilva bija atvērtas vismaz trīs kredītlīnijas privātās bankās: EUR [..] [..] (77), EUR [..] [..] un EUR [..] [..]). Šie kredīti bija faktūrkreditēšanas līnijas, kuru riska profils atšķīrās no Itālijas valsts garantētā EUR 400 miljonu aizdevuma riska profila. Tomēr šo kredītlīniju esība ir papildu rādītājs, kas liecina, ka uzņēmums Ilva nebija tādā situācijā, kad neviens kreditors ne ar kādu likmi nepiekristu finansēt uzņēmuma darbības. |
| --- | --- |

(178)

Šo secinājumu atbalsta fakts, ka uzņēmumam Ilva bija pieejams privāts finansējums tā maksātnespējas procesa laikā. Laikā, kad tika piešķirta valsts garantija (2015. gada aprīļa beigas), uzņēmumam Ilva bija atvērtas vismaz trīs kredītlīnijas privātās bankās: EUR [..] [..] (77), EUR [..] [..] un EUR [..] [..]). Šie kredīti bija faktūrkreditēšanas līnijas, kuru riska profils atšķīrās no Itālijas valsts garantētā EUR 400 miljonu aizdevuma riska profila. Tomēr šo kredītlīniju esība ir papildu rādītājs, kas liecina, ka uzņēmums Ilva nebija tādā situācijā, kad neviens kreditors ne ar kādu likmi nepiekristu finansēt uzņēmuma darbības.

Ilva

Ilva

77

Ilva

| (179) | No iepriekš minētajiem pierādījumiem var secināt, ka šajā gadījumā nav apstākļu, kuros varētu izslēgt atbalsta saņēmēja piekļuvi privātam finansējumam, lai atbalsta elements jebkurā valsts aizdevumā vai garantijā būtu uzskatāms par valsts atbalstu visā aizdevuma vai garantijas apmērā. |
| --- | --- |

(179)

No iepriekš minētajiem pierādījumiem var secināt, ka šajā gadījumā nav apstākļu, kuros varētu izslēgt atbalsta saņēmēja piekļuvi privātam finansējumam, lai atbalsta elements jebkurā valsts aizdevumā vai garantijā būtu uzskatāms par valsts atbalstu visā aizdevuma vai garantijas apmērā.

| (180) | Pēc tam Komisija vērtēja, vai valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā, kas tika piešķirta uzņēmumam Ilva, pienācīgi atlīdzina risku, ko uzņēmusies valsts. Šajā saistībā Komisija atsaucas uz paziņojumu par garantijām: “Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, izsniedzot garantiju, prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu.” |
| --- | --- |

(180)

Pēc tam Komisija vērtēja, vai valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā, kas tika piešķirta uzņēmumam Ilva, pienācīgi atlīdzina risku, ko uzņēmusies valsts. Šajā saistībā Komisija atsaucas uz paziņojumu par garantijām: “Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, izsniedzot garantiju, prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu.”

Ilva

| (181) | Šajā gadījumā valsts garantija tika piešķirta ar gada prēmiju 3,12 %. Šī prēmija tika noteikta, pamatojoties uz [..] atzinumu. |
| --- | --- |

(181)

Šajā gadījumā valsts garantija tika piešķirta ar gada prēmiju 3,12 %. Šī prēmija tika noteikta, pamatojoties uz [..] atzinumu.

| (182) | Pretēji Itālijas iestādēm Komisija uzskata, ka [..] atzinumā nav pienācīgi aplēsta atlīdzība, ko piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks būtu pieprasījis apmaiņā pret savu garantiju, jo [..] atzinumā nav pienācīgi aplēsta iespējamība, ka garantija tiks izmantota un attiecīgi atmaksāta. Patiesībā [..] atzinuma pamatā ir vienīgi kļūdainais pieņēmums, ka uzņēmumam Ilva piešķirtais aizdevums EUR 400 miljonu apmērā tiks nodots jaunam uzņēmumam, kurš ekspluatēs uzņēmuma Ilva aktīvus ar labākiem nosacījumiem. Proti, [..] atzinumā ir veikta šā hipotētiskā jaunā uzņēmuma maksātspējas padziļināts izvērtējums un ir secināts, pamatojoties uz jaunā uzņēmuma aplēsto kredītspējas novērtējumu, ka Itālijas valstij ir jāpiemēro garantijas prēmija diapazonā no 1,53 % līdz 3,12 %. Tomēr laikā, kad tika piešķirta garantija, nebija iemesla pieņemt, ka aizdevums EUR 400 miljonu apmērā tiktu automātiski nodots hipotētiskam jaunam uzņēmuma Ilva aktīvu īpašniekam (78). Šajā kontekstā Itālijas iestādēm bija jāvērtē uzņēmuma Ilva (nevis hipotētiskā pircēja) maksātspēja un, pamatojoties uz to, jāaplēš SNZ attiecībā uz aizdevumu. |
| --- | --- |

(182)

Pretēji Itālijas iestādēm Komisija uzskata, ka [..] atzinumā nav pienācīgi aplēsta atlīdzība, ko piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks būtu pieprasījis apmaiņā pret savu garantiju, jo [..] atzinumā nav pienācīgi aplēsta iespējamība, ka garantija tiks izmantota un attiecīgi atmaksāta. Patiesībā [..] atzinuma pamatā ir vienīgi kļūdainais pieņēmums, ka uzņēmumam Ilva piešķirtais aizdevums EUR 400 miljonu apmērā tiks nodots jaunam uzņēmumam, kurš ekspluatēs uzņēmuma Ilva aktīvus ar labākiem nosacījumiem. Proti, [..] atzinumā ir veikta šā hipotētiskā jaunā uzņēmuma maksātspējas padziļināts izvērtējums un ir secināts, pamatojoties uz jaunā uzņēmuma aplēsto kredītspējas novērtējumu, ka Itālijas valstij ir jāpiemēro garantijas prēmija diapazonā no 1,53 % līdz 3,12 %. Tomēr laikā, kad tika piešķirta garantija, nebija iemesla pieņemt, ka aizdevums EUR 400 miljonu apmērā tiktu automātiski nodots hipotētiskam jaunam uzņēmuma Ilva aktīvu īpašniekam (78). Šajā kontekstā Itālijas iestādēm bija jāvērtē uzņēmuma Ilva (nevis hipotētiskā pircēja) maksātspēja un, pamatojoties uz to, jāaplēš SNZ attiecībā uz aizdevumu.

Ilva

Ilva

Ilva

78

Ilva

| (183) | Tā kā [..] atzinumu nevar izmantot, lai novērtētu, vai Itālijas valsts iekasētā prēmija pienācīgi atlīdzina risku, Komisijai bija jāizskata tādu likmju etaloni, kuras tika piemērotas uzņēmumiem līdzīgā finanšu stāvoklī kā uzņēmums Ilva. Saskaņā ar iedibināto un jaunāko lēmumu pieņemšanas praksi saistībā ar uzņēmumiem, kuri atrodas maksātnespējas procesā un kuri ir paredzēti pārdošanai (79), Komisija uzskata, ka bez pieejama alternatīva kredītreitinga un ņemot vērā to, ka uzņēmums Ilva bija kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums, uzņēmuma Ilva reitings ir ne augstāks kā CCC (sk. arī 189. apsvērumu). Attiecīgi Komisija apkopoja finanšu datus no S&P Capital IQ Platform (80) datubāzes par to, kāda bija kredītriska mijmaiņas līgumu (CDS) kredītriska starpība un obligāciju ienesīgums uzņēmumiem ar CCC+, D vai SD reitingu laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 3. |
| --- | --- |

(183)

Tā kā [..] atzinumu nevar izmantot, lai novērtētu, vai Itālijas valsts iekasētā prēmija pienācīgi atlīdzina risku, Komisijai bija jāizskata tādu likmju etaloni, kuras tika piemērotas uzņēmumiem līdzīgā finanšu stāvoklī kā uzņēmums Ilva. Saskaņā ar iedibināto un jaunāko lēmumu pieņemšanas praksi saistībā ar uzņēmumiem, kuri atrodas maksātnespējas procesā un kuri ir paredzēti pārdošanai (79), Komisija uzskata, ka bez pieejama alternatīva kredītreitinga un ņemot vērā to, ka uzņēmums Ilva bija kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums, uzņēmuma Ilva reitings ir ne augstāks kā CCC (sk. arī 189. apsvērumu). Attiecīgi Komisija apkopoja finanšu datus no S&P Capital IQ Platform (80) datubāzes par to, kāda bija kredītriska mijmaiņas līgumu (CDS) kredītriska starpība un obligāciju ienesīgums uzņēmumiem ar CCC+, D vai SD reitingu laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 3.

Ilva

79

Ilva

Ilva

S&P Capital IQ Platform

80

CDS

| (184) | CDS ir finanšu mijmaiņas nolīgums, ko CDS pārdevējs kompensēs pircējam (parasti – atsauces aizdevuma kreditors), ja aizdevuma saistības netiks izpildītas (ja debitors neizpildīs aizdevuma saistības). Citiem vārdiem sakot, CDS pārdevējs apdrošina pircēju pret atsauces aizdevuma saistību neizpildi. Šis instruments kā tāds ir ļoti piemērots, lai sniegtu norādi par to, kādu riska prēmiju/garantijas maksu pieprasītu tirgus dalībnieks, lai nodrošinātos pret aizdevuma saistību nepildīšanas risku. Dati, kas apkopoti no 2015. gada maijā pieejamajiem 11 novērojumiem, liecina, ka CDS kredītriska vērtība aizdevumiem ar desmit gadu atmaksas termiņu ir robežās no 6,3 % līdz 277,7 %, bet mediānas vērtība ir 17,6 %. |
| --- | --- |

(184)

CDS ir finanšu mijmaiņas nolīgums, ko CDS pārdevējs kompensēs pircējam (parasti – atsauces aizdevuma kreditors), ja aizdevuma saistības netiks izpildītas (ja debitors neizpildīs aizdevuma saistības). Citiem vārdiem sakot, CDS pārdevējs apdrošina pircēju pret atsauces aizdevuma saistību neizpildi. Šis instruments kā tāds ir ļoti piemērots, lai sniegtu norādi par to, kādu riska prēmiju/garantijas maksu pieprasītu tirgus dalībnieks, lai nodrošinātos pret aizdevuma saistību nepildīšanas risku. Dati, kas apkopoti no 2015. gada maijā pieejamajiem 11 novērojumiem, liecina, ka CDS kredītriska vērtība aizdevumiem ar desmit gadu atmaksas termiņu ir robežās no 6,3 % līdz 277,7 %, bet mediānas vērtība ir 17,6 %.

