# Jurnalul Oficial C 390E/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2012.390.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 390E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5518 decembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2012.390.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 390E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5518 decembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședința din 23 iunie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 241 E, 19.8.2011.TEXTE ADOPTATE |
| | Joi, 23 iunie 2011 |
| 2012/C 390E/01 | Punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la raportul pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 (2010/2139(INI)) | 1 |
| 2012/C 390E/02 | Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziuneRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (2010/2158(INI)) | 10 |
| 2012/C 390E/03 | Obiectivul 3: viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionaleRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la Obiectivul 3: o provocare pentru cooperarea teritorială - viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale (2010/2155(INI)) | 18 |
| 2012/C 390E/04 | O eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structuraleRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale (2010/2160(INI)) | 27 |
| 2012/C 390E/05 | Trilogul privind proiectul de buget 2012Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2012 (2011/2019(BUD)) | 35 |
| 2012/C 390E/06 | PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritoriiRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii (2011/2051(INI)) | 49 |
| 2012/C 390E/07 | Sistemul voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industrialeDeclarația Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind un sistem voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industriale | 65 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședința din 23 iunie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 241 E, 19.8.2011.TEXTE ADOPTATE

Joi, 23 iunie 2011

2012/C 390E/01

Punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la raportul pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 (2010/2139(INI))

1

2012/C 390E/02

Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziuneRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (2010/2158(INI))

10

2012/C 390E/03

Obiectivul 3: viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionaleRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la Obiectivul 3: o provocare pentru cooperarea teritorială - viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale (2010/2155(INI))

18

2012/C 390E/04

O eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structuraleRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale (2010/2160(INI))

27

2012/C 390E/05

Trilogul privind proiectul de buget 2012Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2012 (2011/2019(BUD))

35

2012/C 390E/06

PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritoriiRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii (2011/2051(INI))

49

2012/C 390E/07

Sistemul voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industrialeDeclarația Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind un sistem voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industriale

65

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 23 iunie 2011 |
| 2012/C 390E/08 | Modificarea articolului 51: reuniunile comune ale comisiilorDecizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind modificarea articolului 51 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, referitor la procedura reuniunilor comune ale comisiilor (2010/2061(REG)) | 66 |
| 2012/C 390E/09 | Cerere de ridicare a imunității parlamentare a dlui Adrian SeverinDecizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind cererea de ridicare a imunității lui Adrian Severin (2011/2070(IMM)) | 67 |
| 2012/C 390E/10 | Alegerea unui vicepreședinte (interpretarea articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind alegerea unui vicepreședinte (interpretarea articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European) | 69 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 23 iunie 2011

2012/C 390E/08

Modificarea articolului 51: reuniunile comune ale comisiilorDecizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind modificarea articolului 51 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, referitor la procedura reuniunilor comune ale comisiilor (2010/2061(REG))

66

2012/C 390E/09

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a dlui Adrian SeverinDecizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind cererea de ridicare a imunității lui Adrian Severin (2011/2070(IMM))

67

2012/C 390E/10

Alegerea unui vicepreședinte (interpretarea articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind alegerea unui vicepreședinte (interpretarea articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European)

69

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Joi, 23 iunie 2011 |
| 2012/C 390E/11 | Numirea președintelui Băncii Centrale Europene - candidatul Mario DraghiDecizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la recomandarea Consiliului privind numirea președintelui Băncii Centrale Europene (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE)) | 70 |
| 2012/C 390E/12 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: General Motors BelgiumRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/031 BE/General Motors Belgium din Belgia) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD)) | 71 |
| ANEXĂ | 72 |
| 2012/C 390E/13 | Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între UE și Republica Seychelles ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE)) | 73 |
| 2012/C 390E/14 | Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între UE și Republica Democrată São Tomé și Principe ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe. (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE)) | 74 |
| 2012/C 390E/15 | Protocolul UE-Andorra privind măsurile vamale de securitate ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de extindere la măsurile vamale de securitate a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană și Principatul Andorra (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/16 | Acordul CE/Canada privind siguranța aviației civile***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord privind siguranța aviației civile între Uniunea Europeană și Canada (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/17 | Prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 76 |
| 2012/C 390E/18 | Aplicarea procedurii de deficit excesiv *Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 88 |
| 2012/C 390E/19 | Cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre *Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 100 |
| 2012/C 390E/20 | Supravegherea bugetară în zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 111 |
| 2012/C 390E/21 | Consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 121 |
| 2012/C 390E/22 | Măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 139 |
| 2012/C 390E/23 | Drepturile consumatorilor ***IRezoluția lagislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 145 |
| P7_TC1-COD(2008)0196Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/EC a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului | 146 |
| ANEXĂ | 146 |
| 2012/C 390E/24 | Tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește dispozițiile pentru tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0301Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește dispozițiile pentru tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate | 147 |
| 2012/C 390E/25 | Combustibilul nuclear uzat și deșeurile radioactive *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind gestionarea combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE)) | 147 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Joi, 23 iunie 2011

2012/C 390E/11

Numirea președintelui Băncii Centrale Europene - candidatul Mario DraghiDecizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la recomandarea Consiliului privind numirea președintelui Băncii Centrale Europene (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

70

2012/C 390E/12

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: General Motors BelgiumRezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/031 BE/General Motors Belgium din Belgia) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

71

ANEXĂ

72

2012/C 390E/13

Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între UE și Republica Seychelles ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

73

2012/C 390E/14

Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între UE și Republica Democrată São Tomé și Principe ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe. (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

74

2012/C 390E/15

Protocolul UE-Andorra privind măsurile vamale de securitate ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de extindere la măsurile vamale de securitate a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană și Principatul Andorra (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

75

2012/C 390E/16

Acordul CE/Canada privind siguranța aviației civile***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord privind siguranța aviației civile între Uniunea Europeană și Canada (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

75

2012/C 390E/17

Prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

76

2012/C 390E/18

Aplicarea procedurii de deficit excesiv *Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

88

2012/C 390E/19

Cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre *Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

100

2012/C 390E/20

Supravegherea bugetară în zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

111

2012/C 390E/21

Consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

121

2012/C 390E/22

Măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

139

2012/C 390E/23

Drepturile consumatorilor ***IRezoluția lagislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

145

P7_TC1-COD(2008)0196Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/EC a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului

146

ANEXĂ

146

2012/C 390E/24

Tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește dispozițiile pentru tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0301Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește dispozițiile pentru tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate

147

2012/C 390E/25

Combustibilul nuclear uzat și deșeurile radioactive *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind gestionarea combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

147

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2011-2012 Ședința din 23 iunie 2011 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 241 E, 19.8.2011. TEXTE ADOPTATE

Joi, 23 iunie 2011

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/1

---

Joi, 23 iunie 2011Punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013

P7_TA(2011)0283

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la raportul pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 (2010/2139(INI))

2012/C 390 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 174- 178, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 174- 178,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” (COM(2010)0110),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 martie 2010 intitulat Document de însoțire pentru Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată - Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013 (SEC(2010)0360), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 martie 2010 intitulat Document de însoțire pentru Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată - Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013 (SEC(2010)0360),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 octombrie 2010 intitulat Politica de coeziune: răspunsul la criza economică, o revizuire a punerii în aplicare a măsurilor politicii de coeziune adoptate în sprijinul planului european de redresare economică (SEC(2010)1291), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 octombrie 2010 intitulat Politica de coeziune: răspunsul la criza economică, o revizuire a punerii în aplicare a măsurilor politicii de coeziune adoptate în sprijinul planului european de redresare economică (SEC(2010)1291),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2008 intitulat Regiunile 2020 – o evaluare a provocărilor viitoare pentru regiunile UE (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2008 intitulat Regiunile 2020 – o evaluare a provocărilor viitoare pentru regiunile UE (SEC(2008)2868),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 privind contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020 (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 privind contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020 (COM(2011)0017),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul European de Dezvoltare Regională, în special articolul 7 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul European de Dezvoltare Regională, în special articolul 7 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 397/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile în locuințe (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 397/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile în locuințe (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 437/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul european de dezvoltare regională în ceea ce privește eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 437/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul european de dezvoltare regională în ceea ce privește eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate (4),

| — | având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului privind fondurile structurale 2007-2013: rezultatele negocierilor privind strategiile naționale din domeniul politicii de coeziune și programele operaționale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului privind fondurile structurale 2007-2013: rezultatele negocierilor privind strategiile naționale din domeniul politicii de coeziune și programele operaționale (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2010 privind realizarea unei adevărate coeziuni teritoriale, sociale și economice în UE – o condiție sine qua non a competitivității globale? (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2010 privind realizarea unei adevărate coeziuni teritoriale, sociale și economice în UE – o condiție sine qua non a competitivității globale? (8),

| — | având în vedere documentul de informare nr. 1 al Comisiei din 28 februarie 2007 referitor la alocarea de fonduri (COCOF/2007/0012/00), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de informare nr. 1 al Comisiei din 28 februarie 2007 referitor la alocarea de fonduri (COCOF/2007/0012/00),

| — | având în vedere nota de informare a Comisiei din 18 mai 2009 referitoare la structura orientativă pentru rapoartele strategice naționale pentru anul 2009 (COCOF 09/0018/01), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de informare a Comisiei din 18 mai 2009 referitoare la structura orientativă pentru rapoartele strategice naționale pentru anul 2009 (COCOF 09/0018/01),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind raportul strategic pentru anul 2010 al Comisiei referitor la punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 14 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind raportul strategic pentru anul 2010 al Comisiei referitor la punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 14 iunie 2010,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor referitor la „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” din 1-2 decembrie 2010 (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor referitor la „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” din 1-2 decembrie 2010 (CdR 159/2010),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 iulie 2010 intitulat „Modalitățile de încurajare a parteneriatelor eficiente în gestionarea programelor din cadrul politicii de coeziune, pe baza bunelor practici din ciclul 2007-2013” (ECO/258), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 iulie 2010 intitulat „Modalitățile de încurajare a parteneriatelor eficiente în gestionarea programelor din cadrul politicii de coeziune, pe baza bunelor practici din ciclul 2007-2013” (ECO/258),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A7-0111/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A7-0111/2011),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a întregii Uniuni, aceasta își concepe și pune în aplicare măsurile care conduc la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale, și, îndeosebi, trebuie să își propună ca obiectiv să reducă discrepanțele dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni și lipsa de dezvoltare a celor mai defavorizate regiuni, precum zone rurale, zone afectate de tranziția industrială, și regiuni care se confruntă cu un handicap natural sau demografic sever și permanent; întrucât trebuie să se țină seama de Strategia UE 2020 pentru a asigura că UE devine o economie, inteligentă, sustenabilă și incluzivă; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a întregii Uniuni, aceasta își concepe și pune în aplicare măsurile care conduc la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale, și, îndeosebi, trebuie să își propună ca obiectiv să reducă discrepanțele dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni și lipsa de dezvoltare a celor mai defavorizate regiuni, precum zone rurale, zone afectate de tranziția industrială, și regiuni care se confruntă cu un handicap natural sau demografic sever și permanent; întrucât trebuie să se țină seama de Strategia UE 2020 pentru a asigura că UE devine o economie, inteligentă, sustenabilă și incluzivă;

| B. | întrucât politica de coeziune joacă un rol esențial în vederea deplinei realizări a obiectivelor UE 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, la toate nivelurile de guvernanță și în toate zonele geografice; |
| --- | --- |

B.

întrucât politica de coeziune joacă un rol esențial în vederea deplinei realizări a obiectivelor UE 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, la toate nivelurile de guvernanță și în toate zonele geografice;

| C. | întrucât dimensiunea strategică a politicii de coeziune care garantează coerența cu prioritățile Uniunii Europene – transformând Europa și regiunile sale în locuri mai atractive pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă, îmbunătățind cunoașterea și inovarea pentru creștere economică și crearea unui număr mai mare de locuri de muncă și de o calitate mai bună – este prevăzută și scoasă în evidență în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare Regulamentul general), în Orientările strategice ale Comunității pentru coeziune (denumite în continuare Orientările strategice), în Cadrul de referință strategic național (NSRF) și în programele operaționale (PO); |
| --- | --- |

C.