CDS

CDS

CDS

CDS

| (185) | Obligāciju ienesīgums ir labs rādītājs tam, kādas ir uzņēmuma aizņēmuma “visas” izmaksas, t. i., procentu likme un garantijas prēmija kopā, izteiktas procentos. Dati, kas apkopoti no 2015. gada maijā pieejamajiem astoņiem novērojumiem, liecina, ka likme obligācijām ar desmit gadu atmaksas termiņu bija robežās no 5,3 % līdz 35,6 %, bet mediānas vērtība bija 17,0 %. Obligāciju ar divdesmit piecu gadu atmaksas termiņu gadījumā bija pieejami tikai divi novērojumi: uzrādītā likme bija 14,2 %. |
| --- | --- |

(185)

Obligāciju ienesīgums ir labs rādītājs tam, kādas ir uzņēmuma aizņēmuma “visas” izmaksas, t. i., procentu likme un garantijas prēmija kopā, izteiktas procentos. Dati, kas apkopoti no 2015. gada maijā pieejamajiem astoņiem novērojumiem, liecina, ka likme obligācijām ar desmit gadu atmaksas termiņu bija robežās no 5,3 % līdz 35,6 %, bet mediānas vērtība bija 17,0 %. Obligāciju ar divdesmit piecu gadu atmaksas termiņu gadījumā bija pieejami tikai divi novērojumi: uzrādītā likme bija 14,2 %.

| (186) | Kā liecina analizētie dati, laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 3, uzņēmumu ar CCC+, D vai SD reitingu finansējuma izmaksas bija būtiski lielākas nekā izmaksas, kādas bija uzņēmumam Ilva, pateicoties valsts garantijai. Patiesi, uzņēmums Ilva varēja saņemt aizdevumu, kura kopējās izmaksas (procentu likme [..] + garantijas prēmija 3,12 %) bija [..], lai gan tirgus rādītāji liecina, ka tajā pašā laikposmā kopējās izmaksas bija gandrīz 17 %. |
| --- | --- |

(186)

Kā liecina analizētie dati, laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 3, uzņēmumu ar CCC+, D vai SD reitingu finansējuma izmaksas bija būtiski lielākas nekā izmaksas, kādas bija uzņēmumam Ilva, pateicoties valsts garantijai. Patiesi, uzņēmums Ilva varēja saņemt aizdevumu, kura kopējās izmaksas (procentu likme [..] + garantijas prēmija 3,12 %) bija [..], lai gan tirgus rādītāji liecina, ka tajā pašā laikposmā kopējās izmaksas bija gandrīz 17 %.

Ilva

Ilva

| (187) | Šī ticamības pārbaude pierāda, ka pasākumā Nr. 3 noteiktā valsts garantija piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, ko tas nebūtu ieguvis ar tirgus nosacījumiem. Šis konstatējums atbilst konkurentu viedoklim (sk. 118. apsvērumu). Tā kā ir konstatēta ekonomiska priekšrocība, kas nebūtu pieejama ar tirgus nosacījumiem, ir jānoskaidro tās apmērs. |
| --- | --- |

(187)

Šī ticamības pārbaude pierāda, ka pasākumā Nr. 3 noteiktā valsts garantija piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, ko tas nebūtu ieguvis ar tirgus nosacījumiem. Šis konstatējums atbilst konkurentu viedoklim (sk. 118. apsvērumu). Tā kā ir konstatēta ekonomiska priekšrocība, kas nebūtu pieejama ar tirgus nosacījumiem, ir jānoskaidro tās apmērs.

Ilva

| (188) | Kā paskaidrots iepriekš, Komisija apkopoja dažas norādes par garantiju tirgus likmēm attiecīgajā laikposmā. Tomēr šie dati tika iegūti no struktūrām, kuras nevar pilnībā salīdzināt ar uzņēmumu Ilva, un finanšu instrumentiem, kuri atšķiras no uzņēmuma Ilva aizdevuma un garantijas, un tāpēc tie nevar būt pienācīgs etalons tam, lai attiecīgās garantijas tirgus likmi varētu noteikt pietiekami precīzi. Izmeklēšanā arī netika atklātas pašreiz kotētas procentu likmes aizdevumiem, kuri būtu līdzīgi uzņēmuma Ilva aizdevumam, ar vai bez valsts garantijas, vai šādas garantijas kotētas tirgus likmes. Šādos apstākļos Paziņojumā par garantijām ir noteikts, ka iespējamā priekšrocība, kas saistīta ar garantijas piešķiršanu (kas atbilst iespējamam atbalsta elementam), ir jāaprēķina kā starpība starp konkrēto tirgus procentu likmi, kas atbalsta saņēmējam būtu jāsedz bez garantijas, un procentu likmi, ko tas ieguva ar valsts garantiju, ņemot vērā visas samaksātās prēmijas. |
| --- | --- |

(188)

Kā paskaidrots iepriekš, Komisija apkopoja dažas norādes par garantiju tirgus likmēm attiecīgajā laikposmā. Tomēr šie dati tika iegūti no struktūrām, kuras nevar pilnībā salīdzināt ar uzņēmumu Ilva, un finanšu instrumentiem, kuri atšķiras no uzņēmuma Ilva aizdevuma un garantijas, un tāpēc tie nevar būt pienācīgs etalons tam, lai attiecīgās garantijas tirgus likmi varētu noteikt pietiekami precīzi. Izmeklēšanā arī netika atklātas pašreiz kotētas procentu likmes aizdevumiem, kuri būtu līdzīgi uzņēmuma Ilva aizdevumam, ar vai bez valsts garantijas, vai šādas garantijas kotētas tirgus likmes. Šādos apstākļos Paziņojumā par garantijām ir noteikts, ka iespējamā priekšrocība, kas saistīta ar garantijas piešķiršanu (kas atbilst iespējamam atbalsta elementam), ir jāaprēķina kā starpība starp konkrēto tirgus procentu likmi, kas atbalsta saņēmējam būtu jāsedz bez garantijas, un procentu likmi, ko tas ieguva ar valsts garantiju, ņemot vērā visas samaksātās prēmijas.

Ilva

Ilva

Ilva

| (189) | Komisija uzskata, ka ir piesardzīgi ņemt vērā arī 2008. gada Paziņojumu par atsauces likmi un diskonta likmi, lai aplēstu pārbaudāmā aizdevuma tirgum atbilstošas likmes aizstājēju. Šajā saistībā uzņēmuma Ilva maksātspēja (reitings) ir zemākā no pieciem iespējamajiem reitingiem, kas paredzēti 2008. gada Paziņojumā, proti, “slikta/finansiālas grūtības (CCC un zemāk)”. Turklāt aizdevumam nebija nodrošinājuma, kas garantētu, ka saistību nepildīšanas gadījumā aizdevējiem (vai galvotājam) būtu pieejami pietiekami likvīdi, iespējams, nododami un tūlīt izmantojami uzņēmuma Ilva aktīvi. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka aizdevuma tirgus procentu likme plus garantija, kas veido pasākumu Nr. 3, ir jāaprēķina aizdevumam, ņemot vērā piemērotu bāzes likmi plus 1 000 bāzes punktu summas rezultātu, kā noteikts 2008. gada Paziņojumā. |
| --- | --- |

(189)

Komisija uzskata, ka ir piesardzīgi ņemt vērā arī 2008. gada Paziņojumu par atsauces likmi un diskonta likmi, lai aplēstu pārbaudāmā aizdevuma tirgum atbilstošas likmes aizstājēju. Šajā saistībā uzņēmuma Ilva maksātspēja (reitings) ir zemākā no pieciem iespējamajiem reitingiem, kas paredzēti 2008. gada Paziņojumā, proti, “slikta/finansiālas grūtības (CCC un zemāk)”. Turklāt aizdevumam nebija nodrošinājuma, kas garantētu, ka saistību nepildīšanas gadījumā aizdevējiem (vai galvotājam) būtu pieejami pietiekami likvīdi, iespējams, nododami un tūlīt izmantojami uzņēmuma Ilva aktīvi. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka aizdevuma tirgus procentu likme plus garantija, kas veido pasākumu Nr. 3, ir jāaprēķina aizdevumam, ņemot vērā piemērotu bāzes likmi plus 1 000 bāzes punktu summas rezultātu, kā noteikts 2008. gada Paziņojumā.

Ilva

Ilva

| (190) | Attiecībā uz piemērotu bāzes likmi 2008. gada Paziņojumā ir ieteikts izmantot viena gada naudas tirgus likmes (t. i., Itālijas gadījumā: Euribor viena gada likmi), Komisija saglabā tiesības izmantot īsāku vai garāku atmaksas termiņu konkrētos gadījumos. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka EUR 400 miljonu aizdevuma ar valsts garantiju ļoti garais atmaksas termiņš pamato bāzes likmes izvēli atbilstīgi ilgajam atmaksas termiņam. Tāpēc Komisija nolemj piemērot darījumu likmi atbilstīgi garantētā aizdevuma svērtajam vidējam ilgumam. Tā kā EUR 400 miljonu aizdevuma atmaksas profils liecina, ka svērtais vidējais ilgums ir 14,86 gadi, piemērota bāzes likme ir 15 gadu darījumu likme. 2015. gada 27. maijā, t. i., laikā, kad trīs privātie aizdevēji piešķīra aizdevumu EUR 400 miljonu apmērā, darījumu likme 15 gadu atmaksas termiņam bija 1,18 % (81). Pamatojoties uz to, 2008. gada paziņojumā norādītā tirgus procentu likme ir 1,18 % + 1 000 bāzes punkti, t. i., 11,18 %. |
| --- | --- |

(190)

Attiecībā uz piemērotu bāzes likmi 2008. gada Paziņojumā ir ieteikts izmantot viena gada naudas tirgus likmes (t. i., Itālijas gadījumā: Euribor viena gada likmi), Komisija saglabā tiesības izmantot īsāku vai garāku atmaksas termiņu konkrētos gadījumos. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka EUR 400 miljonu aizdevuma ar valsts garantiju ļoti garais atmaksas termiņš pamato bāzes likmes izvēli atbilstīgi ilgajam atmaksas termiņam. Tāpēc Komisija nolemj piemērot darījumu likmi atbilstīgi garantētā aizdevuma svērtajam vidējam ilgumam. Tā kā EUR 400 miljonu aizdevuma atmaksas profils liecina, ka svērtais vidējais ilgums ir 14,86 gadi, piemērota bāzes likme ir 15 gadu darījumu likme. 2015. gada 27. maijā, t. i., laikā, kad trīs privātie aizdevēji piešķīra aizdevumu EUR 400 miljonu apmērā, darījumu likme 15 gadu atmaksas termiņam bija 1,18 % (81). Pamatojoties uz to, 2008. gada paziņojumā norādītā tirgus procentu likme ir 1,18 % + 1 000 bāzes punkti, t. i., 11,18 %.

Euribor

81

| (191) | Ar valsts piešķirto garantiju saistītās priekšrocības apmērs ir jāaprēķina atsevišķi no aizdevuma, izmantojot šādu metodiku: starpība starp i) pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 190. apsvērumā, un ii) garantētā aizdevuma kopējām finanšu izmaksām, kas aprēķinātas kā banku noteiktās aizdevuma pamatsummas procentu likmes un valsts noteiktās garantijas prēmijas summa, kas aprēķināta un piemērota laikposmā, kurā uzņēmumam Ilva bija pieejamas šīs summas. |
| --- | --- |

(191)

Ar valsts piešķirto garantiju saistītās priekšrocības apmērs ir jāaprēķina atsevišķi no aizdevuma, izmantojot šādu metodiku: starpība starp i) pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 190. apsvērumā, un ii) garantētā aizdevuma kopējām finanšu izmaksām, kas aprēķinātas kā banku noteiktās aizdevuma pamatsummas procentu likmes un valsts noteiktās garantijas prēmijas summa, kas aprēķināta un piemērota laikposmā, kurā uzņēmumam Ilva bija pieejamas šīs summas.

Ilva

5.2.3.3.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (192) | Valsts garantija, kas definēta kā pasākums Nr. 3, ir ad hoc atbalsta pasākums, kas piešķirts vienam uzņēmumam: Ilva. Pēc būtības pasākums Nr. 3 ir selektīvs. |
| --- | --- |

(192)

Valsts garantija, kas definēta kā pasākums Nr. 3, ir ad hoc atbalsta pasākums, kas piešķirts vienam uzņēmumam: Ilva. Pēc būtības pasākums Nr. 3 ir selektīvs.

ad hoc

Ilva

5.2.3.4.   Secinājums par pasākumu Nr. 3

Secinājums par pasākumu Nr. 3

| (193) | Tā kā pasākums Nr. 3 atbilst visiem LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, Komisija secina, ka tas ir valsts atbalsts, kura summu var noteikt, izmantojot 191. apsvērumā izklāstīto metodiku. |
| --- | --- |

(193)

Tā kā pasākums Nr. 3 atbilst visiem LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, Komisija secina, ka tas ir valsts atbalsts, kura summu var noteikt, izmantojot 191. apsvērumā izklāstīto metodiku.

5.2.4.   Pasākums Nr. 4

Pasākums Nr. 4

| (194) | Lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji uzskatīja, ka uzņēmumu Fintecna un Ilva izlīguma nolīgums ir attiecināms uz Itālijas valsti un tajā ir iesaistīti valsts līdzekļi. Komisija arī pauda šaubas par to, vai, piekrītot ilgstošam izlīgumam 2015. gada martā, uzreiz pēc tam, kad uzņēmums Ilva tika pasludināts par maksātnespējīgu, uzņēmums Fintecna pieņēma racionālu lēmumu, kādu būtu pieņēmis tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

(194)

Lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji uzskatīja, ka uzņēmumu Fintecna un Ilva izlīguma nolīgums ir attiecināms uz Itālijas valsti un tajā ir iesaistīti valsts līdzekļi. Komisija arī pauda šaubas par to, vai, piekrītot ilgstošam izlīgumam 2015. gada martā, uzreiz pēc tam, kad uzņēmums Ilva tika pasludināts par maksātnespējīgu, uzņēmums Fintecna pieņēma racionālu lēmumu, kādu būtu pieņēmis tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgā situācijā.

Fintecna

Ilva

Ilva

Fintecna

| (195) | Pamatojoties uz apsvērumiem, kas tika saņemti formālās procedūras laikā, Komisija vispirms novērtēja, vai lēmums atrisināt strīdu bija patiešām racionāls no tirgus ekonomikas dalībnieka viedokļa, t. i., vai šis lēmums piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(195)

Pamatojoties uz apsvērumiem, kas tika saņemti formālās procedūras laikā, Komisija vispirms novērtēja, vai lēmums atrisināt strīdu bija patiešām racionāls no tirgus ekonomikas dalībnieka viedokļa, t. i., vai šis lēmums piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva.

Ilva

5.2.4.1.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (196) | Kā jau tika norādīts 163. apsvērumā, valsts iestādes iejaukšanās ne vienmēr rada priekšrocību atbalsta saņēmējam un pēc būtības nav atbalsts, ja tā notiek parastos tirgus apstākļos, citiem vārdiem sakot, ja valsts iestāde rīkojas tā, kā būtu rīkojies piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgos apstākļos. |
| --- | --- |

(196)

Kā jau tika norādīts 163. apsvērumā, valsts iestādes iejaukšanās ne vienmēr rada priekšrocību atbalsta saņēmējam un pēc būtības nav atbalsts, ja tā notiek parastos tirgus apstākļos, citiem vārdiem sakot, ja valsts iestāde rīkojas tā, kā būtu rīkojies piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgos apstākļos.

| (197) | Pirmkārt, Komisija padziļinātā analīzē izvērtēja apstākļus, kuros uzņēmums Fintecna pieņēma lēmumu pēc ilga laika atrisināt strīdu ar uzņēmumu Ilva, samaksājot EUR 156 miljonus. Pieņemot lēmumu par izlīgumu, uzņēmumam Fintecna bija jāņem vērā ekonomiskā situācija, kāda bija laikā, kad tika pieņemts lēmums par izlīgumu, riska līmenis un izredzes nākotnē (82). |
| --- | --- |

(197)

Pirmkārt, Komisija padziļinātā analīzē izvērtēja apstākļus, kuros uzņēmums Fintecna pieņēma lēmumu pēc ilga laika atrisināt strīdu ar uzņēmumu Ilva, samaksājot EUR 156 miljonus. Pieņemot lēmumu par izlīgumu, uzņēmumam Fintecna bija jāņem vērā ekonomiskā situācija, kāda bija laikā, kad tika pieņemts lēmums par izlīgumu, riska līmenis un izredzes nākotnē (82).

Fintecna

Ilva

Fintecna

82

| (198) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka saistības, kuras radās un kuras uzņēmās valsts pirms privatizācijas, pēc būtības nav apstrīdamas un ka attiecībā uz izlīguma summu, t. i., EUR 156 miljoniem uzņēmums Fintecna kā piesardzīgs kreditors 2011. gadā aplēsa riska darījuma ar uzņēmumu Ilva vērtību un koriģēja to 2014. gadā. Tika aprēķināts, ka riska darījuma vērtība ir EUR [..], t. i., koriģētā summa 2014. gadā bija EUR [..]. Lai pienācīgi novērtētu juridiskos riskus, uzņēmums Fintecna pasūtīja divus juridiskus atzinumus, kuros katrā atsevišķi tika apstiprināts, ka EUR 156 miljoni bija pieņemama summa, atbilstīga privatizācijas līgumā apstiprinātajam maksimālajam ierobežojumam (EUR [..], bez procentiem, vai EUR [..], ar procentiem) un aplēstajai iespējamā riska darījuma vērtībai (EUR [..] 2014. gadā). |
| --- | --- |

(198)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka saistības, kuras radās un kuras uzņēmās valsts pirms privatizācijas, pēc būtības nav apstrīdamas un ka attiecībā uz izlīguma summu, t. i., EUR 156 miljoniem uzņēmums Fintecna kā piesardzīgs kreditors 2011. gadā aplēsa riska darījuma ar uzņēmumu Ilva vērtību un koriģēja to 2014. gadā. Tika aprēķināts, ka riska darījuma vērtība ir EUR [..], t. i., koriģētā summa 2014. gadā bija EUR [..]. Lai pienācīgi novērtētu juridiskos riskus, uzņēmums Fintecna pasūtīja divus juridiskus atzinumus, kuros katrā atsevišķi tika apstiprināts, ka EUR 156 miljoni bija pieņemama summa, atbilstīga privatizācijas līgumā apstiprinātajam maksimālajam ierobežojumam (EUR [..], bez procentiem, vai EUR [..], ar procentiem) un aplēstajai iespējamā riska darījuma vērtībai (EUR [..] 2014. gadā).

Fintecna

Ilva

Fintecna

| (199) | Uzņēmums Fintecna pieņēma lēmumu par izlīgumu saistībā ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015, kurā abas puses tika mudinātas vienoties. Ņemot vērā neatkarīgo juridisko konsultantu saprātīgās aplēses attiecībā uz riskiem, kuri rodas uzņēmuma Ilva maksātnespējas gadījumā, tikai tas vien, ka uzņēmums Fintecna pieņēma lēmumu par izlīgumu tikai tad, nevis pirms Dekrētlikuma pieņemšanas, nemaina to, ka lēmums par izlīgumu bija racionāls lēmums, kādu pieņemtu tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgā situācijā. Patiesi, piesardzīgs tirgus dalībnieks, kurš nevēlas ciest zaudējumus, var izvēlēties atrisināt strīdu miermīlīgi, nevis vērsties pie tiesneša vai miertiesneša pēc ilgstošas tiesvedības apstākļos, kad tā atbildība pēc būtības ir neapstrīdama un kad tā riska darījuma summa var būt par [..] līdz [..] lielāka nekā tūlītējas izlīgšanas summa. Nešķiet, ka, atliekot izlīgumu vēl ilgāk, uzņēmumam Fintecna finanšu iznākums būtu labāks. |
| --- | --- |

(199)

Uzņēmums Fintecna pieņēma lēmumu par izlīgumu saistībā ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015, kurā abas puses tika mudinātas vienoties. Ņemot vērā neatkarīgo juridisko konsultantu saprātīgās aplēses attiecībā uz riskiem, kuri rodas uzņēmuma Ilva maksātnespējas gadījumā, tikai tas vien, ka uzņēmums Fintecna pieņēma lēmumu par izlīgumu tikai tad, nevis pirms Dekrētlikuma pieņemšanas, nemaina to, ka lēmums par izlīgumu bija racionāls lēmums, kādu pieņemtu tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgā situācijā. Patiesi, piesardzīgs tirgus dalībnieks, kurš nevēlas ciest zaudējumus, var izvēlēties atrisināt strīdu miermīlīgi, nevis vērsties pie tiesneša vai miertiesneša pēc ilgstošas tiesvedības apstākļos, kad tā atbildība pēc būtības ir neapstrīdama un kad tā riska darījuma summa var būt par [..] līdz [..] lielāka nekā tūlītējas izlīgšanas summa. Nešķiet, ka, atliekot izlīgumu vēl ilgāk, uzņēmumam Fintecna finanšu iznākums būtu labāks.

Fintecna

Ilva

Fintecna

Fintecna

| (200) | Ņemot vērā to, ka uzņēmuma Fintecna veiktie pasākumi atbilst racionāla tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai un ka process pirms lēmuma pieņemšanas ataino Fintecna piesardzīgo pieeju attiecībā uz iespējamā izlīguma ar uzņēmumu Ilva summu, Komisija secina, ka maksāt mazāk par savām aplēsēm pēc būtības ir saprātīgs privāta tirgus dalībnieka lēmums izlīguma gadījumā un tas pēc būtības nepiešķir priekšrocību uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(200)

Ņemot vērā to, ka uzņēmuma Fintecna veiktie pasākumi atbilst racionāla tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai un ka process pirms lēmuma pieņemšanas ataino Fintecna piesardzīgo pieeju attiecībā uz iespējamā izlīguma ar uzņēmumu Ilva summu, Komisija secina, ka maksāt mazāk par savām aplēsēm pēc būtības ir saprātīgs privāta tirgus dalībnieka lēmums izlīguma gadījumā un tas pēc būtības nepiešķir priekšrocību uzņēmumam Ilva.

Fintecna

Fintecna

Ilva

Ilva

5.2.4.2.   Secinājums par pasākumu Nr. 4

Secinājums par pasākumu Nr. 4

| (201) | Komisija ir pierādījusi, ka pasākums Nr. 4 nepiešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. Tā kā LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, Komisija secina, ka pasākums Nr. 4 nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(201)

Komisija ir pierādījusi, ka pasākums Nr. 4 nepiešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva. Tā kā LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, Komisija secina, ka pasākums Nr. 4 nav valsts atbalsts.