întrucât dimensiunea strategică a politicii de coeziune care garantează coerența cu prioritățile Uniunii Europene – transformând Europa și regiunile sale în locuri mai atractive pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă, îmbunătățind cunoașterea și inovarea pentru creștere economică și crearea unui număr mai mare de locuri de muncă și de o calitate mai bună – este prevăzută și scoasă în evidență în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare Regulamentul general), în Orientările strategice ale Comunității pentru coeziune (denumite în continuare Orientările strategice), în Cadrul de referință strategic național (NSRF) și în programele operaționale (PO);

| D. | întrucât exercițiul de raportare strategică reprezintă un nou instrument al politicii de coeziune, care a fost introdus în perioada de programare curentă de Regulamentul general ca un instrument pentru examinarea punerii în aplicare a Orientărilor strategice, cu scopul de a crește conținutul strategic și de a promova transparența și responsabilitatea în cadrul politicii de coeziune și întrucât, cu ocazia planificării următoarei perioade de programare, trebuie desprinse concluzii de pe urma informațiilor și a experiențelor dobândite; |
| --- | --- |

D.

întrucât exercițiul de raportare strategică reprezintă un nou instrument al politicii de coeziune, care a fost introdus în perioada de programare curentă de Regulamentul general ca un instrument pentru examinarea punerii în aplicare a Orientărilor strategice, cu scopul de a crește conținutul strategic și de a promova transparența și responsabilitatea în cadrul politicii de coeziune și întrucât, cu ocazia planificării următoarei perioade de programare, trebuie desprinse concluzii de pe urma informațiilor și a experiențelor dobândite;

| E. | întrucât prioritizarea Lisabona (Lisbon earmarking) este exercițiul prin care subansambluri ale celor 86 de sisteme prioritare convenite au fost identificate ca fiind priorități specifice în cadrul Agendei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă și întrucât, pentru regiunile incluse în obiectivul de convergență, 47 de teme prioritare au fost identificate ca priorități speciale (earmarked priorities), în timp ce în regiunile incluse în obiectivul de competitivitate regională și ocupare a forței de muncă au fost identificate doar 33 de teme prioritare; |
| --- | --- |

E.

întrucât prioritizarea Lisabona (Lisbon earmarking) este exercițiul prin care subansambluri ale celor 86 de sisteme prioritare convenite au fost identificate ca fiind priorități specifice în cadrul Agendei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă și întrucât, pentru regiunile incluse în obiectivul de convergență, 47 de teme prioritare au fost identificate ca priorități speciale (earmarked priorities), în timp ce în regiunile incluse în obiectivul de competitivitate regională și ocupare a forței de muncă au fost identificate doar 33 de teme prioritare;

| F. | întrucât pentru rapoartele strategice naționale pentru anul 2009, Comisia și statele membre au convenit să efectueze schimbul de date în funcție de obiective numai pentru temele prioritare, termenul preconizat pentru extragerea datelor fiind 30 septembrie 2009, dată la care statele membre încă se mai confruntau cu efectele crizei economice, unele dintre ele fiind puse în fața unor dificultăți inițiale la începutul perioadei de programare și întrucât se așteaptă ca raportul strategic 2013 să furnizeze mai multe date informative; |
| --- | --- |

F.

întrucât pentru rapoartele strategice naționale pentru anul 2009, Comisia și statele membre au convenit să efectueze schimbul de date în funcție de obiective numai pentru temele prioritare, termenul preconizat pentru extragerea datelor fiind 30 septembrie 2009, dată la care statele membre încă se mai confruntau cu efectele crizei economice, unele dintre ele fiind puse în fața unor dificultăți inițiale la începutul perioadei de programare și întrucât se așteaptă ca raportul strategic 2013 să furnizeze mai multe date informative;

| G. | întrucât regiunile europene încă se mai confruntă cu disparități frapante în domeniul economic, social și al mediului, aceasta fiind parțial o consecință naturală a ultimelor două extinderi și o urmare a efectelor directe ale crizei financiare și economice globale, cu toate că aceste disparități au scăzut în ultimul deceniu prin contribuția activă a politicii de coeziune, care este esențială pentru a asigura competitivitatea și creșterea economică, ținând seama, în același timp de particularitățile regionale; |
| --- | --- |

G.

întrucât regiunile europene încă se mai confruntă cu disparități frapante în domeniul economic, social și al mediului, aceasta fiind parțial o consecință naturală a ultimelor două extinderi și o urmare a efectelor directe ale crizei financiare și economice globale, cu toate că aceste disparități au scăzut în ultimul deceniu prin contribuția activă a politicii de coeziune, care este esențială pentru a asigura competitivitatea și creșterea economică, ținând seama, în același timp de particularitățile regionale;

| H. | întrucât politica de coeziune a fost un element esențial al planului european de redresare economică, demonstrând importanța fondurilor structurale ca instrumente de stimulare economică, în special pentru întreprinderile mici, durabilitate și eficiență energetică și întrucât Comisiei i s-a solicitat să prezinte un raport în 2010 referitor la gradul de asimilare a măsurilor adoptate de Europa ca reacție la criză, |
| --- | --- |

H.

întrucât politica de coeziune a fost un element esențial al planului european de redresare economică, demonstrând importanța fondurilor structurale ca instrumente de stimulare economică, în special pentru întreprinderile mici, durabilitate și eficiență energetică și întrucât Comisiei i s-a solicitat să prezinte un raport în 2010 referitor la gradul de asimilare a măsurilor adoptate de Europa ca reacție la criză,

| 1. | salută raportul strategic al Comisiei privind punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune cofinanțate prin fondurile structurale; felicită statele membre pentru eforturile pe care le-au depus pentru pregătirea primelor lor rapoarte strategice naționale, care s-au dovedit a fi o valoroasă sursă de informații privind punerea în aplicare; |
| --- | --- |

1.

salută raportul strategic al Comisiei privind punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune cofinanțate prin fondurile structurale; felicită statele membre pentru eforturile pe care le-au depus pentru pregătirea primelor lor rapoarte strategice naționale, care s-au dovedit a fi o valoroasă sursă de informații privind punerea în aplicare;

| 2. | subliniază că, la efectuarea analizelor comparative, ar trebui să se țină seama de faptul că cinci state membre și-au extras datele mai recent, iar un stat membru le-a extras la o dată anterioară; consideră că este mai adecvat să se compare progresele realizate de statele membre individuale cu media UE; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, la efectuarea analizelor comparative, ar trebui să se țină seama de faptul că cinci state membre și-au extras datele mai recent, iar un stat membru le-a extras la o dată anterioară; consideră că este mai adecvat să se compare progresele realizate de statele membre individuale cu media UE;

| 3. | consideră că transparența la alocarea fondurilor promovează punerea în aplicare corectă și este o condiție prealabilă esențială pentru realizarea obiectivelor globale ale politicii de coeziune și, prin urmare, trebuie consolidată în toate fazele procesului de punere în aplicare; consideră că publicarea listei de beneficiari ar trebui continuată, mai ales online, dat fiind că aceasta reprezintă un instrument eficient de îmbunătățire a transparenței; este de opinie că stabilirea unor orientări comunitare și introducerea rapoartelor strategice ca un nou instrument au contribuit la creșterea răspunderii pentru realizarea obiectivelor politice; solicită, în acest context, o dezbatere politică regulată pentru a ameliora transparența, responsabilitatea și evaluarea efectelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

3.

consideră că transparența la alocarea fondurilor promovează punerea în aplicare corectă și este o condiție prealabilă esențială pentru realizarea obiectivelor globale ale politicii de coeziune și, prin urmare, trebuie consolidată în toate fazele procesului de punere în aplicare; consideră că publicarea listei de beneficiari ar trebui continuată, mai ales online, dat fiind că aceasta reprezintă un instrument eficient de îmbunătățire a transparenței; este de opinie că stabilirea unor orientări comunitare și introducerea rapoartelor strategice ca un nou instrument au contribuit la creșterea răspunderii pentru realizarea obiectivelor politice; solicită, în acest context, o dezbatere politică regulată pentru a ameliora transparența, responsabilitatea și evaluarea efectelor politicii de coeziune;

Punerea în aplicare

| 4. | ia act de faptul că volumul financiar raportat pentru proiectele selectate este de 93,4 miliarde EUR, reprezentând 27,1 % din resursele UE disponibile în perioada actuală, și această valoare medie se aplică celor trei obiective ale politicii de coeziune, precum și la categoriile din prioritizare Lisabona și la progresele realizate la punerea în aplicare a Orientărilor strategice ale Comunității; subliniază, însă, că progresele variază foarte mult de la o țară la alta, respectiv de la o temă la alta, ratele de selecție agregate fiind de peste 40 % în cazul a nouă state membre și sub 20 % în cazul a patru state membre; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că volumul financiar raportat pentru proiectele selectate este de 93,4 miliarde EUR, reprezentând 27,1 % din resursele UE disponibile în perioada actuală, și această valoare medie se aplică celor trei obiective ale politicii de coeziune, precum și la categoriile din prioritizare Lisabona și la progresele realizate la punerea în aplicare a Orientărilor strategice ale Comunității; subliniază, însă, că progresele variază foarte mult de la o țară la alta, respectiv de la o temă la alta, ratele de selecție agregate fiind de peste 40 % în cazul a nouă state membre și sub 20 % în cazul a patru state membre;

| 5. | reiterează aprecierea sa pentru eforturile naționale care au ca rezultat alocarea în medie a fondurilor destinate pentru realizarea Agendei de la Lisabona în proporție de 65 % din fondurile disponibile în regiunile vizate de convergență și 82 % în regiunile vizate de competitivitatea regională și ocuparea forței de muncă, ceea ce reprezintă de fapt mai mult decât s-a solicitat inițial; constată cu satisfacție că, în temeiul rapoartelor, o sumă totală de 63 miliarde EUR a fost repartizată pentru proiecte care țin de prioritizarea Lisabona și că selecția proiectelor în cadrul prioritizării Lisabona se situează la același nivel sau este ceva mai rapidă decât selecția în cadrul altor acțiuni și, prin urmare, îndeamnă statele membre să continue pe viitor să aloce resurse pentru proiecte care sprijină strategia UE 2020; |
| --- | --- |

5.

reiterează aprecierea sa pentru eforturile naționale care au ca rezultat alocarea în medie a fondurilor destinate pentru realizarea Agendei de la Lisabona în proporție de 65 % din fondurile disponibile în regiunile vizate de convergență și 82 % în regiunile vizate de competitivitatea regională și ocuparea forței de muncă, ceea ce reprezintă de fapt mai mult decât s-a solicitat inițial; constată cu satisfacție că, în temeiul rapoartelor, o sumă totală de 63 miliarde EUR a fost repartizată pentru proiecte care țin de prioritizarea Lisabona și că selecția proiectelor în cadrul prioritizării Lisabona se situează la același nivel sau este ceva mai rapidă decât selecția în cadrul altor acțiuni și, prin urmare, îndeamnă statele membre să continue pe viitor să aloce resurse pentru proiecte care sprijină strategia UE 2020;

| 6. | constată că rata progreselor înregistrate în cazul temelor OSC este cea mai ridicată în cazul temei referitoare la dimensiunea teritorială (30 %), peste medie pentru „Îmbunătățirea cunoașterii și a inovării pentru creștere economică”, dar sub 27,1 % în cazul celorlalte două orientări și că, în plus, ratele de selecție sunt peste medie pentru proiectele care țin de prioritizarea Lisabona, atât în cazul obiectivului de convergență, cât și în cazul obiectivului de competitivitate regională și al celui de ocupare a forței de muncă, dar reprezintă numai 20,5 % în cazul obiectivului de cooperare teritorială europeană; regretă faptul că, în lipsa unor indicatori de realizare și de rezultat pentru toate statele membre, analiza performanței politicii, astfel cum a fost prezentată în raportul strategic, s-a dovedit a avea limitări importante; invită Comisia, prin urmare, să își revizuiască cerințele privind sarcina de raportare administrativă și invită statele membre să dea dovadă de mai multă disciplină cu privire la furnizarea de informații referitoare la punerea în aplicare a programului; |
| --- | --- |

6.

constată că rata progreselor înregistrate în cazul temelor OSC este cea mai ridicată în cazul temei referitoare la dimensiunea teritorială (30 %), peste medie pentru „Îmbunătățirea cunoașterii și a inovării pentru creștere economică”, dar sub 27,1 % în cazul celorlalte două orientări și că, în plus, ratele de selecție sunt peste medie pentru proiectele care țin de prioritizarea Lisabona, atât în cazul obiectivului de convergență, cât și în cazul obiectivului de competitivitate regională și al celui de ocupare a forței de muncă, dar reprezintă numai 20,5 % în cazul obiectivului de cooperare teritorială europeană; regretă faptul că, în lipsa unor indicatori de realizare și de rezultat pentru toate statele membre, analiza performanței politicii, astfel cum a fost prezentată în raportul strategic, s-a dovedit a avea limitări importante; invită Comisia, prin urmare, să își revizuiască cerințele privind sarcina de raportare administrativă și invită statele membre să dea dovadă de mai multă disciplină cu privire la furnizarea de informații referitoare la punerea în aplicare a programului;

| 7. | salută progresul deja realizat în punerea în aplicare a proiectelor relevante pentru orientarea „Locuri de muncă mai numeroase și de calitate mai bună”, având în vedere criza economică și creșterea numărului de șomeri; recomandă cu fermitate, totodată, ca Comisia să introducă metode de cooperare cu statele membre care să faciliteze mobilizarea promptă și alocarea eficientă a tuturor fondurilor necesare pentru a obține o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și competitivă, o creștere favorabilă incluziunii și o economie cu o rată ridicată a ocupării forței de muncă conducând la coeziune socială și teritorială și la reducerea sărăciei, care reprezintă obiectivele prioritare ale strategiei UE 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, pentru a stimula creșterea și productivitatea și a ameliora performanțele în materie de ocupare a forței de muncă din Europa; |
| --- | --- |

7.

salută progresul deja realizat în punerea în aplicare a proiectelor relevante pentru orientarea „Locuri de muncă mai numeroase și de calitate mai bună”, având în vedere criza economică și creșterea numărului de șomeri; recomandă cu fermitate, totodată, ca Comisia să introducă metode de cooperare cu statele membre care să faciliteze mobilizarea promptă și alocarea eficientă a tuturor fondurilor necesare pentru a obține o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și competitivă, o creștere favorabilă incluziunii și o economie cu o rată ridicată a ocupării forței de muncă conducând la coeziune socială și teritorială și la reducerea sărăciei, care reprezintă obiectivele prioritare ale strategiei UE 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, pentru a stimula creșterea și productivitatea și a ameliora performanțele în materie de ocupare a forței de muncă din Europa;

| 8. | salută faptul că FSE a oferit un sprijin relevant în vederea aplicării reformelor privind piața muncii și s-a dovedit a fi un instrument eficace, contribuind la trecerea de la politici pasive la politici active și chiar preventive privind piața muncii; invită statele membre să aplice în continuare reforme structurale care să protejeze piețele muncii de eventuale crize viitoare; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că FSE a oferit un sprijin relevant în vederea aplicării reformelor privind piața muncii și s-a dovedit a fi un instrument eficace, contribuind la trecerea de la politici pasive la politici active și chiar preventive privind piața muncii; invită statele membre să aplice în continuare reforme structurale care să protejeze piețele muncii de eventuale crize viitoare;

| 9. | solicită statelor membre să înregistreze progrese cu privire la punerea în aplicare a măsurilor cofinanțate și a activităților care vizează să sprijine, la nivel regional, piețele forței de muncă prin reducerea segregării și a inegalităților dintre bărbați și femei, precum diferențele de remunerație și subreprezentarea femeilor în cadrul pozițiilor de luare a deciziilor, prin facilitarea reconcilierii între viața profesională și cea de familie și prin încurajarea schimbării locurilor de muncă precare cu locuri de muncă în cadrul cărora să se beneficieze de drepturi, având în vedere proporția semnificativă a femeilor care se confruntă cu locuri de muncă precare; |
| --- | --- |

9.

solicită statelor membre să înregistreze progrese cu privire la punerea în aplicare a măsurilor cofinanțate și a activităților care vizează să sprijine, la nivel regional, piețele forței de muncă prin reducerea segregării și a inegalităților dintre bărbați și femei, precum diferențele de remunerație și subreprezentarea femeilor în cadrul pozițiilor de luare a deciziilor, prin facilitarea reconcilierii între viața profesională și cea de familie și prin încurajarea schimbării locurilor de muncă precare cu locuri de muncă în cadrul cărora să se beneficieze de drepturi, având în vedere proporția semnificativă a femeilor care se confruntă cu locuri de muncă precare;

| 10. | subliniază importanța de a ameliora infrastructura și serviciile pentru microregiunile dezavantajate cu o rată ridicată a populației marginalizate din punct de vedere social (de exemplu, romii) și de a le face accesibile; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța de a ameliora infrastructura și serviciile pentru microregiunile dezavantajate cu o rată ridicată a populației marginalizate din punct de vedere social (de exemplu, romii) și de a le face accesibile;

| 11. | subliniază importanța transportului, în general, în ceea ce privește asigurarea coeziunii teritoriale, economice și sociale; este preocupat de faptul că nivelul de investiții în sectorul transportului feroviar nu a crescut, astfel cum fusese prevăzut, și se situează sub nivelul progreselor înregistrate în sectorul transporturilor rutiere, astfel încât nu contribuie suficient la decarbonizarea transporturilor; subliniază, în acest context, că investițiile planificate disproporționat în domeniul transporturilor între diferitele moduri de transport prejudiciază crearea unui sistem european de transport intermodal și remarcă faptul că orice întârziere suplimentară în procesul de punere în aplicare ar putea accentua dezechilibrele; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța transportului, în general, în ceea ce privește asigurarea coeziunii teritoriale, economice și sociale; este preocupat de faptul că nivelul de investiții în sectorul transportului feroviar nu a crescut, astfel cum fusese prevăzut, și se situează sub nivelul progreselor înregistrate în sectorul transporturilor rutiere, astfel încât nu contribuie suficient la decarbonizarea transporturilor; subliniază, în acest context, că investițiile planificate disproporționat în domeniul transporturilor între diferitele moduri de transport prejudiciază crearea unui sistem european de transport intermodal și remarcă faptul că orice întârziere suplimentară în procesul de punere în aplicare ar putea accentua dezechilibrele;

| 12. | reamintește faptul că aproximativ 23,7 % (82 de miliarde EUR) din fondurile structurale și de coeziune alocate pentru perioada 2007-2013 sunt dedicate transportului, însă doar jumătate din acestea se vor cheltui pentru proiectele TEN-T (17 miliarde EUR pentru rețeaua prioritară a TEN-T și 27,2 miliarde de euro pentru componenta globală), cealaltă jumătate fiind alocată investițiilor în proiecte naționale, regionale și locale care nu figurează pe hărțile TEN-T; subliniază faptul că fondurile structurale și de coeziune alocate transportului sunt distribuite între diversele moduri și rețele de transport într-un mod care nu ține suficient seama de obiectivele Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

reamintește faptul că aproximativ 23,7 % (82 de miliarde EUR) din fondurile structurale și de coeziune alocate pentru perioada 2007-2013 sunt dedicate transportului, însă doar jumătate din acestea se vor cheltui pentru proiectele TEN-T (17 miliarde EUR pentru rețeaua prioritară a TEN-T și 27,2 miliarde de euro pentru componenta globală), cealaltă jumătate fiind alocată investițiilor în proiecte naționale, regionale și locale care nu figurează pe hărțile TEN-T; subliniază faptul că fondurile structurale și de coeziune alocate transportului sunt distribuite între diversele moduri și rețele de transport într-un mod care nu ține suficient seama de obiectivele Uniunii Europene;

| 13. | în ceea ce privește cooperarea teritorială, atrage atenția asupra tendinței de a amâna lansarea proiectelor transfrontaliere și a proiectelor feroviare, în general, și subliniază valoarea adăugată europeană a rețelei TEN-T, care devine evidentă îndeosebi în secțiunile transfrontaliere ale proiectelor și la interconectarea acestora cu proiectele naționale rutiere, feroviare și cele privind căile navigabile interioare; propune, în acest context, sistematizarea introducerii unor platforme comune pentru cele mai bune practici, organizate după criterii socioeconomice, geografice, demografice și culturale; |
| --- | --- |

13.

în ceea ce privește cooperarea teritorială, atrage atenția asupra tendinței de a amâna lansarea proiectelor transfrontaliere și a proiectelor feroviare, în general, și subliniază valoarea adăugată europeană a rețelei TEN-T, care devine evidentă îndeosebi în secțiunile transfrontaliere ale proiectelor și la interconectarea acestora cu proiectele naționale rutiere, feroviare și cele privind căile navigabile interioare; propune, în acest context, sistematizarea introducerii unor platforme comune pentru cele mai bune practici, organizate după criterii socioeconomice, geografice, demografice și culturale;

| 14. | salută includerea cheltuielilor pentru investiții în proiecte de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile pentru construirea de locuințe și pentru proiecte de locuințe destinate comunităților marginalizate, măsură care este pusă în aplicare cu succes în multe regiuni și care ar trebui continuată în viitor; |
| --- | --- |

14.

salută includerea cheltuielilor pentru investiții în proiecte de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile pentru construirea de locuințe și pentru proiecte de locuințe destinate comunităților marginalizate, măsură care este pusă în aplicare cu succes în multe regiuni și care ar trebui continuată în viitor;

| 15. | solicită o punere în aplicare mai bună a programelor în domeniul mediului înconjurător, cu precădere în sectoarele transversale care constituie o valoare adăugată europeană, precum măsuri de combatere și atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, investiții în tehnologii mai ecologice și cu emisii reduse de CO2, măsuri de combatere a poluării aerului și a apei, măsuri de protecție a biodiversității, extinderea căilor ferate, promovarea eficienței energetice, în special în sectorul construcțiilor, și a surselor regenerabile de energie, pentru a îndeplini obiectivele UE 2020 și pentru a promova crearea de locuri de muncă ecologice și o economie verde; |
| --- | --- |

15.

solicită o punere în aplicare mai bună a programelor în domeniul mediului înconjurător, cu precădere în sectoarele transversale care constituie o valoare adăugată europeană, precum măsuri de combatere și atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, investiții în tehnologii mai ecologice și cu emisii reduse de CO2, măsuri de combatere a poluării aerului și a apei, măsuri de protecție a biodiversității, extinderea căilor ferate, promovarea eficienței energetice, în special în sectorul construcțiilor, și a surselor regenerabile de energie, pentru a îndeplini obiectivele UE 2020 și pentru a promova crearea de locuri de muncă ecologice și o economie verde;

| 16. | solicită utilizarea fondurilor relevante pentru acțiunile de prevenire și/sau reacție rapidă în cazul catastrofelor ecologice și solicită statelor membre creșterea investițiilor pentru prevenirea catastrofelor și reabilitarea zonelor industriale și a terenurilor contaminate, dată fiind rata scăzută de execuție a acestor fonduri; |
| --- | --- |

16.

solicită utilizarea fondurilor relevante pentru acțiunile de prevenire și/sau reacție rapidă în cazul catastrofelor ecologice și solicită statelor membre creșterea investițiilor pentru prevenirea catastrofelor și reabilitarea zonelor industriale și a terenurilor contaminate, dată fiind rata scăzută de execuție a acestor fonduri;

| 17. | regretă întârzierile din cadrul procesului de selecție a proiectelor în domenii strategice precum cel feroviar, anumite investiții energetice și de mediu, economia digitală, incluziunea socială, guvernanța și consolidarea capacităților și solicită o analiză temeinică a motivelor care au stat la baza acestor întârzieri și invită, de asemenea, statele membre să își implice regiunile în vederea unei monitorizări mai atente a domeniilor în care eforturile trebuie sporite; subliniază, pe de altă parte, un grad mai ridicat de absorbție a proiectelor de mediu în cadrul programelor de cooperare teritorială europeană și atrage atenția asupra valorii adăugate clare pe care o are cooperarea în acest context; subliniază, însă, că este posibil ca statele membre să fi redus decalajele în domenii în care punerea în aplicare era în urmă și că, prin urmare, este posibil ca întârzierile actuale să nu fie relevante în ceea ce privește calitatea globală pe parcursul perioadei de programare; subliniază, în acest context, accelerarea capacităților de absorbție și a execuției bugetare a politicii de coeziune în 2010, care decurge printre altele, din modificări legislative recente și din programe operaționale care au ajuns la viteza de croazieră, ultimele sisteme de gestionare și control fiind în final aprobate de către Comisie; |
| --- | --- |