Ilva

5.2.5.   Pasākums Nr. 5

Pasākums Nr. 5

5.2.5.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (202) | Attiecībā uz pasākuma valstisko izcelsmi Komisija konstatē, ka pasākums ir aizdevums, ko Ekonomikas un finanšu ministrija piešķīra no valsts budžeta līdzekļiem.. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz pasākuma valstisko izcelsmi Komisija konstatē, ka pasākums ir aizdevums, ko Ekonomikas un finanšu ministrija piešķīra no valsts budžeta līdzekļiem..

| (203) | Ņemot vērā to, ka dalībvalsts jēdziens ietver visu līmeņu valsts iestādes neatkarīgi no tā, vai iestāde ir valsts, reģionāla vai vietēja iestāde, Komisija secina, ka pasākums ir attiecināms uz valsti un tajā ir izmantoti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(203)

Ņemot vērā to, ka dalībvalsts jēdziens ietver visu līmeņu valsts iestādes neatkarīgi no tā, vai iestāde ir valsts, reģionāla vai vietēja iestāde, Komisija secina, ka pasākums ir attiecināms uz valsti un tajā ir izmantoti valsts līdzekļi.

5.2.5.2.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (204) | Savos apsvērumos par lēmumu sākt procedūru WV Stahl pieprasīja Komisijai nodrošināt, ka tiek ātri atgūts valsts atbalsts, kas tika piešķirts uzņēmumam Ilva aizdevumu veidā neatbilstoši tirgus nosacījumiem, jo iekasētā procentu likme un tirgus likme aizdevumu piešķiršanas laikā bija atšķirīga (sk. 120. apsvērumu). Lai noteiktu, vai pasākums Nr. 5 rada ekonomisku priekšrocību, Komisija uzskata, ka var izmantot to pašu pamatojumu, kas tika izmantots pasākuma Nr. 3 gadījumā, lai gan starp abiem pasākumiem ir divas nozīmīgas faktiskas atšķirības. |
| --- | --- |

(204)

Savos apsvērumos par lēmumu sākt procedūru WV Stahl pieprasīja Komisijai nodrošināt, ka tiek ātri atgūts valsts atbalsts, kas tika piešķirts uzņēmumam Ilva aizdevumu veidā neatbilstoši tirgus nosacījumiem, jo iekasētā procentu likme un tirgus likme aizdevumu piešķiršanas laikā bija atšķirīga (sk. 120. apsvērumu). Lai noteiktu, vai pasākums Nr. 5 rada ekonomisku priekšrocību, Komisija uzskata, ka var izmantot to pašu pamatojumu, kas tika izmantots pasākuma Nr. 3 gadījumā, lai gan starp abiem pasākumiem ir divas nozīmīgas faktiskas atšķirības.

WV Stahl

Ilva

| (205) | Pirmā faktiskā atšķirība ir tā, ka pasākums Nr. 5 ir valsts atbalsts, savukārt pasākums Nr. 3 ir valsts garantija sindicētam aizdevumam. Tomēr šī faktiskā atšķirība neietekmē 166. līdz 179. apsvērumā izklāstīto pamatojumu, kas ir vienlīdz attiecināms gan uz aizdevumu, gan garantiju. |
| --- | --- |

(205)

Pirmā faktiskā atšķirība ir tā, ka pasākums Nr. 5 ir valsts atbalsts, savukārt pasākums Nr. 3 ir valsts garantija sindicētam aizdevumam. Tomēr šī faktiskā atšķirība neietekmē 166. līdz 179. apsvērumā izklāstīto pamatojumu, kas ir vienlīdz attiecināms gan uz aizdevumu, gan garantiju.

| (206) | Otra faktiskā atšķirība ir piešķiršanas datums: 2015. gada 30. aprīlis pasākuma Nr. 3 gadījumā un 2015. gada 15. decembris pasākuma Nr. 5 gadījumā. Tomēr Komisija uzskata, ka 166. līdz 179. apsvērumā izklāstītais pamatojums ir attiecināms arī uz pasākuma Nr. 5 piešķiršanas datumu: 2015. gada decembrī uzņēmuma Ilva aktīvu paredzamā likvidācijas vērtība aizvien bija augsta un prioritāro prasījumu uzkrātā summa bija palielinājusies par EUR 400 miljoniem (t. i., par pasākuma Nr. 3 summu) salīdzinājumā ar 2015. gada aprīli, sasniedzot kopā aptuveni EUR [..], kas joprojām ir daudz mazāk nekā paredzamā likvidējamo aktīvu vērtība EUR 1,8 miljardi. Turklāt Dekrētlikumā Nr. 191/2015 augstāka prioritāte ir noteikta pasākuma Nr. 5 atmaksai salīdzinājumā ar citiem prioritāriem prasījumiem, kā norādīts 2. grafikā, un tas vēl vairāk palielina iespējamos SNZ attiecībā uz pasākumu Nr. 5.

  2. grafiks


  Uzņēmuma Ilva parādu atmaksas secība 2015. gada decembrī

  [..] |
| --- | --- |

(206)

Otra faktiskā atšķirība ir piešķiršanas datums: 2015. gada 30. aprīlis pasākuma Nr. 3 gadījumā un 2015. gada 15. decembris pasākuma Nr. 5 gadījumā. Tomēr Komisija uzskata, ka 166. līdz 179. apsvērumā izklāstītais pamatojums ir attiecināms arī uz pasākuma Nr. 5 piešķiršanas datumu: 2015. gada decembrī uzņēmuma Ilva aktīvu paredzamā likvidācijas vērtība aizvien bija augsta un prioritāro prasījumu uzkrātā summa bija palielinājusies par EUR 400 miljoniem (t. i., par pasākuma Nr. 3 summu) salīdzinājumā ar 2015. gada aprīli, sasniedzot kopā aptuveni EUR [..], kas joprojām ir daudz mazāk nekā paredzamā likvidējamo aktīvu vērtība EUR 1,8 miljardi. Turklāt Dekrētlikumā Nr. 191/2015 augstāka prioritāte ir noteikta pasākuma Nr. 5 atmaksai salīdzinājumā ar citiem prioritāriem prasījumiem, kā norādīts 2. grafikā, un tas vēl vairāk palielina iespējamos SNZ attiecībā uz pasākumu Nr. 5.

Ilva

2. grafiks

2. grafiks

Uzņēmuma Ilva parādu atmaksas secība 2015. gada decembrī

Uzņēmuma Ilva

[..]

| (207) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet, ka SNZ attiecībā uz aizdevumu aizvien bija diezgan lieli, un Komisija secina, ka privātam aizdevējam, kurš nodarbojas ar riskantiem kredītiem, varētu būt ekonomisks pamatojums piešķirt aizdevumu uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(207)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet, ka SNZ attiecībā uz aizdevumu aizvien bija diezgan lieli, un Komisija secina, ka privātam aizdevējam, kurš nodarbojas ar riskantiem kredītiem, varētu būt ekonomisks pamatojums piešķirt aizdevumu uzņēmumam Ilva.

Ilva

| (208) | Tāpat kā pasākuma Nr. 3 gadījumā Komisija pēc tam novērtēja, vai valsts aizdevuma finanšu noteikumi pienācīgi atlīdzina valsts uzņemto risku. To pašu iemeslu dēļ, kas norādīti pasākuma Nr. 3 gadījumā, Komisija uzskata, ka [..] atzinums nav piemērota metode, lai noteiktu, vai valsts iekasētā gada procentu likme (2,94 %) ir piemērota. Tāpēc Komisija apkopoja līdzīgus datus tiem, kurus tā apkopoja pasākuma Nr. 3 gadījumā (CDS kredītriska starpību un obligāciju ienesīgumu), no S&P Capital IQ Platform (83), tikai attiecībā uz pasākuma Nr. 5 piešķiršanas datumu. |
| --- | --- |

(208)

Tāpat kā pasākuma Nr. 3 gadījumā Komisija pēc tam novērtēja, vai valsts aizdevuma finanšu noteikumi pienācīgi atlīdzina valsts uzņemto risku. To pašu iemeslu dēļ, kas norādīti pasākuma Nr. 3 gadījumā, Komisija uzskata, ka [..] atzinums nav piemērota metode, lai noteiktu, vai valsts iekasētā gada procentu likme (2,94 %) ir piemērota. Tāpēc Komisija apkopoja līdzīgus datus tiem, kurus tā apkopoja pasākuma Nr. 3 gadījumā (CDS kredītriska starpību un obligāciju ienesīgumu), no S&P Capital IQ Platform (83), tikai attiecībā uz pasākuma Nr. 5 piešķiršanas datumu.

CDS

S&P Capital IQ Platform

83

| (209) | Dati, kas apkopoti no 2015. gada decembrī pieejamajiem 14 novērojumiem, liecina, ka CDS kredītrisks aizdevumiem ar piecu gadu atmaksas termiņu ir robežās no 6,2 % līdz 300,5 %, bet mediānas vērtība ir 44,1 %, un CDS kredītrisks aizdevumiem ar viena gada atmaksas termiņu ir robežās no 3,0 % līdz 648 %, bet mediānas vērtība ir 32,7 %. |
| --- | --- |

(209)

Dati, kas apkopoti no 2015. gada decembrī pieejamajiem 14 novērojumiem, liecina, ka CDS kredītrisks aizdevumiem ar piecu gadu atmaksas termiņu ir robežās no 6,2 % līdz 300,5 %, bet mediānas vērtība ir 44,1 %, un CDS kredītrisks aizdevumiem ar viena gada atmaksas termiņu ir robežās no 3,0 % līdz 648 %, bet mediānas vērtība ir 32,7 %.

CDS

CDS

| (210) | Dati, kas apkopoti no 2015. gada decembrī pieejamajiem 31 novērojumiem, liecina, ka likme obligācijām ar trīs gadu atmaksas termiņu bija robežās no 2,2 % līdz 99,0 %, bet mediānas vērtība bija 17,6 %. |
| --- | --- |

(210)

Dati, kas apkopoti no 2015. gada decembrī pieejamajiem 31 novērojumiem, liecina, ka likme obligācijām ar trīs gadu atmaksas termiņu bija robežās no 2,2 % līdz 99,0 %, bet mediānas vērtība bija 17,6 %.

| (211) | Kā liecina analizētie dati, laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 5, uzņēmumu ar CCC+, D vai SD reitingu finansējuma izmaksas bija būtiski lielākas nekā izmaksas, kādas bija uzņēmumam Ilva, pateicoties valsts garantijai. Patiesi, par uzņēmumam Ilva piešķirto aizdevumu tika iekasēti procenti ar gada likmi 2,94 %, lai gan tirgus rādītāji liecina, ka tajā pašā laikā kopējās izmaksas bija daudz lielākas. |
| --- | --- |

(211)

Kā liecina analizētie dati, laikā, kad tika piešķirts pasākums Nr. 5, uzņēmumu ar CCC+, D vai SD reitingu finansējuma izmaksas bija būtiski lielākas nekā izmaksas, kādas bija uzņēmumam Ilva, pateicoties valsts garantijai. Patiesi, par uzņēmumam Ilva piešķirto aizdevumu tika iekasēti procenti ar gada likmi 2,94 %, lai gan tirgus rādītāji liecina, ka tajā pašā laikā kopējās izmaksas bija daudz lielākas.