17.

regretă întârzierile din cadrul procesului de selecție a proiectelor în domenii strategice precum cel feroviar, anumite investiții energetice și de mediu, economia digitală, incluziunea socială, guvernanța și consolidarea capacităților și solicită o analiză temeinică a motivelor care au stat la baza acestor întârzieri și invită, de asemenea, statele membre să își implice regiunile în vederea unei monitorizări mai atente a domeniilor în care eforturile trebuie sporite; subliniază, pe de altă parte, un grad mai ridicat de absorbție a proiectelor de mediu în cadrul programelor de cooperare teritorială europeană și atrage atenția asupra valorii adăugate clare pe care o are cooperarea în acest context; subliniază, însă, că este posibil ca statele membre să fi redus decalajele în domenii în care punerea în aplicare era în urmă și că, prin urmare, este posibil ca întârzierile actuale să nu fie relevante în ceea ce privește calitatea globală pe parcursul perioadei de programare; subliniază, în acest context, accelerarea capacităților de absorbție și a execuției bugetare a politicii de coeziune în 2010, care decurge printre altele, din modificări legislative recente și din programe operaționale care au ajuns la viteza de croazieră, ultimele sisteme de gestionare și control fiind în final aprobate de către Comisie;

| 18. | consideră că trebuie luate cât mai repede măsuri corective în vederea îmbunătățirii performanței slabe din cadrul anumitor domenii prioritare; recomandă realizarea unei analize aprofundate privind problemele referitoare la punerea în aplicare în domeniile în care selecționarea proiectelor s-a realizat cu întârziere și, în acest context, solicită satelor membre să depună eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți procesul de selecționare a proiectelor în domeniul temelor amânate și să accelereze punerea în aplicare a tuturor proiectelor selecționate astfel încât să evite riscul de a nu duce la îndeplinire obiectivele stabilite; |
| --- | --- |

18.

consideră că trebuie luate cât mai repede măsuri corective în vederea îmbunătățirii performanței slabe din cadrul anumitor domenii prioritare; recomandă realizarea unei analize aprofundate privind problemele referitoare la punerea în aplicare în domeniile în care selecționarea proiectelor s-a realizat cu întârziere și, în acest context, solicită satelor membre să depună eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți procesul de selecționare a proiectelor în domeniul temelor amânate și să accelereze punerea în aplicare a tuturor proiectelor selecționate astfel încât să evite riscul de a nu duce la îndeplinire obiectivele stabilite;

| 19. | consideră că, în unele cazuri, este nevoie de selecționarea și punerea în aplicare rapidă a proiectelor și de o mai bună utilizare, per ansamblu, a fondurilor alocate, îndeosebi pentru activitățile care vizează îmbunătățirea capitalului uman, promovarea sănătății și a prevenirii bolilor, garantarea de oportunități egale, sprijinirea piețelor forței de muncă și sporirea incluziunii sociale, în special în vederea combaterii consecințelor negative ale crizei economice; |
| --- | --- |

19.

consideră că, în unele cazuri, este nevoie de selecționarea și punerea în aplicare rapidă a proiectelor și de o mai bună utilizare, per ansamblu, a fondurilor alocate, îndeosebi pentru activitățile care vizează îmbunătățirea capitalului uman, promovarea sănătății și a prevenirii bolilor, garantarea de oportunități egale, sprijinirea piețelor forței de muncă și sporirea incluziunii sociale, în special în vederea combaterii consecințelor negative ale crizei economice;

| 20. | subliniază că multe dintre statele membre au confirmat că disciplina impusă de cerința de prioritizare a îmbunătățit calitatea și capacitatea de concentrare a programării; constată, de asemenea, că statele membre au considerat în mod unanim că menținerea priorităților fundamentale ale cadrelor de referință strategice naționale și ale programelor operaționale, în strânsă conexiune cu Strategia de la Lisabona, reprezintă cel mai bun instrument în vederea abordării crizei, și au reconfirmat relevanța obiectivelor pe termen mediu și lung stabilite în cadrul acestor documente; |
| --- | --- |

20.

subliniază că multe dintre statele membre au confirmat că disciplina impusă de cerința de prioritizare a îmbunătățit calitatea și capacitatea de concentrare a programării; constată, de asemenea, că statele membre au considerat în mod unanim că menținerea priorităților fundamentale ale cadrelor de referință strategice naționale și ale programelor operaționale, în strânsă conexiune cu Strategia de la Lisabona, reprezintă cel mai bun instrument în vederea abordării crizei, și au reconfirmat relevanța obiectivelor pe termen mediu și lung stabilite în cadrul acestor documente;

Provocări la punerea în aplicare

| 21. | subliniază faptul că selectarea și punerea în aplicare eficace a proiectelor din anumite domenii este îngreunată de lipsa unor condiții prealabile relevante, cum ar fi proceduri de aplicare mai simple la nivel național, priorități naționale clare în anumite domenii de intervenție, transpunerea la timp a legislației UE, capacități instituționale și administrative consolidate și o birocrație excesivă la nivel național; solicită, prin urmare, statelor membre și regiunilor să faciliteze punerea în aplicare a politicii prin abordarea acestor provocări și, îndeosebi, prin îmbunătățirea cadrului juridic în domeniul ajutoarelor de stat, al achizițiilor publice și al normelor de mediu și să urmărească adoptarea de reforme instituționale; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că selectarea și punerea în aplicare eficace a proiectelor din anumite domenii este îngreunată de lipsa unor condiții prealabile relevante, cum ar fi proceduri de aplicare mai simple la nivel național, priorități naționale clare în anumite domenii de intervenție, transpunerea la timp a legislației UE, capacități instituționale și administrative consolidate și o birocrație excesivă la nivel național; solicită, prin urmare, statelor membre și regiunilor să faciliteze punerea în aplicare a politicii prin abordarea acestor provocări și, îndeosebi, prin îmbunătățirea cadrului juridic în domeniul ajutoarelor de stat, al achizițiilor publice și al normelor de mediu și să urmărească adoptarea de reforme instituționale;

| 22. | reamintește cu regret faptul că întârzierile majore la punerea în aplicare a politicii rezultă în principal din cauza următorilor factori: încheierea cu întârziere a negocierilor pentru cadrul financiar multianual și pentru pachetul legislativ al politicii, ceea ce duce la finalizarea cu întârziere a strategiilor naționale și a programelor operaționale, modificări ale normelor privind controlul financiar și criteriile de evaluare impuse la nivel național, suprapuneri cu încheierea perioadei 2000-2006 și cantitatea redusă de resurse publice disponibile pentru cofinanțare în statele membre; |
| --- | --- |

22.

reamintește cu regret faptul că întârzierile majore la punerea în aplicare a politicii rezultă în principal din cauza următorilor factori: încheierea cu întârziere a negocierilor pentru cadrul financiar multianual și pentru pachetul legislativ al politicii, ceea ce duce la finalizarea cu întârziere a strategiilor naționale și a programelor operaționale, modificări ale normelor privind controlul financiar și criteriile de evaluare impuse la nivel național, suprapuneri cu încheierea perioadei 2000-2006 și cantitatea redusă de resurse publice disponibile pentru cofinanțare în statele membre;

| 23. | deplânge faptul că, deși Raportul strategic ar trebui să sublinieze contribuția programelor cofinanțate de fondurile structurale pentru implementarea obiectivelor politicii de coeziune, acesta nu oferă date complete cu privire la situația disparităților regionale până în 2009; |
| --- | --- |

23.

deplânge faptul că, deși Raportul strategic ar trebui să sublinieze contribuția programelor cofinanțate de fondurile structurale pentru implementarea obiectivelor politicii de coeziune, acesta nu oferă date complete cu privire la situația disparităților regionale până în 2009;

Răspunsul la criza economică

| 24. | salută publicarea documentului de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Politica de coeziune: răspunsul la criza economică, o revizuire a punerii în aplicare a măsurilor politicii de coeziune adoptate în sprijinul planului european de redresare economică”; subliniază că această revizuire se bazează în primul rând pe informațiile furnizate în rapoartele strategice naționale; solicită Comisiei să adopte măsurile necesare în vederea garantării faptului că informațiile furnizate de statele membre sunt exacte; |
| --- | --- |

24.

salută publicarea documentului de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Politica de coeziune: răspunsul la criza economică, o revizuire a punerii în aplicare a măsurilor politicii de coeziune adoptate în sprijinul planului european de redresare economică”; subliniază că această revizuire se bazează în primul rând pe informațiile furnizate în rapoartele strategice naționale; solicită Comisiei să adopte măsurile necesare în vederea garantării faptului că informațiile furnizate de statele membre sunt exacte;

| 25. | constată că, în contextul crizei financiare și economice globale și al actualei decelerări economice, politica de coeziune a UE contribuie în mod decisiv la planul european de redresare economică, constituind cea mai mare sursă comunitară de investiții din economia reală și permite o reacție flexibilă și adecvată la mediul socio-economic care se deteriorează rapid; subliniază că statele membre au apreciat posibilitatea ca măsurile de ieșire din criză să fie adaptate la nevoile lor specifice; solicită, cu toate acestea, o flexibilitate sporită și o complexitate mai redusă a normelor pentru combaterea crizelor și încurajează statele membre să utilizeze prompt toate măsurile puse la dispoziție de Comisie pentru a asigura o reacție potrivită și în timp util, conform nevoilor specifice, precum și o strategie de succes pentru combaterea crizei economice în vederea realizării unei dezvoltări durabile pe termen lung prin consolidarea competitivității, a forței de muncă și a atractivității regiunilor europene; |
| --- | --- |

25.

constată că, în contextul crizei financiare și economice globale și al actualei decelerări economice, politica de coeziune a UE contribuie în mod decisiv la planul european de redresare economică, constituind cea mai mare sursă comunitară de investiții din economia reală și permite o reacție flexibilă și adecvată la mediul socio-economic care se deteriorează rapid; subliniază că statele membre au apreciat posibilitatea ca măsurile de ieșire din criză să fie adaptate la nevoile lor specifice; solicită, cu toate acestea, o flexibilitate sporită și o complexitate mai redusă a normelor pentru combaterea crizelor și încurajează statele membre să utilizeze prompt toate măsurile puse la dispoziție de Comisie pentru a asigura o reacție potrivită și în timp util, conform nevoilor specifice, precum și o strategie de succes pentru combaterea crizei economice în vederea realizării unei dezvoltări durabile pe termen lung prin consolidarea competitivității, a forței de muncă și a atractivității regiunilor europene;

| 26. | subliniază importanța depunerii unor eforturi suplimentare pentru a depăși dificultatea cauzată de măsurarea impactului global al măsurilor specifice legate de politica de coeziune în cadrul planului european de redresare economică și regretă faptul că, prin urmare, revizuirea poate oferi doar informații limitate despre exemple concrete la nivel național; cu toate acestea, salută analiza privind bunele practici și primele concluzii prezentate în raport; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța depunerii unor eforturi suplimentare pentru a depăși dificultatea cauzată de măsurarea impactului global al măsurilor specifice legate de politica de coeziune în cadrul planului european de redresare economică și regretă faptul că, prin urmare, revizuirea poate oferi doar informații limitate despre exemple concrete la nivel național; cu toate acestea, salută analiza privind bunele practici și primele concluzii prezentate în raport;

| 27. | consideră că semnele care indică redresarea în urma crizei sunt slabe, iar în următorii ani Europa trebuie să își abordeze slăbiciunile structurale, inclusiv prin intervenții privind politica de coeziune și prin investiții specifice, în special în cercetare și dezvoltare, în inovare, în educație și în tehnologii care sunt benefice tuturor sectoarelor în vederea dobândirii competitivității; subliniază, prin urmare, necesitatea realizării unei analize temeinice a impactului măsurilor care vizează combaterea crizei și necesitatea asigurării unei finanțări structurale accesibile, care reprezintă un instrument solid menit să ajute regiunile în procesul de restructurare economică și socială și în promovarea solidarității și coeziunii sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

27.

consideră că semnele care indică redresarea în urma crizei sunt slabe, iar în următorii ani Europa trebuie să își abordeze slăbiciunile structurale, inclusiv prin intervenții privind politica de coeziune și prin investiții specifice, în special în cercetare și dezvoltare, în inovare, în educație și în tehnologii care sunt benefice tuturor sectoarelor în vederea dobândirii competitivității; subliniază, prin urmare, necesitatea realizării unei analize temeinice a impactului măsurilor care vizează combaterea crizei și necesitatea asigurării unei finanțări structurale accesibile, care reprezintă un instrument solid menit să ajute regiunile în procesul de restructurare economică și socială și în promovarea solidarității și coeziunii sociale și teritoriale;

Crearea de sinergii și evitarea dispersiei sectoriale a resurselor politicii regionale

| 28. | împărtășește opinia Consiliului exprimată în concluziile Consiliului privind Raportul strategic pentru anul 2010 în ceea ce privește valoarea adăugată reală generată de o abordare strategică unică și integrată pentru fondurile structurale; reamintește că fiecare fond are nevoie de propriile sale norme în vederea unor intervenții eficiente pe teren în situații specifice; subliniază, de asemenea, necesitatea, în perioada post-criză, de a consolida bugetele publice și de a crește sinergiile și impactul tuturor surselor de finanțare disponibile (instrumente UE, naționale, BEI) printr-o coordonare eficace; |
| --- | --- |

28.