Ilva

Ilva

| (212) | Tāpat kā pasākuma Nr. 3 gadījumā šī ticamības pārbaude pierāda, ka valsts aizdevums, kas definēts kā pasākums Nr. 5, piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, ko tas nebūtu ieguvis ar tirgus nosacījumiem. Tā kā ir konstatēta ekonomiska priekšrocība, kas nebūtu pieejama ar tirgus nosacījumiem, ir jānoskaidro tās apmērs. |
| --- | --- |

(212)

Tāpat kā pasākuma Nr. 3 gadījumā šī ticamības pārbaude pierāda, ka valsts aizdevums, kas definēts kā pasākums Nr. 5, piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumam Ilva, ko tas nebūtu ieguvis ar tirgus nosacījumiem. Tā kā ir konstatēta ekonomiska priekšrocība, kas nebūtu pieejama ar tirgus nosacījumiem, ir jānoskaidro tās apmērs.

Ilva

| (213) | To pašu iemeslu dēļ, kas norādīti pasākuma Nr. 3 gadījumā, mutatis mutandis Komisija nolēma ņemt vērā arī 2008. gada Paziņojumu. Tāpēc Komisija noteica, ka, lai kvalificētu atbalsta elementu bez nodrošinājuma piešķirtajā aizdevumā, piemērota tirgus likme ir 10,06 %, kas aprēķināta kā bāzes likmes 0,06 %, kura atbilst Euribor vienam gadam 2015. gada 15. decembrī, un 1 000 bāzes punktu kredīta drošības rezerves summa. |
| --- | --- |

(213)

To pašu iemeslu dēļ, kas norādīti pasākuma Nr. 3 gadījumā, mutatis mutandis Komisija nolēma ņemt vērā arī 2008. gada Paziņojumu. Tāpēc Komisija noteica, ka, lai kvalificētu atbalsta elementu bez nodrošinājuma piešķirtajā aizdevumā, piemērota tirgus likme ir 10,06 %, kas aprēķināta kā bāzes likmes 0,06 %, kura atbilst Euribor vienam gadam 2015. gada 15. decembrī, un 1 000 bāzes punktu kredīta drošības rezerves summa.

mutatis mutandis

Euribor

| (214) | Ar valsts aizdevumu, kas definēts kā pasākums Nr. 5, saistītās priekšrocības apmērs ir jāaprēķina kā starpība starp i) aizdevuma pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 213. apsvērumā, un ii) faktisko procentu likmi, kas ir jāmaksā uzņēmumam Ilva un kas tika aprēķināta un iekasēta laikā, kad summas kļuva pieejamas uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

(214)

Ar valsts aizdevumu, kas definēts kā pasākums Nr. 5, saistītās priekšrocības apmērs ir jāaprēķina kā starpība starp i) aizdevuma pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 213. apsvērumā, un ii) faktisko procentu likmi, kas ir jāmaksā uzņēmumam Ilva un kas tika aprēķināta un iekasēta laikā, kad summas kļuva pieejamas uzņēmumam Ilva.

Ilva

Ilva

5.2.5.3.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (215) | Valsts aizdevums, kas definēts kā pasākums Nr. 5, ir ad hoc atbalsta pasākums, kas piešķirts vienam uzņēmumam: Ilva. Pēc būtības pasākums Nr. 5 ir selektīvs. |
| --- | --- |

(215)

Valsts aizdevums, kas definēts kā pasākums Nr. 5, ir ad hoc atbalsta pasākums, kas piešķirts vienam uzņēmumam: Ilva. Pēc būtības pasākums Nr. 5 ir selektīvs.

ad hoc

Ilva

5.2.5.4.   Secinājums par pasākumu Nr. 5

Secinājums par pasākumu Nr. 5

| (216) | Tā kā pasākums Nr. 5 atbilst visiem LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, Komisija secina, ka tas ir valsts atbalsts, kura summu var noteikt, izmantojot 214. apsvērumā izklāstīto metodiku. |
| --- | --- |

(216)

Tā kā pasākums Nr. 5 atbilst visiem LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, Komisija secina, ka tas ir valsts atbalsts, kura summu var noteikt, izmantojot 214. apsvērumā izklāstīto metodiku.

5.3.   Atbalsta nelikumība

Atbalsta nelikumība

| (217) | Pasākumi Nr. 3 un Nr. 5 ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, kas tika īstenoti, iepriekš par to neinformējot Komisiju un tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Pēc būtības šie pasākumi ir īstenoti nelikumīgi. |
| --- | --- |

(217)

Pasākumi Nr. 3 un Nr. 5 ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, kas tika īstenoti, iepriekš par to neinformējot Komisiju un tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Pēc būtības šie pasākumi ir īstenoti nelikumīgi.

5.4.   Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu.

Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu.

| (218) | Valsts atbalsta aizliegums nav ne absolūts, ne beznosacījuma. Konkrēti, LESD 107. panta 2. un 3. punkts ir tiesiskais pamats, kas ļauj uzskatīt dažus atbalsta pasākumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Tā kā Itālijas iestādes uzskata, ka pārbaudāmie pasākumi nav valsts atbalsts, tās nepamatoja šo pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(218)

Valsts atbalsta aizliegums nav ne absolūts, ne beznosacījuma. Konkrēti, LESD 107. panta 2. un 3. punkts ir tiesiskais pamats, kas ļauj uzskatīt dažus atbalsta pasākumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Tā kā Itālijas iestādes uzskata, ka pārbaudāmie pasākumi nav valsts atbalsts, tās nepamatoja šo pasākumu saderību.

| (219) | Tāpēc Komisija pēc savas iniciatīvas vērtēs, vai uzņēmumam Ilva piešķirtos valsts atbalsta pasākumus, t. i., pasākumu Nr. 3 un Nr. 5, var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz jebkādu juridisko pamatu no minētajiem iespējamajiem. |
| --- | --- |

(219)

Tāpēc Komisija pēc savas iniciatīvas vērtēs, vai uzņēmumam Ilva piešķirtos valsts atbalsta pasākumus, t. i., pasākumu Nr. 3 un Nr. 5, var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz jebkādu juridisko pamatu no minētajiem iespējamajiem.

Ilva

| (220) | Komisija konstatē, ka LESD 107. panta 2. punktā paredzētās atkāpes noteikti nav piemērojamas. No šā panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm varētu izmantot tikai a) un c) apakšpunktā minēto. Proti, a) apakšpunktā ir noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt tikai tādu atbalstu, kas paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Savukārt c) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, arī var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(220)

Komisija konstatē, ka LESD 107. panta 2. punktā paredzētās atkāpes noteikti nav piemērojamas. No šā panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm varētu izmantot tikai a) un c) apakšpunktā minēto. Proti, a) apakšpunktā ir noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt tikai tādu atbalstu, kas paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Savukārt c) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, arī var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (221) | Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu – uzņēmumiem, kas darbojas tērauda nozarē, piemēram, Ilva, nav tiesību saņemt reģionālu atbalstu saskaņā ar 9. punktu Pamatnostādnēs par reģionālo valsts atbalstu (84). Tāpēc pārbaudāmo pasākumu gadījumā šo juridisko pamatojumu nevar izmantot. |
| --- | --- |

(221)

Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu – uzņēmumiem, kas darbojas tērauda nozarē, piemēram, Ilva, nav tiesību saņemt reģionālu atbalstu saskaņā ar 9. punktu Pamatnostādnēs par reģionālo valsts atbalstu (84). Tāpēc pārbaudāmo pasākumu gadījumā šo juridisko pamatojumu nevar izmantot.

Ilva

84

| (222) | Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu – Komisija neuzskata, ka būtu kāds regulējums vai pamatnostādnes par 107. panta 3. punkta piemērošanu, ko varētu izmantot pasākumu novērtējumā. Jo īpaši uzņēmumiem, kas darbojas tērauda nozarē, piemēram, Ilva, nav tiesību saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar 18. punktu Pamatnostādnēs par grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu (85). Tā kā uzņēmums Ilva ir kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar 20. punkta c) apakšpunktu Pamatnostādnēs par grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, tam nav tiesību saņemt atbalstu vides jomā saskaņā ar 16. punktu Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai (86). |
| --- | --- |

(222)

Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu – Komisija neuzskata, ka būtu kāds regulējums vai pamatnostādnes par 107. panta 3. punkta piemērošanu, ko varētu izmantot pasākumu novērtējumā. Jo īpaši uzņēmumiem, kas darbojas tērauda nozarē, piemēram, Ilva, nav tiesību saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar 18. punktu Pamatnostādnēs par grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu (85). Tā kā uzņēmums Ilva ir kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar 20. punkta c) apakšpunktu Pamatnostādnēs par grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, tam nav tiesību saņemt atbalstu vides jomā saskaņā ar 16. punktu Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai (86).

Ilva

85

Ilva

86

| (223) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts atbalsta pasākumi, kas tika piešķirti uzņēmumam Ilva, ir nesaderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts atbalsta pasākumi, kas tika piešķirti uzņēmumam Ilva, ir nesaderīgi ar iekšējo tirgu.

Ilva

5.5.   Ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atgūšana

Ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atgūšana

| (224) | Saskaņā ar LESD un Tiesas iedibināto judikatūru, ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tā ir kompetenta pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai valstij šis atbalsts ir jāatceļ vai jāmaina (87). Tiesa arī ir konsekventi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (88). |
| --- | --- |

(224)

Saskaņā ar LESD un Tiesas iedibināto judikatūru, ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tā ir kompetenta pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai valstij šis atbalsts ir jāatceļ vai jāmaina (87). Tiesa arī ir konsekventi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (88).

87

88

| (225) | Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot priekšrocību, kas tam bijusi pār konkurentiem tirgū, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (89). |
| --- | --- |

(225)

Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot priekšrocību, kas tam bijusi pār konkurentiem tirgū, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (89).

89

| (226) | Saskaņā ar judikatūru Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (90) 16. panta 1. punktā ir noteikts šādi: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.” |
| --- | --- |

(226)

Saskaņā ar judikatūru Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (90) 16. panta 1. punktā ir noteikts šādi: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.”