împărtășește opinia Consiliului exprimată în concluziile Consiliului privind Raportul strategic pentru anul 2010 în ceea ce privește valoarea adăugată reală generată de o abordare strategică unică și integrată pentru fondurile structurale; reamintește că fiecare fond are nevoie de propriile sale norme în vederea unor intervenții eficiente pe teren în situații specifice; subliniază, de asemenea, necesitatea, în perioada post-criză, de a consolida bugetele publice și de a crește sinergiile și impactul tuturor surselor de finanțare disponibile (instrumente UE, naționale, BEI) printr-o coordonare eficace;

| 29. | subliniază că sinergiile dintre fondurile structurale și alte instrumente de politică sectorială, respectiv dintre aceste instrumente și resursele naționale, regionale și locale sunt esențiale și creează legături valoroase care permit consolidarea reciprocă, punerea în aplicare durabilă a programelor și realizarea coeziunii teritoriale; recunoaște că, prin dispozițiile referitoare la alocarea fondurilor pentru perioada 2007-2013, politica de coeziune este mai bine orientată în vederea creării de sinergii cu politicile de cercetare și inovare; subliniază că fondurile structurale ar putea fi utilizate pentru dezvoltarea infrastructurii de cercetare, asigurând nivelul necesar de excelență pentru a avea acces la fondurile destinate cercetării; subliniază, de asemenea, beneficiile aduse de sinergiile dintre FEDER, FSE și FEADR; constată că experiența demonstrează în mod clar că performanțele pozitive ale programelor finanțate de FSE sunt esențiale pentru a maximiza eficacitatea finanțării acțiunilor economice din FEDER; reamintește, în acest context, potențialul pe care îl are finanțarea încrucișată, care nu este încă exploatat pe deplin; având în vedere următorul raport strategic, invită Comisia să introducă o referință la interacțiunea reciprocă dintre fondurile structurale, precum și la interacțiunea acestora cu alte instrumente financiare ale UE; |
| --- | --- |

29.

subliniază că sinergiile dintre fondurile structurale și alte instrumente de politică sectorială, respectiv dintre aceste instrumente și resursele naționale, regionale și locale sunt esențiale și creează legături valoroase care permit consolidarea reciprocă, punerea în aplicare durabilă a programelor și realizarea coeziunii teritoriale; recunoaște că, prin dispozițiile referitoare la alocarea fondurilor pentru perioada 2007-2013, politica de coeziune este mai bine orientată în vederea creării de sinergii cu politicile de cercetare și inovare; subliniază că fondurile structurale ar putea fi utilizate pentru dezvoltarea infrastructurii de cercetare, asigurând nivelul necesar de excelență pentru a avea acces la fondurile destinate cercetării; subliniază, de asemenea, beneficiile aduse de sinergiile dintre FEDER, FSE și FEADR; constată că experiența demonstrează în mod clar că performanțele pozitive ale programelor finanțate de FSE sunt esențiale pentru a maximiza eficacitatea finanțării acțiunilor economice din FEDER; reamintește, în acest context, potențialul pe care îl are finanțarea încrucișată, care nu este încă exploatat pe deplin; având în vedere următorul raport strategic, invită Comisia să introducă o referință la interacțiunea reciprocă dintre fondurile structurale, precum și la interacțiunea acestora cu alte instrumente financiare ale UE;

Monitorizare și evaluare

| 30. | subliniază faptul că asistența tehnică, monitorizarea și evaluarea stimulează învățarea politicilor și, împreună cu un control financiar eficient, vor constitui un stimulent pentru îmbunătățirea calității performanței; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că asistența tehnică, monitorizarea și evaluarea stimulează învățarea politicilor și, împreună cu un control financiar eficient, vor constitui un stimulent pentru îmbunătățirea calității performanței;

| 31. | regretă faptul că numai 19 state membre au prezentat rapoarte cu privire la indicatorii de bază și, prin urmare, în această etapă, nu se poate avea o primă imagine clară, la nivel european, a impactului pe teren a politicii; încurajează în mod ferm statele membre să utilizeze indicatori de bază în următoarea rundă a exercițiului de raportare strategică în 2012-2013; solicită Comisiei să intervină și să sprijine statele membre și regiunile să elaboreze informații coerente și complete în timp util; |
| --- | --- |

31.

regretă faptul că numai 19 state membre au prezentat rapoarte cu privire la indicatorii de bază și, prin urmare, în această etapă, nu se poate avea o primă imagine clară, la nivel european, a impactului pe teren a politicii; încurajează în mod ferm statele membre să utilizeze indicatori de bază în următoarea rundă a exercițiului de raportare strategică în 2012-2013; solicită Comisiei să intervină și să sprijine statele membre și regiunile să elaboreze informații coerente și complete în timp util;

| 32. | subliniază că, în vederea îmbunătățirii guvernanței și eficienței sistemului de administrare a fondurilor structurale, Comisia trebuie să asigure sisteme de monitorizare și control eficiente și constante; invită Comisia să sporească coerența și calitatea monitorizării progreselor înregistrate de statele membre, prin impunerea obligativității utilizării unui set minim de indicatori de bază în rapoartele strategice naționale în următoarea perioadă de programare pentru a facilita compararea datelor și orientarea către rezultate, prin furnizarea de indicații mai detaliate; |
| --- | --- |

32.

subliniază că, în vederea îmbunătățirii guvernanței și eficienței sistemului de administrare a fondurilor structurale, Comisia trebuie să asigure sisteme de monitorizare și control eficiente și constante; invită Comisia să sporească coerența și calitatea monitorizării progreselor înregistrate de statele membre, prin impunerea obligativității utilizării unui set minim de indicatori de bază în rapoartele strategice naționale în următoarea perioadă de programare pentru a facilita compararea datelor și orientarea către rezultate, prin furnizarea de indicații mai detaliate;

Bune practici

| 33. | consideră că bunele practici și învățarea reciprocă în materie de punere în aplicare a politicilor trebuie să fie evidențiate și că trebuie promovate schimburile în acest domeniu, alături de o consolidare a capacităților administrative, în special ale autorităților locale și regionale, pentru a îmbunătăți eficiența și eficacitatea și pentru a evita repetarea greșelilor din trecut; |
| --- | --- |

33.

consideră că bunele practici și învățarea reciprocă în materie de punere în aplicare a politicilor trebuie să fie evidențiate și că trebuie promovate schimburile în acest domeniu, alături de o consolidare a capacităților administrative, în special ale autorităților locale și regionale, pentru a îmbunătăți eficiența și eficacitatea și pentru a evita repetarea greșelilor din trecut;

| 34. | încurajează bunele practici legate de raportarea la nivel național, cum ar fi utilizarea unor indicatori de bază, raportarea rezultatelor și realizărilor, raportarea cu privire la sinergiile dintre politicile naționale și politicile UE, organizarea de dezbateri publice și consultări cu părțile interesate, prezentarea de rapoarte către parlamentele naționale pentru emiterea de avize și publicarea rapoartelor pe site-uri guvernamentale (toate rapoartele utilizând o terminologie clară și concisă), deoarece aceste practici îmbunătățesc calitatea exercițiului de raportare și sporesc sentimentul de proprietate al părților interesate în statele membre; insistă asupra necesității de a urma exemplele de cele mai bune practici în acele regiuni în care se constată un grad mai redus de absorbție sau eficiență a programelor de finanțare; |
| --- | --- |

34.

încurajează bunele practici legate de raportarea la nivel național, cum ar fi utilizarea unor indicatori de bază, raportarea rezultatelor și realizărilor, raportarea cu privire la sinergiile dintre politicile naționale și politicile UE, organizarea de dezbateri publice și consultări cu părțile interesate, prezentarea de rapoarte către parlamentele naționale pentru emiterea de avize și publicarea rapoartelor pe site-uri guvernamentale (toate rapoartele utilizând o terminologie clară și concisă), deoarece aceste practici îmbunătățesc calitatea exercițiului de raportare și sporesc sentimentul de proprietate al părților interesate în statele membre; insistă asupra necesității de a urma exemplele de cele mai bune practici în acele regiuni în care se constată un grad mai redus de absorbție sau eficiență a programelor de finanțare;

| 35. | salută stabilirea de către Comisie a modului în care autoritățile naționale, regionale și locale pot ajusta programele operaționale la obiectivele UE 2020 privind dezvoltarea durabilă, precum și a modului în care practicile pot fi reorientate către obiective de creștere inteligentă în cadrul perioadei de programare actuale; invită statele membre să acționeze fără întârziere, să investească mai mult în dezvoltarea durabilă și creșterea inteligentă, incluziunea socială și egalitatea de gen pe piața muncii și să utilizeze fondurile într-un mod mai eficient; invită, de asemenea, Comisia să lanseze o dezbatere pentru a explica mai pe larg modul în care, de-a lungul actualei perioade 2007-2013, politica de coeziune își poate aduce aportul la obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

35.

salută stabilirea de către Comisie a modului în care autoritățile naționale, regionale și locale pot ajusta programele operaționale la obiectivele UE 2020 privind dezvoltarea durabilă, precum și a modului în care practicile pot fi reorientate către obiective de creștere inteligentă în cadrul perioadei de programare actuale; invită statele membre să acționeze fără întârziere, să investească mai mult în dezvoltarea durabilă și creșterea inteligentă, incluziunea socială și egalitatea de gen pe piața muncii și să utilizeze fondurile într-un mod mai eficient; invită, de asemenea, Comisia să lanseze o dezbatere pentru a explica mai pe larg modul în care, de-a lungul actualei perioade 2007-2013, politica de coeziune își poate aduce aportul la obiectivele Strategiei Europa 2020;

Concluzii și recomandări

| 36. | subliniază rolul IMM-urilor ca actori inovatori în economie și evidențiază nevoia de a dezvolta acest sector, printre altele prin punerea în aplicare a „Small Business Act”, facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare și capital de exploatare și încurajarea IMM-urilor să se implice în proiecte inovatoare în vederea consolidării competitivității lor și a potențialului de a crea locuri de muncă; subliniază că pot rezulta numeroase beneficii economice și sociale din cooperarea la nivel local și regional între autoritățile publice, IMM-uri, rețele de afaceri, grupări și institute de cercetare, precum și din utilizarea eficace a tuturor resurselor disponibile, inclusiv a instrumentelor de inginerie financiară (Jeremie) ca elemente de consolidare a capitalului IMM-urilor; cu toate acestea, subliniază că, în ceea ce privește finanțarea împrumuturilor, trebuie îmbunătățită certitudinea juridică astfel încât intermediarii financiari și băncile de promovare să poată stabili condiții pentru instrumente financiare inovatoare care vor rămâne valabile pe întreaga durată a perioadei de programare; |
| --- | --- |

36.

subliniază rolul IMM-urilor ca actori inovatori în economie și evidențiază nevoia de a dezvolta acest sector, printre altele prin punerea în aplicare a „Small Business Act”, facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare și capital de exploatare și încurajarea IMM-urilor să se implice în proiecte inovatoare în vederea consolidării competitivității lor și a potențialului de a crea locuri de muncă; subliniază că pot rezulta numeroase beneficii economice și sociale din cooperarea la nivel local și regional între autoritățile publice, IMM-uri, rețele de afaceri, grupări și institute de cercetare, precum și din utilizarea eficace a tuturor resurselor disponibile, inclusiv a instrumentelor de inginerie financiară (Jeremie) ca elemente de consolidare a capitalului IMM-urilor; cu toate acestea, subliniază că, în ceea ce privește finanțarea împrumuturilor, trebuie îmbunătățită certitudinea juridică astfel încât intermediarii financiari și băncile de promovare să poată stabili condiții pentru instrumente financiare inovatoare care vor rămâne valabile pe întreaga durată a perioadei de programare;

| 37. | este ferm convins că o bună guvernanță la nivel european, național, regional și local și o cooperare eficace între diferitele niveluri de guvernare sunt fundamentale pentru asigurarea calității procesului de luare a deciziilor, planificarea strategică, o mai bună capacitate de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune și deci pentru punerea în aplicare eficientă și cu succes a politicii de coeziune; încurajează Comisia și statele membre să consolideze și să mobilizeze guvernanța pe mai multe niveluri, în conformitate cu tratatul și cu principiile subsidiarității și parteneriatului; subliniază, în consecință, importanța unei veritabile strategii de parteneriat, atât pe verticală, cât și pe orizontală, și recomandă să se evalueze calitatea implicării în parteneriat, reamintind că parteneriatele pot conduce la o simplificare, în special a procedurii de selecție a proiectelor; invită statele membre să implice nivelurile subnaționale încă de la început în procesul de definire a priorităților de investiții și de luare a deciziilor, precum și să integreze acestea cu actorii societății civile și cu reprezentanții comunității în procesul de punere în aplicare a programelor; propune, în acest context, stabilirea unui „Pact teritorial al autorităților locale și regionale cu privire la Strategia Europa 2020” în cadrul fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

37.

este ferm convins că o bună guvernanță la nivel european, național, regional și local și o cooperare eficace între diferitele niveluri de guvernare sunt fundamentale pentru asigurarea calității procesului de luare a deciziilor, planificarea strategică, o mai bună capacitate de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune și deci pentru punerea în aplicare eficientă și cu succes a politicii de coeziune; încurajează Comisia și statele membre să consolideze și să mobilizeze guvernanța pe mai multe niveluri, în conformitate cu tratatul și cu principiile subsidiarității și parteneriatului; subliniază, în consecință, importanța unei veritabile strategii de parteneriat, atât pe verticală, cât și pe orizontală, și recomandă să se evalueze calitatea implicării în parteneriat, reamintind că parteneriatele pot conduce la o simplificare, în special a procedurii de selecție a proiectelor; invită statele membre să implice nivelurile subnaționale încă de la început în procesul de definire a priorităților de investiții și de luare a deciziilor, precum și să integreze acestea cu actorii societății civile și cu reprezentanții comunității în procesul de punere în aplicare a programelor; propune, în acest context, stabilirea unui „Pact teritorial al autorităților locale și regionale cu privire la Strategia Europa 2020” în cadrul fiecărui stat membru;

| 38. | este de opinie că simplificarea dispozițiilor și procedurilor ar trebui să contribuie la alocarea rapidă a fondurilor și plăților și, prin urmare, ar trebui să continue și să conducă la îmbunătățirea reglementărilor în perioada de după 2013, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, fără a crea dificultăți majore pentru beneficiari; consideră că politica regională ar putea fi mai bine adaptată la nevoile utilizatorilor și că simplificarea ar reduce barierele și costurile administrative inutile, precum și alte obstacole care stau în calea realizării obiectivelor politicii, aceasta ar trebui să preîntâmpine confuziile și interpretarea greșită a practicilor administrative actuale și ar trebui, pe de altă parte, să asigure o gestionare mai flexibilă a proiectelor, controale sincronizate și o mai mare eficiență a politicii; deplânge faptul că, din cauza birocrației inutile, a normelor prea complicate supuse adesea la modificări și a lipsei de proceduri armonizate, multe fonduri rămân neutilizate; consideră că este necesar să se ajungă la un echilibru între simplificare și stabilitatea normelor și a procedurilor; |
| --- | --- |

38.

este de opinie că simplificarea dispozițiilor și procedurilor ar trebui să contribuie la alocarea rapidă a fondurilor și plăților și, prin urmare, ar trebui să continue și să conducă la îmbunătățirea reglementărilor în perioada de după 2013, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, fără a crea dificultăți majore pentru beneficiari; consideră că politica regională ar putea fi mai bine adaptată la nevoile utilizatorilor și că simplificarea ar reduce barierele și costurile administrative inutile, precum și alte obstacole care stau în calea realizării obiectivelor politicii, aceasta ar trebui să preîntâmpine confuziile și interpretarea greșită a practicilor administrative actuale și ar trebui, pe de altă parte, să asigure o gestionare mai flexibilă a proiectelor, controale sincronizate și o mai mare eficiență a politicii; deplânge faptul că, din cauza birocrației inutile, a normelor prea complicate supuse adesea la modificări și a lipsei de proceduri armonizate, multe fonduri rămân neutilizate; consideră că este necesar să se ajungă la un echilibru între simplificare și stabilitatea normelor și a procedurilor;

| 39. | solicită statelor membre și autorităților regionale să îmbunătățească consolidarea capacităților și să reducă sarcina administrativă, în special să asigure cofinanțarea proiectelor prin contribuții naționale și, atunci când este oportun, să introducă sprijin sub formă de inginerie financiară, cu scopul de a crește absorbția fondurilor și de a evita întârzieri suplimentare majore în materie de investiții; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre și autorităților regionale să îmbunătățească consolidarea capacităților și să reducă sarcina administrativă, în special să asigure cofinanțarea proiectelor prin contribuții naționale și, atunci când este oportun, să introducă sprijin sub formă de inginerie financiară, cu scopul de a crește absorbția fondurilor și de a evita întârzieri suplimentare majore în materie de investiții;

| 40. | sprijină ideile prezentate de Comisie prin care se urmărește să se pună un accent mai mare pe implementarea orientată spre rezultate a fondurilor structurale și consideră că raportarea strategică, un instrument valoros de monitorizare a progresului privind punerea în aplicare, creează o bază pentru evaluări inter pares și pentru dezbateri strategice la nivelul UE; în vederea realizării unei raportări strategice de o calitate mai bună, bazate pe date comparative și fiabile, încurajează statele membre să adopte o abordare mai analitică și mai strategică la elaborarea rapoartelor naționale axate într-o mai mare măsură pe obiective, rezultate și dezvoltări strategice și să prezinte informații exacte, în timp util, cu privire la indicatorii de bază și obiectivele convenite; subliniază, prin urmare, că Raportul strategic pentru anul 2013 ar trebui să fie orientat spre rezultate și să se axeze mai mult pe o analiză calitativă a eficacității programelor, realizărilor, rezultatelor și a impactului timpuriu, decât pe prezentarea excesivă a unor date statistice; |
| --- | --- |

40.

sprijină ideile prezentate de Comisie prin care se urmărește să se pună un accent mai mare pe implementarea orientată spre rezultate a fondurilor structurale și consideră că raportarea strategică, un instrument valoros de monitorizare a progresului privind punerea în aplicare, creează o bază pentru evaluări inter pares și pentru dezbateri strategice la nivelul UE; în vederea realizării unei raportări strategice de o calitate mai bună, bazate pe date comparative și fiabile, încurajează statele membre să adopte o abordare mai analitică și mai strategică la elaborarea rapoartelor naționale axate într-o mai mare măsură pe obiective, rezultate și dezvoltări strategice și să prezinte informații exacte, în timp util, cu privire la indicatorii de bază și obiectivele convenite; subliniază, prin urmare, că Raportul strategic pentru anul 2013 ar trebui să fie orientat spre rezultate și să se axeze mai mult pe o analiză calitativă a eficacității programelor, realizărilor, rezultatelor și a impactului timpuriu, decât pe prezentarea excesivă a unor date statistice;

| 41. | invită Comisia și statele membre să utilizeze oportunitatea revizuirii la mijloc de termen a perspectivei financiare 2007-2013 și a politicii de coeziune pentru a asigura creșterea absorbției fondurilor europene în perioada 2011-2013; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia și statele membre să utilizeze oportunitatea revizuirii la mijloc de termen a perspectivei financiare 2007-2013 și a politicii de coeziune pentru a asigura creșterea absorbției fondurilor europene în perioada 2011-2013;

| 42. | invită toate instituțiile UE și statele membre, în perspectiva următoarei runde de negocieri privind viitoarea politică de coeziune, să faciliteze finalizarea mai rapidă a unor documente-cheie, cum ar fi cadrul financiar multianual și regulamentele, în următoarea rundă de negocieri, în vederea depășirii dificultăților de lansare care ar putea apărea la începutul următoarei perioade de programare; |
| --- | --- |

42.

invită toate instituțiile UE și statele membre, în perspectiva următoarei runde de negocieri privind viitoarea politică de coeziune, să faciliteze finalizarea mai rapidă a unor documente-cheie, cum ar fi cadrul financiar multianual și regulamentele, în următoarea rundă de negocieri, în vederea depășirii dificultăților de lansare care ar putea apărea la începutul următoarei perioade de programare;

| 43. | invită Comisia să asigure faptul că viitoarea politică de coeziune va beneficia de resurse financiare adecvate; este de opinie că politica de coeziune nu trebuie privită doar ca un instrument de realizare a obiectivelor politicilor sectoriale, deoarece aceasta este o politică comunitară care oferă o valoare adăugată substanțială și are rațiunea sa de a fi: coeziunea economică, socială și teritorială; subliniază, prin urmare, că politica de coeziune ar trebui să rămână independentă, iar principiile și bazele sale actuale nu ar trebui să fie modificate printr-o dispersare sectorială; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să asigure faptul că viitoarea politică de coeziune va beneficia de resurse financiare adecvate; este de opinie că politica de coeziune nu trebuie privită doar ca un instrument de realizare a obiectivelor politicilor sectoriale, deoarece aceasta este o politică comunitară care oferă o valoare adăugată substanțială și are rațiunea sa de a fi: coeziunea economică, socială și teritorială; subliniază, prin urmare, că politica de coeziune ar trebui să rămână independentă, iar principiile și bazele sale actuale nu ar trebui să fie modificate printr-o dispersare sectorială;

*

* *

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

(2)  JO L 371, 27.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 126, 21.5.2009, p. 3.

(4)  JO L 132, 29.5.2010, p. 1.

(5)  JO L 291, 21.10.2006, p. 11.

(6)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 79.