90

| (227) | Tādējādi, ņemot vērā to, ka pārbaudāmie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija tirgū pirms šo pasākumu piešķiršanas. Atgūšanai ir jānotiek attiecībā uz laikposmu no brīža, kad atbalsta saņēmējs guva priekšrocību, proti, kad atbalsta saņēmējam kļuva pieejams atbalsts, līdz pilnīgai atgūšanai, un summas ir jāatgūst kopā ar procentiem līdz pilnīgai atgūšanai. |
| --- | --- |

(227)

Tādējādi, ņemot vērā to, ka pārbaudāmie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija tirgū pirms šo pasākumu piešķiršanas. Atgūšanai ir jānotiek attiecībā uz laikposmu no brīža, kad atbalsta saņēmējs guva priekšrocību, proti, kad atbalsta saņēmējam kļuva pieejams atbalsts, līdz pilnīgai atgūšanai, un summas ir jāatgūst kopā ar procentiem līdz pilnīgai atgūšanai.

| (228) | Pamatojoties uz 5.2.3. un 5.2.5. iedaļā izklāstīto novērtējumu, pasākuma Nr. 3 un Nr. 5 atbalsta elements ir jāatgūst šādi:






  a) | pasākuma Nr. 3 gadījumā – starpība starp i) pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 190. apsvērumā, un ii) garantētā aizdevuma kopējām finanšu izmaksām, kas aprēķinātas kā banku noteiktās aizdevuma pamatsummas procentu likmes un valsts noteiktās garantijas prēmijas summa, kas aprēķināta un piemērota laikposmā, kurā uzņēmumam Ilva bija pieejamas šīs summas; |
| --- | --- | --- |

(228)

Pamatojoties uz 5.2.3. un 5.2.5. iedaļā izklāstīto novērtējumu, pasākuma Nr. 3 un Nr. 5 atbalsta elements ir jāatgūst šādi:

a)

pasākuma Nr. 3 gadījumā – starpība starp i) pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 190. apsvērumā, un ii) garantētā aizdevuma kopējām finanšu izmaksām, kas aprēķinātas kā banku noteiktās aizdevuma pamatsummas procentu likmes un valsts noteiktās garantijas prēmijas summa, kas aprēķināta un piemērota laikposmā, kurā uzņēmumam Ilva bija pieejamas šīs summas;

Ilva

| b) | pasākuma Nr. 5 gadījumā – starpība starp i) aizdevuma pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 213. apsvērumā, un ii) faktisko procentu likmi, kas ir jāmaksā uzņēmumam Ilva un kas tika aprēķināta un iekasēta laikā, kad summas kļuva pieejamas uzņēmumam Ilva. |
| --- | --- |

b)

pasākuma Nr. 5 gadījumā – starpība starp i) aizdevuma pamatsummas procentu likmi, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 213. apsvērumā, un ii) faktisko procentu likmi, kas ir jāmaksā uzņēmumam Ilva un kas tika aprēķināta un iekasēta laikā, kad summas kļuva pieejamas uzņēmumam Ilva.

Ilva

Ilva

| (229) | Saskaņā ar lojālas sadarbības principu, kas paredzēts LESD 4. panta 3. punktā, divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas datuma Itālijai ir jāpaziņo Komisijai precīza uzņēmumam Ilva piešķirtā atbalsta summa, ņemot vērā jo īpaši atbalstu aizdevumu veidā, faktisko maksājumu vai atmaksas datumus un visus citus attiecīgos Itālijas paziņotos apstākļus. Katrā gadījumā atgūstamajās summās ir jāiekļauj procenti, kas jāmaksā, kamēr notiek atgūšana. |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar lojālas sadarbības principu, kas paredzēts LESD 4. panta 3. punktā, divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas datuma Itālijai ir jāpaziņo Komisijai precīza uzņēmumam Ilva piešķirtā atbalsta summa, ņemot vērā jo īpaši atbalstu aizdevumu veidā, faktisko maksājumu vai atmaksas datumus un visus citus attiecīgos Itālijas paziņotos apstākļus. Katrā gadījumā atgūstamajās summās ir jāiekļauj procenti, kas jāmaksā, kamēr notiek atgūšana.

Ilva

| (230) | Tajā pašā divu mēnešu termiņā Itālijai ir jāinformē Komisija par pasākumu Nr. 3 un Nr. 5 izraisīto turpmāko ekonomisko priekšrocību novēršanu. Šajā nolūkā Itālijai ir jānodrošina, ka attiecīgās kopējās finanšu izmaksas un procentu likmes atbilst vismaz attiecīgi 190. un 213. apsvērumā norādītajām tirgum atbilstošajām procentu likmēm. Jebkura summa, kas bija pieejama līdz procentu likmju korekcijai, aizvien būs ar iekšējo tirgu nesaderīgs atbalsts, un tas būs jāatgūst kopā ar procentiem, kas būs uzkrāti līdz pilnīgas atgūšanas datumam. |
| --- | --- |

(230)

Tajā pašā divu mēnešu termiņā Itālijai ir jāinformē Komisija par pasākumu Nr. 3 un Nr. 5 izraisīto turpmāko ekonomisko priekšrocību novēršanu. Šajā nolūkā Itālijai ir jānodrošina, ka attiecīgās kopējās finanšu izmaksas un procentu likmes atbilst vismaz attiecīgi 190. un 213. apsvērumā norādītajām tirgum atbilstošajām procentu likmēm. Jebkura summa, kas bija pieejama līdz procentu likmju korekcijai, aizvien būs ar iekšējo tirgu nesaderīgs atbalsts, un tas būs jāatgūst kopā ar procentiem, kas būs uzkrāti līdz pilnīgas atgūšanas datumam.

6.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (231) | Komisija konstatē, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi šā lēmuma 2.2.3. un 2.2.5. iedaļā minētos pasākumus Nr. 3 un Nr. 5, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(231)

Komisija konstatē, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi šā lēmuma 2.2.3. un 2.2.5. iedaļā minētos pasākumus Nr. 3 un Nr. 5, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

| (232) | Komisija secina, ka pasākumu Nr. 3 un Nr. 5 atbalsta elements ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu un ir jāatgūst no atbalsta saņēmēja – uzņēmuma Ilva – kopā ar atgūšanas procentiem, |
| --- | --- |

(232)

Komisija secina, ka pasākumu Nr. 3 un Nr. 5 atbalsta elements ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu un ir jāatgūst no atbalsta saņēmēja – uzņēmuma Ilva – kopā ar atgūšanas procentiem,

Ilva

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šādi pasākumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē:

| a) | kriminālprocesā pret uzņēmuma Ilva iepriekšējiem īpašniekiem konfiscēto aktīvu EUR 1,1 miljarda apmērā nodošana, īstenojot ar uzņēmumu Ilva noslēgto privāto izlīguma nolīgumu; |
| --- | --- |

a)

kriminālprocesā pret uzņēmuma Ilva iepriekšējiem īpašniekiem konfiscēto aktīvu EUR 1,1 miljarda apmērā nodošana, īstenojot ar uzņēmumu Ilva noslēgto privāto izlīguma nolīgumu;

| b) | 2014. gada 11. augusta Dekrētlikums Nr. 101/2013 un tā 12. panta 5. punkts par prioritāra prasījuma aizdevumiem, ko piemēroja privātam aizdevumam EUR 250 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

b)

2014. gada 11. augusta Dekrētlikums Nr. 101/2013 un tā 12. panta 5. punkts par prioritāra prasījuma aizdevumiem, ko piemēroja privātam aizdevumam EUR 250 miljonu apmērā;

| c) | izlīguma nolīgums par summu EUR 156 miljonu apmērā, kuru 2015. gada 5. martā noslēdza uzņēmumi Fintecna un Ilva, pamatojoties uz 2015. gada 4. marta Dekrētlikumu Nr. 1/2015. |
| --- | --- |

c)

izlīguma nolīgums par summu EUR 156 miljonu apmērā, kuru 2015. gada 5. martā noslēdza uzņēmumi Fintecna un Ilva, pamatojoties uz 2015. gada 4. marta Dekrētlikumu Nr. 1/2015.

2. pants

Pārējie pasākumi, uz kuriem attiecas šis lēmums un kurus nelikumīgi īstenoja Itālija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts:

| a) | valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā, kas tika piešķirta uzņēmumam Ilva ar ministra 2015. gada 30. aprīļa dekrētu saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015; |
| --- | --- |

a)

valsts garantija aizdevumam EUR 400 miljonu apmērā, kas tika piešķirta uzņēmumam Ilva ar ministra 2015. gada 30. aprīļa dekrētu saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 1/2015;

| b) | valsts aizdevums EUR 300 miljonu apmērā, kas tika piešķirts uzņēmumam Ilva ar ministra 2015. gada 15. decembra dekrētu saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 191/2015. |
| --- | --- |

b)

valsts aizdevums EUR 300 miljonu apmērā, kas tika piešķirts uzņēmumam Ilva ar ministra 2015. gada 15. decembra dekrētu saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 191/2015.

3. pants

1.   Itālija atgūst no atbalsta saņēmēja nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar šā lēmuma 2. pantā norādītajiem pasākumiem.

2.   Atgūstamajās summās iekļauj procentus par laikposmu no dienas, kad minētās summas tika piešķirtas atbalsta saņēmējiem, līdz to faktiskai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (91) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (92), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

(4)   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija koriģē visus maksājumus, kas nav veikti 2. pantā minēto pasākumu ietvaros, atbilstīgi šā lēmuma 190. un 213. apsvērumā izklāstītajiem tirgus noteikumiem.

4. pants

(1)   Šā lēmuma 2. pantā minēto pasākumu ietvaros piešķirto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

(2)   Itālija nodrošina šā lēmuma izpildi četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

5. pants

(1)   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija iesniedz šādu informāciju:

| a) | to pasākumu sīks apraksts, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

to pasākumu sīks apraksts, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| b) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalsta summu; |
| --- | --- |

b)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalsta summu;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka ir veiktas šā lēmuma 3. panta 4. punktā minētās korekcijas. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka ir veiktas šā lēmuma 3. panta 4. punktā minētās korekcijas.

(2)   Līdz 2. pantā minēto pasākumu ietvaros piešķirtā atbalsta atgūšanas beigām Itālija informē Komisiju par šā lēmuma izpildei noteikto valsts pasākumu īstenošanas gaitu. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma Itālija nekavējoties iesniedz informāciju par pasākumiem, kuri ir veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmēja.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 142, 22.4.2016., 37. lpp. un OV C 241, 1.7.2016., 12. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  
  OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.

3

(*1)  [..] konfidenciāla informācija.

*1

(4)  Ražošanas jaudas aplēses, ko veickuši uzņēmumi Ilva un Eurofer.

4

Ilva

Eurofer

(5)  Saskaņā ar uzņēmuma Ilva ārkārtas komisāru prezentāciju Itālijas deputātu kamerai 2017. gada 10. janvārī: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari

5

Ilva

(6)  Saskaņā ar uzņēmuma Ilva iekšējiem datiem par 2015. gadu.

6

Ilva

(7)  Sk. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm

7

(8)  Kriminālprocess Nr. 938/2010 R.G.

8

R.G.

(9)  Pārkāpuma procedūra Nr. 2013/2177.

9

(10)  2013. gada septembrī un 2014. gada aprīlī.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Direktīva 2008/1/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

12

(13)  Pamatojoties uz 2013. gada 4. jūnija Dekrētlikumu Nr. 61/2013, kas 2013. gada 3. augustā pārveidots par Likumu Nr. 89/2013. Pēc tam Likums Nr. 89/2013 tika grozīts 2013. gada 10. decembrī ar 7. pantu Dekrētlikumā Nr. 136/2013, kas 2014. gada 6. februārī tika pārveidots par Likumu Nr. 6/2014.

13

(14)  Sk. 2014. gada 8. maija
  Gazzetta ufficiale Nr. 105, kas pieejams vietnē http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg

14

Gazzetta ufficiale

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf

15

(16)  Dekrētlikuma teksts redakcijā, kā pārveidots Likumā, ir pieejams vietnē http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig=

16

(17)  Dekrētlikuma teksts redakcijā, kā pārveidots Likumā, ir pieejams vietnē http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig=

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm.

20

(21)  Saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 143/2008 2. panta 4. punktu.

21

(22)  Šajā saistībā sk. http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp

22

(23)  Juridiskais pamats vispirms bija noteikts 1. panta 11. quinquies punktā Dekrētlikumā Nr. 61/2013, kas tika grozīts 2013. gada decembrī, 2014. gada augustā un visbeidzot 2015. gada martā.

23

quinquies

(24)  [..]