(7)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 104.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0473.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/10

---

Joi, 23 iunie 2011Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune

P7_TA(2011)0284

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (2010/2158(INI))

2012/C 390 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională (2),

| — | având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 397/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile în locuințe (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 397/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile în locuințe (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1233/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 decembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 663/2009 de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1233/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 decembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 663/2009 de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și la nivel de proiect în domeniul politicii regionale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și la nivel de proiect în domeniul politicii regionale (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la dimensiunea urbană a politicii de coeziune în noua perioadă de programare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la dimensiunea urbană a politicii de coeziune în noua perioadă de programare (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013 (11),

| — | având în vedere nota ad hoc publicată de Parlamentul European intitulată „Monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota ad hoc publicată de Parlamentul European intitulată „Monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere al cincilea raport al Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune, |
| --- | --- |

—

având în vedere al cincilea raport al Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 referitoare la „Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 referitoare la „Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune” (COM(2010)0642),

| — | având în vedere raportul de sinteză al Comisiei din aprilie 2010 referitor la „Evaluarea ex-post a programelor din cadrul politicii de coeziune din perioada 2000-2006, cofinanțate de FEDR (Obiectivele 1 și 2)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al Comisiei din aprilie 2010 referitor la „Evaluarea ex-post a programelor din cadrul politicii de coeziune din perioada 2000-2006, cofinanțate de FEDR (Obiectivele 1 și 2)”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din iunie 2010 referitor la „Evaluarea ex-post a programelor din cadrul politicii de coeziune din perioada 2000-2006: inițiativa comunitară URBAN”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din iunie 2010 referitor la „Evaluarea ex-post a programelor din cadrul politicii de coeziune din perioada 2000-2006: inițiativa comunitară URBAN”,

| — | având în vedere Avizul din 26 mai 2010 al Comitetului Economic și Social European (CESE) privind necesitatea unei abordări integrate a reabilitării urbane (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din 26 mai 2010 al Comitetului Economic și Social European (CESE) privind necesitatea unei abordări integrate a reabilitării urbane (12),

| — | având în vedere Avizul din 9-10 iunie 2010 al Comitetului Regiunilor privind rolul regenerării urbane în contextul viitoarei dezvoltări urbane în Europa (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din 9-10 iunie 2010 al Comitetului Regiunilor privind rolul regenerării urbane în contextul viitoarei dezvoltări urbane în Europa (13),

| — | având în vedere Agenda teritorială a UE – spre o Europă mai competitivă și mai durabilă a diverselor regiuni („Agenda teritorială”) și Carta de la Leipzig privind orașele europene durabile („Carta de la Leipzig”), ambele adoptate în cadrul Consiliului informal al miniștrilor responsabili cu amenajarea teritoriului și dezvoltarea urbană, organizat la Leipzig la 24-25 mai 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda teritorială a UE – spre o Europă mai competitivă și mai durabilă a diverselor regiuni („Agenda teritorială”) și Carta de la Leipzig privind orașele europene durabile („Carta de la Leipzig”), ambele adoptate în cadrul Consiliului informal al miniștrilor responsabili cu amenajarea teritoriului și dezvoltarea urbană, organizat la Leipzig la 24-25 mai 2007,

| — | având în vedere „Declarația de la Toledo” adoptată în cadrul Consiliului informal al miniștrilor privind dezvoltarea urbană, organizat la Toledo la 22 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația de la Toledo” adoptată în cadrul Consiliului informal al miniștrilor privind dezvoltarea urbană, organizat la Toledo la 22 iunie 2010,

| — | având în vedere poziția directorilor generali pentru dezvoltare urbană referitor la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Concluziile celui de al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune (COM(2010)0642/3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția directorilor generali pentru dezvoltare urbană referitor la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Concluziile celui de al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune (COM(2010)0642/3),

| — | având în vedere concluziile summitului european al guvernelor locale, organizat la Barcelona, la 22-24 februarie 2010, intitulat „Guvernele locale, protagoniste în noua Europă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului european al guvernelor locale, organizat la Barcelona, la 22-24 februarie 2010, intitulat „Guvernele locale, protagoniste în noua Europă”,

| — | având în vedere Asociația primarilor, astfel cum a fost inițiată și susținută de Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Asociația primarilor, astfel cum a fost inițiată și susținută de Comisia Europeană,

| — | având în vedere raportul independent, pregătit la cererea Comisiei, intitulat „O agendă pentru reforma politicii de coeziune” (raportul Fabrizio Barca)(2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul independent, pregătit la cererea Comisiei, intitulat „O agendă pentru reforma politicii de coeziune” (raportul Fabrizio Barca)(2009),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0218/2011),

| A. | întrucât UE poate fi caracterizată prin dezvoltarea sa policentrică și prin varietatea zonelor urbane și a orașelor de diferite dimensiuni, care dețin competențe și resurse eterogene; este de părere că ar fi problematic să se adopte o definiție comună a termenului de „zone urbane” și a termenului „urban” în general, doar pe criterii statistice, deoarece este dificil să se aducă la un numitor comun diversitatea de situații din statele membre și din regiuni și, prin urmare, consideră că orice definiție și desemnare obligatorie a zonelor urbane ar trebui lăsate la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității, pe baza unor indicatori europeni comuni; întrucât ar trebui să se verifice modul în care printr-o abordare funcțională s-ar putea obține o definiție standard a termenului „urban”, creându-se astfel condițiile necesare pentru o definiție legală clară a dimensiunii urbane a politicilor UE; întrucât ar fi folositor să existe în cadrul politicii de coeziune o definiție pe baze funcționale a dimensiunii urbane; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE poate fi caracterizată prin dezvoltarea sa policentrică și prin varietatea zonelor urbane și a orașelor de diferite dimensiuni, care dețin competențe și resurse eterogene; este de părere că ar fi problematic să se adopte o definiție comună a termenului de „zone urbane” și a termenului „urban” în general, doar pe criterii statistice, deoarece este dificil să se aducă la un numitor comun diversitatea de situații din statele membre și din regiuni și, prin urmare, consideră că orice definiție și desemnare obligatorie a zonelor urbane ar trebui lăsate la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității, pe baza unor indicatori europeni comuni; întrucât ar trebui să se verifice modul în care printr-o abordare funcțională s-ar putea obține o definiție standard a termenului „urban”, creându-se astfel condițiile necesare pentru o definiție legală clară a dimensiunii urbane a politicilor UE; întrucât ar fi folositor să existe în cadrul politicii de coeziune o definiție pe baze funcționale a dimensiunii urbane;

| B. | întrucât UE contribuie prin politicile sale la dezvoltarea durabilă a zonelor urbane și întrucât ar trebui să se țină cont de faptul că, pe lângă politicile urbane naționale, în conformitate cu principiul subsidiarității, ar trebui definită o politică urbană europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE contribuie prin politicile sale la dezvoltarea durabilă a zonelor urbane și întrucât ar trebui să se țină cont de faptul că, pe lângă politicile urbane naționale, în conformitate cu principiul subsidiarității, ar trebui definită o politică urbană europeană;

| C. | întrucât orașele contribuie în mod activ la elaborarea politicilor UE și joacă un rol important în punerea în aplicare cu succes a strategiei UE 2020; întrucât neluarea în considerare a dimensiunii urbane a politicilor UE și în special a politicii de coeziune ar periclita atingerea obiectivelor strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât orașele contribuie în mod activ la elaborarea politicilor UE și joacă un rol important în punerea în aplicare cu succes a strategiei UE 2020; întrucât neluarea în considerare a dimensiunii urbane a politicilor UE și în special a politicii de coeziune ar periclita atingerea obiectivelor strategiei UE 2020;

| D. | întrucât orașele prezintă un potențial arhitectural și cultural unic, dețin forțe de integrare socială considerabile și permit menținerea echilibrului social prin conservarea diversității culturale și păstrarea unei legături permanente între centru și zonele periferice; |
| --- | --- |

D.

întrucât orașele prezintă un potențial arhitectural și cultural unic, dețin forțe de integrare socială considerabile și permit menținerea echilibrului social prin conservarea diversității culturale și păstrarea unei legături permanente între centru și zonele periferice;

| E. | întrucât, pornind de la experiența inițiativelor URBAN, acțiunile urbane au fost integrate în cadrul de reglementare pentru obiectivele de convergență și de competitivitate și de ocupare a forței de muncă la nivel regional în perioada de programare 2007-2013; întrucât integrarea dezvoltării urbane a extins în mod clar mijloacele financiare disponibile pentru orașe; întrucât este recomandată stabilirea unor obiective bine definite pentru dezvoltarea urbană în cadrul programelor operaționale, pentru a favoriza concentrarea resurselor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pornind de la experiența inițiativelor URBAN, acțiunile urbane au fost integrate în cadrul de reglementare pentru obiectivele de convergență și de competitivitate și de ocupare a forței de muncă la nivel regional în perioada de programare 2007-2013; întrucât integrarea dezvoltării urbane a extins în mod clar mijloacele financiare disponibile pentru orașe; întrucât este recomandată stabilirea unor obiective bine definite pentru dezvoltarea urbană în cadrul programelor operaționale, pentru a favoriza concentrarea resurselor;

| F. | întrucât subsidiaritatea, în forma sa consolidată și extinsă conform definiției prevăzute de TFUE, precum și guvernanța pe mai multe niveluri și un principiu al parteneriatului mai bine definit reprezintă elemente esențiale pentru o punere în aplicare corectă a tuturor politicilor UE și întrucât angajarea de resurse și competențe ale autorităților locale și regionale ar trebui consolidată în consecință; |
| --- | --- |

F.

întrucât subsidiaritatea, în forma sa consolidată și extinsă conform definiției prevăzute de TFUE, precum și guvernanța pe mai multe niveluri și un principiu al parteneriatului mai bine definit reprezintă elemente esențiale pentru o punere în aplicare corectă a tuturor politicilor UE și întrucât angajarea de resurse și competențe ale autorităților locale și regionale ar trebui consolidată în consecință;

| G. | întrucât criza economică din ultimii ani a agravat inegalitățile și problemele sociale în mari zone metropolitane periferice; dat fiind că autoritățile locale confruntate cu criza trebuie să fie capabile să pună în aplicare măsuri concrete pentru combaterea sărăciei, sprijinirea coeziunii sociale și a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza economică din ultimii ani a agravat inegalitățile și problemele sociale în mari zone metropolitane periferice; dat fiind că autoritățile locale confruntate cu criza trebuie să fie capabile să pună în aplicare măsuri concrete pentru combaterea sărăciei, sprijinirea coeziunii sociale și a ocupării forței de muncă;

| H. | întrucât de multe ori o politică axată pe poli de dezvoltare, bazată pe stimularea activității economice în orașe, nu a generat un impact suficient și, în consecință, a avut efecte limitate în zona înconjurătoare, fără a contribui așadar la o dezvoltare integrată; |
| --- | --- |

H.

întrucât de multe ori o politică axată pe poli de dezvoltare, bazată pe stimularea activității economice în orașe, nu a generat un impact suficient și, în consecință, a avut efecte limitate în zona înconjurătoare, fără a contribui așadar la o dezvoltare integrată;

| I. | întrucât, indiferent de bogăția sau puterea lor economică, într-un număr restrâns de cartiere, orașele ar putea avea probleme specifice, cum ar fi inegalitatea socială extremă, sărăcia, excluziunea și șomajul ridicat, care pot fi ameliorate, respectiv eliminate, cu ajutorul politicii de coeziune, |
| --- | --- |

I.

întrucât, indiferent de bogăția sau puterea lor economică, într-un număr restrâns de cartiere, orașele ar putea avea probleme specifice, cum ar fi inegalitatea socială extremă, sărăcia, excluziunea și șomajul ridicat, care pot fi ameliorate, respectiv eliminate, cu ajutorul politicii de coeziune,

| J. | întrucât simplificarea punerii în aplicare a politicilor, inclusiv a mecanismelor de control și de audit, contribuie la îmbunătățirea eficienței, la reducerea frecvenței erorilor, la o utilizare mai ușoară a arhitecturii politicilor și la sporirea vizibilității; întrucât eforturile depuse în vederea simplificării ar trebui să continue împreună cu simplificarea procedurilor naționale și regionale, astfel încât reprezentanții zonelor urbane să poată orienta și gestiona mai bine utilizarea fondurilor europene, |
| --- | --- |

J.