24

(25)  Sk. http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml un http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/ilva_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/

25

(26)  Sk. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml

26

(27)  Sk. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB

27

(28)  Sk. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch

28

(29)  Sk. “
  L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria
  ”, kā ziņots http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB. Sk. arī 2014. gada maija rakstu: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: “
  L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo
  ”.

29

L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria

L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo

(30)  22. quater pants Likumā Nr. 116/2014, kas grozīts un pārveidots par Dekrētlikumu Nr. 91/2014 (2014. gada 24. jūnijs).

30

quater

(31)  Pamatojoties uz Dekrētlikuma Nr. 61/2013 1. panta 1. punktu apvienojumā ar 1. pantu 2012. gada 3. decembra Dekrētlikumā Nr. 207/2012, ko 2012. gada 24. decembrī pārveidoja par Likumu Nr. 231/2012.

31

(32)  
  Intesa Sanpaolo S.p.A., Unicredit S.p.A. un Banco Popolare Società Cooperativa.

32

Intesa Sanpaolo S.p.A.

Unicredit S.p.A.

Banco Popolare Società Cooperativa

(33)  
  “L'organo commissariale di ILVA S.p.A. al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti (..).”

33

(34)  
  “Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA S.p.A., in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario.”

34

(35)  Šis paziņojums presei ir pieejams vietnē http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf

35

(36)  Dekrētlikuma teksts redakcijā, kā pārveidots Likumā, ir pieejams vietnē http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig=

36

(37)  Dekrētlikuma teksts redakcijā, kā pārveidots Likumā, ir pieejams vietnē http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig=

37

(38)  Tiesas 2014. gada 11. septembra spriedums Komisija/Vācija, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, 56. punkts. Sk. arī Tiesas 2007. gada 18. jūlija spriedumu Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato/Lucchini SpA, C-119/05, ECLI:EU:C:2007:434, 59. punkts.

38

Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato/Lucchini SpA

(39)  Tiesas 1998. gada 1. decembra spriedums Ecotrade Srl/Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, un Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedums Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA/International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH un Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

39

Ecotrade Srl/Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA/International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH

Ministero della Difesa

(40)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums Francija/Komisija, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 55. un 56. punkts. Sk. arī ģenerāladvokāta Jacobs atzinumu lietā Francija/Komisija (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2001:685, 65. līdz 68. punkts.

40

Jacobs

Stardust

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.), 6. panta 3. punkts un 8. panta 2. punkts.

41

(42)  Ar Dekrētlikuma Nr. 152/2006 250. pantu tiek īstenoti Direktīvas 2004/35/EK 6. panta 3. punkta noteikumi.

42

(43)  4., 5., 6.–16.i, 40., 51., 58., 65. un 67. priekšraksts.

43

(44)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Élevage SNC un Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire un Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 35. punkts.

44

Doux Élevage SNC

Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire

Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(45)  Vispārējās tiesas 2015. gada 24. septembra spriedums TV2 un Dānija/Komisija, T-674/11, ECLI:EU:T:2015:684.

45

(46)  Tiesas 2015. gada 14. janvāra spriedums The Queen, pēc lūguma, ko iesniedza Eventech Ltd, pret Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 34. punkts.

46

The Queen

Eventech Ltd

Parking Adjudicator

(47)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Élevage SNC un Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire un Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 38. punkts.

47

Doux Élevage SNC

Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire

Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(48)  Tiesas 2013. gada 19. marta spriedums Bouygues SA un Bouygues Télécom SA/Komisija, C-399/10 P un C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, 109. punkts.

48

Bouygues SA

Bouygues Télécom SA/

(49)  Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedums Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA/International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH un Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

49

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA/International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH

Ministero della Difesa

(50)  Komisijas Paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.).

50

(51)  Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 86. un 87. punkts.

51

/Électricité de France (EDF)

(52)  Komisijas 2005. gada 7. jūnija lēmums lietā C2/2005 Alitalia – Plan industriel de restructuration, 207., 217. un 218. apsvērums.

52

Alitalia – Plan industriel de restructuration

(53)  Lēmuma sākt procedūru 93. un 94. apsvērums.

53

(54)  Tiesas 1993. gada 17. marta spriedums Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG/Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG, C-72/91, ECLI:EU:C:1993:97, 21. punkts.

54

Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG/Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG

(55)  Tiesas 1998. gada 1. decembra spriedums Ecotrade Srl/Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, 36. punkts.

55

Ecotrade Srl/Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

(56)  Sk. cita starpā Tiesas 2013. gada 19. marta spriedumu Bouygues SA un Bouygues Télécom SA/Komisija, apvienotajās lietās C-399/10 P un C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175.

56

Bouygues SA

Bouygues Télécom SA

(57)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums Itālija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

57

(58)  Komisijas 2003. gada 15. oktobra Lēmums 2004/339/EK par Itālijas veiktajiem pasākumiem attiecībā uz RAI SpA (OV L 119, 23.4.2004., 1. lpp.), 69. apsvērums; ģenerāladvokāta N. Fenelija (N. Fennelly) 1998. gada 26. novembra atzinums lietā Francija/Komisija, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, 26. punkts.

58

RAI SpA

N. Fennelly

(59)  Lēmuma sākt procedūru 114. un 115. apsvērums.

59

(60)  Tiesas 2000. gada 12. septembra spriedums Pavlov un citi, apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 74. punkts; Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedums Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi, C-222/04, ECLI:EU: C:2006:8, 107. punkts.

60

Pavlov

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(61)  Sk. Tiesas 1987. gada 16. jūnija spriedumu Komisija/Itālija, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 7. punkts; Tiesas 1998. gada 18. jūnija spriedumu Komisija/Itālija, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, 36. punkts; Tiesas 2000. gada 12. septembra spriedums Pavlov un citi, apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 75. punkts.

61

Pavlov

(62)  Sk. jo īpaši Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedumu Philip Morris/Komisija, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts; Tiesas 2001. gada 22. novembra spriedumu Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, 21. punkts; Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedumu Itālija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44. punkts.

62

Philip Morris

Ferring,

(63)  Vispārējās tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums Het Vlaamse Gewest/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

63

Het Vlaamse Gewest

(64)  Sk., piem., Komisijas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu par Mittal/Arcelor apvienošanos (M.4137), kurā Komisija uzskatīja, ka attiecīgā oglekļa tērauda tirgu ģeogrāfiskā teritorija ir vismaz EEZ.

64

Mittal/Arcelor

(65)  Šajā saistībā jāatzīmē, ka Riva aktīvi palika Riva ģimenes bankas kontos ārpus Itālijas līdz izlīguma nolīguma izpildes beigām 2017. gada jūnijā.

65

Riva

Riva

(66)  Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 80. un 81. punkts.

66

EDF

(67)  
  “
  Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo
  ”
  E. Brodi, L. Casolaro; Itālijas Banka, Īpašais dokuments Nr. 387, 2017. gada septembris.

67

Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo

E. Brodi, L. Casolaro

(68)  Tiesas 2001. gada 13. marta spriedums PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, 62. punkts. Tiesas 1993. gada 17. marta spriedums Sloman Neptun Schiffahrts AG, apvienotās lietas C-72/91 un C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, 20. un 21. punkts, sk. arī Tiesas 1998. gada 7. maija spriedumu Viscido un citi, apvienotās lietas C-52/97, C-53/97 un C-54/97, ECLI:EU:C:1998:209, 13. un 14. punkts, un Tiesas 1993. gada 30. novembra spriedumu Kirsammer-Hack, C-189/91, ECLI:EU:C:1993:907, 17. un 18. punkts, par to, ka konkrētu darba likuma noteikumu nepiemērošana nenozīmē, ka tiek pārskaitīti valsts līdzekļi.

68

PreussenElektra,

Sloman Neptun Schiffahrts AG,

Viscido

Kirsammer-Hack

(69)  Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedums DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 22. punkts.

69

DMT

(70)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210 41. punkts.

70

SFEI

(71)  Sk. šā lēmuma 98. apsvērumu.

71

(72)  
  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

72

(73)  
  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

73

(74)  Tiesas 2003. gada 28. janvāra spriedums Vācija/Komisija, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55 138. punkts.

74

(75)  Kā norādīja prese, ArcelorMittal, Marcegaglia un Arvedi, visi tērauda ražošanas uzņēmumi, piemēram, interesējās par uzņēmuma Ilva aktīvu iegādi jau 2014. gada rudenī: sk. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC

75

ArcelorMittal

Marcegaglia

Arvedi

Ilva

(76)  Šo informāciju iesniedza Itālijas iestādes, pamatojoties uz uzņēmuma Ilva un tā finanšu konsultantu veikto iekšējo analīzi, neskarot Milānas Tiesas galīgos secinājumus par katra parāda atmaksas prioritāti.

76

Ilva

(77)  Pēc tam, kad sākās uzņēmuma Ilva maksātnespējas process, [..] samazināja līniju līdz [..] no sākotnējās summas EUR [..] apmērā.

77

Ilva

(78)  Patiesībā aizdevums netiks nodots uzņēmuma Ilva aktīvu pircējam, ArcelorMittal.

78

Ilva

ArcelorMittal

(79)  Sk. ex multis un jaunākus Komisijas galīgos lēmumus lietās SA.38544 Kem One (2015. gada 28. jūlijs), SA 38545 Mory Global (2015. gada 6. novembris), SA.38644 Brandt Groupe (2016. gada 21. marts).

79

ex multis

Kem One

Mory Global

Brandt Groupe

(80)  https://www.capitaliq.com

80

(81)  Saskaņā ar datiem, ko Komisija ieguva no S&P Capital IQ datubāzes.

81

S&P Capital IQ

(82)  Pirmās instances tiesas 2007. gada 29. marta spriedums Scott/Komisija, T-366/00, EU:T:2012:649, 158. punkts.

82

Scott

(83)  https://www.capitaliq.com

83

(84)  
  OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.

84

(85)  
  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

85

(86)  Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.).

86

(87)  Tiesas 1973. gada 12. jūlija spriedums Komisija/Vācija, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. punkts;

87

(88)  Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums Spānija/Komisija, apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92, ECLI:EU:C:1973:87, 75. punkts.

88

(89)  Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedums Beļģija/Komisija, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

89

(90)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

90

(91)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

91

(92)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

92

---

| 9.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/76

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1499

(2018. gada 8. oktobris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/954, ar ko nosaka konkrētus aizsargpasākumus, lai novērstu mazo atgremotāju mēra izplatīšanos Bulgārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6662)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Mazo atgremotāju mēris (MAM) ir smaga vīrusu ierosināta slimība, ar ko slimo mazie atgremotāji, proti, aitas un kazas, un tā tiek pārnesta galvenokārt tieša kontakta ceļā. MAM morbiditāte un tās izraisīta mirstība var būt ļoti augsta, jo īpaši apgabalos, kuros minētā slimība konstatēta pirmo reizi, un tai var būt būtiska ekonomiskā ietekme uz lauksaimniecības nozari. Mazo atgremotāju mēris netiek pārnests uz cilvēku. MAM ir endēmisks vairākās Āfrikas, Tuvo Austrumu un Āzijas valstīs un raisa lielas bažas dzīvnieku veselības un labturības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Mazo atgremotāju mēris (MAM) ir smaga vīrusu ierosināta slimība, ar ko slimo mazie atgremotāji, proti, aitas un kazas, un tā tiek pārnesta galvenokārt tieša kontakta ceļā. MAM morbiditāte un tās izraisīta mirstība var būt ļoti augsta, jo īpaši apgabalos, kuros minētā slimība konstatēta pirmo reizi, un tai var būt būtiska ekonomiskā ietekme uz lauksaimniecības nozari. Mazo atgremotāju mēris netiek pārnests uz cilvēku. MAM ir endēmisks vairākās Āfrikas, Tuvo Austrumu un Āzijas valstīs un raisa lielas bažas dzīvnieku veselības un labturības jomā.

| (2) | Padomes Direktīvā 92/119/EEK (3) ir izklāstīti vispārīgi pasākumi konkrētu dzīvnieku slimību, arī MAM, kontrolei. Tie ietver kontroles pasākumus, kas veicami tad, ja ir aizdomas un apstiprinājums par MAM kādā saimniecībā. Minētie kontroles pasākumi ietver arī aizsargjoslas un uzraudzības zonas izveidi ap slimības uzliesmojuma vietām un citus papildu pasākumus slimības izplatības kontrolei. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīvā 92/119/EEK (3) ir izklāstīti vispārīgi pasākumi konkrētu dzīvnieku slimību, arī MAM, kontrolei. Tie ietver kontroles pasākumus, kas veicami tad, ja ir aizdomas un apstiprinājums par MAM kādā saimniecībā. Minētie kontroles pasākumi ietver arī aizsargjoslas un uzraudzības zonas izveidi ap slimības uzliesmojuma vietām un citus papildu pasākumus slimības izplatības kontrolei.

| (3) | Bulgārija 2018. gada 23. jūnijā informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par minētās slimības uzliesmojumu trijās mazo atgremotāju saimniecībās, kuru dzīvnieki ganās vienuviet un kuras atrodas minētās dalībvalsts Jambolas apgabala Boļarovas pašvaldībā. 2018. gada 28. jūnijā tika paziņots par vēl vienu slimības uzliesmojumu, šoreiz Burgasas apgabalā. |
| --- | --- |

(3)

Bulgārija 2018. gada 23. jūnijā informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par minētās slimības uzliesmojumu trijās mazo atgremotāju saimniecībās, kuru dzīvnieki ganās vienuviet un kuras atrodas minētās dalībvalsts Jambolas apgabala Boļarovas pašvaldībā. 2018. gada 28. jūnijā tika paziņots par vēl vienu slimības uzliesmojumu, šoreiz Burgasas apgabalā.

| (4) | Bulgārija ir veikusi Direktīvā 92/119/EEK paredzētos kontroles pasākumus, proti, pilnīgi izkāvusi inficētos ganāmpulkus un ap slimības uzliesmojumu vietām izveidojusi aizsargjoslu un uzraudzības zonu, kā paredzēts minētajā direktīvā. Uzraudzība ir pastiprināta arī pašvaldībās, kas robežojas ar slimības skartajām zonām, un pašvaldībās, kuras atrodas pie Savienības robežas ar trešām valstīm, kas nav brīvas no MAM. |
| --- | --- |

(4)

Bulgārija ir veikusi Direktīvā 92/119/EEK paredzētos kontroles pasākumus, proti, pilnīgi izkāvusi inficētos ganāmpulkus un ap slimības uzliesmojumu vietām izveidojusi aizsargjoslu un uzraudzības zonu, kā paredzēts minētajā direktīvā. Uzraudzība ir pastiprināta arī pašvaldībās, kas robežojas ar slimības skartajām zonām, un pašvaldībās, kuras atrodas pie Savienības robežas ar trešām valstīm, kas nav brīvas no MAM.

| (5) | Lai novērstu slimības izplatīšanos uz citām Bulgārijas daļām, citām dalībvalstīm un trešām valstīm, Komisija pēc tam veica papildu pasākumus, pieņemot Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/954 (4), ar kuru nosaka papildu aizsargpasākumus, aizliedz mazo atgremotāju nosūtīšanu un konkrētu tādu produktu laišanu tirgū, kas iegūti no mazajiem atgremotājiem Jambolas apgabala Boļarovas un Elhovas pašvaldībā un Burgasas apgabala Sredecas, Sozopolas, Primorskas, Malko Tarnovas un Carevo pašvaldībā. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu slimības izplatīšanos uz citām Bulgārijas daļām, citām dalībvalstīm un trešām valstīm, Komisija pēc tam veica papildu pasākumus, pieņemot Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/954 (4), ar kuru nosaka papildu aizsargpasākumus, aizliedz mazo atgremotāju nosūtīšanu un konkrētu tādu produktu laišanu tirgū, kas iegūti no mazajiem atgremotājiem Jambolas apgabala Boļarovas un Elhovas pašvaldībā un Burgasas apgabala Sredecas, Sozopolas, Primorskas, Malko Tarnovas un Carevo pašvaldībā.

| (6) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/954 pieņemšanas Bulgārija ir informējusi Komisiju par pieciem jauniem MAM uzliesmojumiem, tie visi tika konstatēti minētās dalībvalsts Jambolas apgabala ierobežotas piekļuves zonās. |
| --- | --- |

(6)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/954 pieņemšanas Bulgārija ir informējusi Komisiju par pieciem jauniem MAM uzliesmojumiem, tie visi tika konstatēti minētās dalībvalsts Jambolas apgabala ierobežotas piekļuves zonās.

| (7) | 2018. gada 18. septembrī Bulgārija informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par rezultātiem, kas gūti, veicot seroloģisko uzraudzību saistībā ar iepriekš apstiprinātajiem MAM uzliesmojumiem. Saskaņā ar šīs uzraudzības rezultātiem tika konstatēts, ka dzīvnieki, kam ir antivielas pret MAM vīrusu, atrodas saimniecībās ierobežotas piekļuves zonās, par kurām nav ziņots, ka tajās būtu novērojamas minētās slimības klīniskās izpausmes. Vairākas no šīm saimniecībām atrodas ļoti tuvu robežai starp šīm zonām un pārējo Bulgārijas teritoriju, kur līdz šim nav ticis ziņots par MAM uzliesmojumiem. |
| --- | --- |

(7)

2018. gada 18. septembrī Bulgārija informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par rezultātiem, kas gūti, veicot seroloģisko uzraudzību saistībā ar iepriekš apstiprinātajiem MAM uzliesmojumiem. Saskaņā ar šīs uzraudzības rezultātiem tika konstatēts, ka dzīvnieki, kam ir antivielas pret MAM vīrusu, atrodas saimniecībās ierobežotas piekļuves zonās, par kurām nav ziņots, ka tajās būtu novērojamas minētās slimības klīniskās izpausmes. Vairākas no šīm saimniecībām atrodas ļoti tuvu robežai starp šīm zonām un pārējo Bulgārijas teritoriju, kur līdz šim nav ticis ziņots par MAM uzliesmojumiem.

| (8) | Lai novērstu jebkādu iespējamo MAM izplatīšanos, seropozitīvo dzīvnieku atrašanās vietas un klīnisko izpausmju trūkuma dēļ ir jāpaplašina zona, kurā veicami ar MAM saistīti papildu aizsargpasākumus, un šajā jaunajā zonā jāievieš papildu aizsargpasākumi, kas aizliegtu mazo atgremotāju un konkrētu no tiem iegūtu produktu sūtīšanu. Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/954 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu jebkādu iespējamo MAM izplatīšanos, seropozitīvo dzīvnieku atrašanās vietas un klīnisko izpausmju trūkuma dēļ ir jāpaplašina zona, kurā veicami ar MAM saistīti papildu aizsargpasākumus, un šajā jaunajā zonā jāievieš papildu aizsargpasākumi, kas aizliegtu mazo atgremotāju un konkrētu no tiem iegūtu produktu sūtīšanu. Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/954 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/954 3. pantā iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.   Bulgārija pielikumā norādītajos apgabalos aizliedz nosūtīt šādas preces:

| a) | mazie atgremotāji; |
| --- | --- |

a)

mazie atgremotāji;

| b) | mazo atgremotāju sperma, olšūnas un embriji. |
| --- | --- |

b)

mazo atgremotāju sperma, olšūnas un embriji.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punktā paredzētā aizlieguma, kompetentā iestāde drīkst atļaut mazo atgremotāju pārvietošanu uz galamērķi, kas atrodas pielikumā norādītajos apgabalos, ar noteikumu, ka uz izcelsmes saimniecību neattiecas neviens no Direktīvā 92/119/EEK paredzētajiem ierobežojumiem attiecībā uz mazo atgremotāju mēri, un mazie atgremotāji atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | visi mazie atgremotāji izcelsmes saimniecībā nosūtīšanas dienā tika klīniski pārbaudīti, un tiem netika konstatēti nekādi klīniski mazo atgremotāju mēra simptomi; |
| --- | --- |

a)

visi mazie atgremotāji izcelsmes saimniecībā nosūtīšanas dienā tika klīniski pārbaudīti, un tiem netika konstatēti nekādi klīniski mazo atgremotāju mēra simptomi;

| b) | mazie atgremotāji ir nosūtīti tieši uz kompetentās iestādes izraudzītu lopkautuvi, kura atrodas pielikumā norādītajos apgabalos, lai tos nokautu nekavējoties; |
| --- | --- |

b)

mazie atgremotāji ir nosūtīti tieši uz kompetentās iestādes izraudzītu lopkautuvi, kura atrodas pielikumā norādītajos apgabalos, lai tos nokautu nekavējoties;

| c) | mazajiem atgremotājiem tika veikts diagnostikas tests ar mērķi noteikt mazo atgremotāju mēra antivielas, un testa rezultāti ir negatīvi ne vairāk kā 7 dienas pirms nosūtīšanas dienas; |
| --- | --- |

c)

mazajiem atgremotājiem tika veikts diagnostikas tests ar mērķi noteikt mazo atgremotāju mēra antivielas, un testa rezultāti ir negatīvi ne vairāk kā 7 dienas pirms nosūtīšanas dienas;

| d) | izcelsmes saimniecībā ne vēlāk kā 14 dienas pirms nosūtīšanas dienas tika veikta seroloģiskā apsekošana, kuras ietvaros no pietiekama skaita mazo atgremotāju tika paņemti paraugi, lai ar 95 % ticamību varētu konstatēt vismaz 5 % seroprevalanci, un tās rezultāti bija negatīvi;”. |
| --- | --- |

d)

izcelsmes saimniecībā ne vēlāk kā 14 dienas pirms nosūtīšanas dienas tika veikta seroloģiskā apsekošana, kuras ietvaros no pietiekama skaita mazo atgremotāju tika paņemti paraugi, lai ar 95 % ticamību varētu konstatēt vismaz 5 % seroprevalanci, un tās rezultāti bija negatīvi;”.

2. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/954 pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2018. gada 8. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīva 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2018. gada 4. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2018/954, ar ko nosaka konkrētus aizsargpasākumus, lai novērstu mazo atgremotāju mēra izplatīšanos Bulgārijā (OV L 168, 5.7.2018., 7. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | Jambolas apgabals, |
| --- | --- |

—

Jambolas apgabals,

| — | Burgasas apgabals, |
| --- | --- |

—

Burgasas apgabals,

| — | Haskovas apgabals. |
| --- | --- |

—

Haskovas apgabals.

---