întrucât simplificarea punerii în aplicare a politicilor, inclusiv a mecanismelor de control și de audit, contribuie la îmbunătățirea eficienței, la reducerea frecvenței erorilor, la o utilizare mai ușoară a arhitecturii politicilor și la sporirea vizibilității; întrucât eforturile depuse în vederea simplificării ar trebui să continue împreună cu simplificarea procedurilor naționale și regionale, astfel încât reprezentanții zonelor urbane să poată orienta și gestiona mai bine utilizarea fondurilor europene,

Contextul dimensiunii urbane

| 1. | remarcă faptul că Agenda urbană europeană include, pe de o parte, dimensiunea urbană a politicilor UE, în special politica de coeziune, și, pe de altă parte, componenta interguvernamentală a eforturilor de la nivel european de a coordona politicile urbane ale statelor membre, eforturi puse în aplicare prin reuniuni ministeriale informale sub coordonarea președințiilor succesive ale Consiliului și cu contribuția activă a Comisiei; consideră în acest context că autoritățile locale ar trebuie să fie mai bine informate și implicate mai activ în activitățile interguvernamentale; recomandă o mai bună coordonare între cele două niveluri și o implicare mai puternică a guvernelor locale; subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a deciziilor și a acțiunilor autorităților administrative atât la nivel comunitar, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

1.

remarcă faptul că Agenda urbană europeană include, pe de o parte, dimensiunea urbană a politicilor UE, în special politica de coeziune, și, pe de altă parte, componenta interguvernamentală a eforturilor de la nivel european de a coordona politicile urbane ale statelor membre, eforturi puse în aplicare prin reuniuni ministeriale informale sub coordonarea președințiilor succesive ale Consiliului și cu contribuția activă a Comisiei; consideră în acest context că autoritățile locale ar trebuie să fie mai bine informate și implicate mai activ în activitățile interguvernamentale; recomandă o mai bună coordonare între cele două niveluri și o implicare mai puternică a guvernelor locale; subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a deciziilor și a acțiunilor autorităților administrative atât la nivel comunitar, cât și la nivel național;

| 2. | ia act de aprobarea Declarației de la Toledo și de Documentul de referință de la Toledo privind regenerarea urbană; recunoaște nevoia unei continuități și a unei coordonări sporite pentru realizarea unui program de lucru comun sau a unei „agende urbane europene”; salută faptul că miniștrii au subliniat nevoia de consolidare a cooperării și a coordonării cu Parlamentul European, precum și obiectivul privind consolidarea dimensiunii urbane în cadrul politicii de coeziune și promovarea unei dezvoltări urbane durabile și a unor abordări integrate prin consolidarea și dezvoltarea unor instrumente de punere în aplicare a Cartei de la Leipzig la toate nivelurile; felicită statele membre și Comisia pentru eforturile depuse de acestea în vederea continuării procesului de la Marsilia și a punerii în aplicare a unui cadru de referință pentru orașe europene durabile; urmărește cu interes lansarea etapei de testare a cadrului de referință; regretă, totuși, că orașele nu sunt implicate suficient în aceste procese; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să asigure îmbunătățirea fluxului de informații privind acest proces către orașele neparticipante și să informeze în mod constant Parlamentul cu privire la progresele înregistrate; |
| --- | --- |

2.

ia act de aprobarea Declarației de la Toledo și de Documentul de referință de la Toledo privind regenerarea urbană; recunoaște nevoia unei continuități și a unei coordonări sporite pentru realizarea unui program de lucru comun sau a unei „agende urbane europene”; salută faptul că miniștrii au subliniat nevoia de consolidare a cooperării și a coordonării cu Parlamentul European, precum și obiectivul privind consolidarea dimensiunii urbane în cadrul politicii de coeziune și promovarea unei dezvoltări urbane durabile și a unor abordări integrate prin consolidarea și dezvoltarea unor instrumente de punere în aplicare a Cartei de la Leipzig la toate nivelurile; felicită statele membre și Comisia pentru eforturile depuse de acestea în vederea continuării procesului de la Marsilia și a punerii în aplicare a unui cadru de referință pentru orașe europene durabile; urmărește cu interes lansarea etapei de testare a cadrului de referință; regretă, totuși, că orașele nu sunt implicate suficient în aceste procese; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să asigure îmbunătățirea fluxului de informații privind acest proces către orașele neparticipante și să informeze în mod constant Parlamentul cu privire la progresele înregistrate;

| 3. | atrage atenția asupra faptului că, pe lângă contribuția semnificativă a acțiunilor din cadrul politicii de coeziune la dezvoltarea zonelor urbane, există și alte politici (precum în domeniul mediului, al transporturilor și al energiei) și programe ale UE cu impact puternic asupra dezvoltării urbane; subliniază necesitatea unei mai bune înțelegeri a impactului teritorial al politicilor și invită la consolidarea Agendei urbane în cadrul politicilor UE; invită din nou Comisia să efectueze o evaluare teritorială a impactului politicilor sectoriale și să extindă actualele mecanisme de evaluare a impactului; salută, în acest context, ideile rezumate în cel de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială și eforturile depuse de ESPON; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra faptului că, pe lângă contribuția semnificativă a acțiunilor din cadrul politicii de coeziune la dezvoltarea zonelor urbane, există și alte politici (precum în domeniul mediului, al transporturilor și al energiei) și programe ale UE cu impact puternic asupra dezvoltării urbane; subliniază necesitatea unei mai bune înțelegeri a impactului teritorial al politicilor și invită la consolidarea Agendei urbane în cadrul politicilor UE; invită din nou Comisia să efectueze o evaluare teritorială a impactului politicilor sectoriale și să extindă actualele mecanisme de evaluare a impactului; salută, în acest context, ideile rezumate în cel de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială și eforturile depuse de ESPON;

Nevoi locale și/versus priorități europene

| 4. | subliniază faptul că, în mare parte, zonele urbane sunt cele care pun în practică politicile europene; subliniază faptul că zonele urbane, care conțin 73 % din populația Europei, generează aproximativ 80 % din PIB și consumă până la 70 % din energia din UE, și reprezintă cele mai importante centre de inovare, cunoaștere și cultură, printre altele datorită prezenței IMM-urilor; prin urmare, acestea contribuie în mod semnificativ la creșterea economică; subliniază că doar orașele care beneficiază de servicii de înaltă calitate și de o infrastructură adecvată pot atrage și promova activități de viitor cu mare valoare adăugată; observă, pe de altă parte, că acestea suportă totodată costurile productivității economice (extindere urbană, aglomerație, congestie, poluare, utilizarea terenurilor, schimbările climatice, precaritate energetică, criză a locuințelor, segregare spațială, infracțiuni, migrație etc.) și sunt marcate de puternice dezechilibre sociale (șomaj ridicat, precaritate socială și excludere, polarizare socială etc.) care le periclitează rolul de „motoare de creștere”; subliniază că nu doar evoluțiile economice, ci și cele sociale și ecologice din zonele urbane au un impact masiv asupra zonei înconjurătoare și consideră că agenda urbană trebuie să urmărească dezvoltarea investițiilor sustenabile, inteligente și incluzive pentru a întări rolului orașelor; consideră, prin urmare, că există o justificare clară pentru un angajament comun față de zonele urbane ale UE, în vederea reducerii efectelor transversale ale creșterii și dezvoltării și, în același timp, în vederea soluționării problemelor legate de sustenabilitatea mediului și coeziunea socială; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că, în mare parte, zonele urbane sunt cele care pun în practică politicile europene; subliniază faptul că zonele urbane, care conțin 73 % din populația Europei, generează aproximativ 80 % din PIB și consumă până la 70 % din energia din UE, și reprezintă cele mai importante centre de inovare, cunoaștere și cultură, printre altele datorită prezenței IMM-urilor; prin urmare, acestea contribuie în mod semnificativ la creșterea economică; subliniază că doar orașele care beneficiază de servicii de înaltă calitate și de o infrastructură adecvată pot atrage și promova activități de viitor cu mare valoare adăugată; observă, pe de altă parte, că acestea suportă totodată costurile productivității economice (extindere urbană, aglomerație, congestie, poluare, utilizarea terenurilor, schimbările climatice, precaritate energetică, criză a locuințelor, segregare spațială, infracțiuni, migrație etc.) și sunt marcate de puternice dezechilibre sociale (șomaj ridicat, precaritate socială și excludere, polarizare socială etc.) care le periclitează rolul de „motoare de creștere”; subliniază că nu doar evoluțiile economice, ci și cele sociale și ecologice din zonele urbane au un impact masiv asupra zonei înconjurătoare și consideră că agenda urbană trebuie să urmărească dezvoltarea investițiilor sustenabile, inteligente și incluzive pentru a întări rolului orașelor; consideră, prin urmare, că există o justificare clară pentru un angajament comun față de zonele urbane ale UE, în vederea reducerii efectelor transversale ale creșterii și dezvoltării și, în același timp, în vederea soluționării problemelor legate de sustenabilitatea mediului și coeziunea socială;

| 5. | subliniază că serviciile urbane de transporturi se supun principiului subsidiarității; subliniază, cu toate acestea, că o finanțare, cooperare și coordonare europeană ar permite autorităților locale să facă față provocărilor cu care se confruntă, în special în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că serviciile urbane de transporturi se supun principiului subsidiarității; subliniază, cu toate acestea, că o finanțare, cooperare și coordonare europeană ar permite autorităților locale să facă față provocărilor cu care se confruntă, în special în domeniul transporturilor;

| 6. | consideră că sporirea contribuției zonelor urbane la creșterea economică a UE și, în același timp, menținerea sau îmbunătățirea parametrilor acestora ca „zone optime pentru locuit” reprezintă un obiectiv comun al autorităților administrative la nivel european, național, regional și local; subliniază că, în ciuda faptului că acest obiectiv este împărtășit pe scară largă, măsurile specifice în vederea îndeplinirii acestuia pot varia de la o regiune la alta; observă că, în urma dezvoltării marcante în cea de-a doua jumătate a secolului XX, anumite regiuni și orașe vor fi nevoite în general să aplice priorități mai variate, inclusiv privind convergența, și, prin urmare, consideră că trebuie garantată o flexibilitate suficientă pentru a permite zonelor urbane să identifice soluțiile care corespund cel mai bine nevoilor lor, macromediului și micromediului și contextului de dezvoltare; |
| --- | --- |

6.

consideră că sporirea contribuției zonelor urbane la creșterea economică a UE și, în același timp, menținerea sau îmbunătățirea parametrilor acestora ca „zone optime pentru locuit” reprezintă un obiectiv comun al autorităților administrative la nivel european, național, regional și local; subliniază că, în ciuda faptului că acest obiectiv este împărtășit pe scară largă, măsurile specifice în vederea îndeplinirii acestuia pot varia de la o regiune la alta; observă că, în urma dezvoltării marcante în cea de-a doua jumătate a secolului XX, anumite regiuni și orașe vor fi nevoite în general să aplice priorități mai variate, inclusiv privind convergența, și, prin urmare, consideră că trebuie garantată o flexibilitate suficientă pentru a permite zonelor urbane să identifice soluțiile care corespund cel mai bine nevoilor lor, macromediului și micromediului și contextului de dezvoltare;

| 7. | recomandă ca dimensiunea urbană a politicii de coeziune, având drept bază de orientare conceptul strategic privind asigurarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, să se axeze pe un obiectiv triplu: în primul rând, sprijinirea zonelor urbane pentru ca acestea să-și dezvolte infrastructurile fizice de bază, ca o premisă a creșterii, în vederea exploatării depline a contribuției potențiale a acestora la creșterea economică a Europei și la diversificarea bazei economice și la sustenabilitatea energetică și de mediu, mai ales în perspectiva conservării și îmbunătățirii calității aerului în zona centrelor urbane, fără a aduce atingere râurilor; în al doilea rând, sprijinirea zonelor urbane pentru ca acestea să-și modernizeze caracteristicile economice, sociale și de mediu prin investiții inteligente în infrastructură și servicii, bazate pe progresul tehnologic; în strânsă corelare cu specificitățile regionale, locale și naționale; în al treilea rând, regenerarea zonelor urbane prin recuperarea siturilor industriale și a terenurilor contaminate, ținând seama de necesitatea legăturilor dintre zonele urbane și zonele rurale, pentru a promova creșterea favorabilă incluziunii, în conformitate cu Strategia UE 2020; |
| --- | --- |

7.

recomandă ca dimensiunea urbană a politicii de coeziune, având drept bază de orientare conceptul strategic privind asigurarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, să se axeze pe un obiectiv triplu: în primul rând, sprijinirea zonelor urbane pentru ca acestea să-și dezvolte infrastructurile fizice de bază, ca o premisă a creșterii, în vederea exploatării depline a contribuției potențiale a acestora la creșterea economică a Europei și la diversificarea bazei economice și la sustenabilitatea energetică și de mediu, mai ales în perspectiva conservării și îmbunătățirii calității aerului în zona centrelor urbane, fără a aduce atingere râurilor; în al doilea rând, sprijinirea zonelor urbane pentru ca acestea să-și modernizeze caracteristicile economice, sociale și de mediu prin investiții inteligente în infrastructură și servicii, bazate pe progresul tehnologic; în strânsă corelare cu specificitățile regionale, locale și naționale; în al treilea rând, regenerarea zonelor urbane prin recuperarea siturilor industriale și a terenurilor contaminate, ținând seama de necesitatea legăturilor dintre zonele urbane și zonele rurale, pentru a promova creșterea favorabilă incluziunii, în conformitate cu Strategia UE 2020;

| 8. | atrage atenția asupra importantului potențial de modernizare a investițiilor în infrastructură prin tehnologii inteligente care vor aborda problemele persistente privind guvernanța orașelor, energia, gestionarea alimentării cu apă și a utilizării acesteia, transporturile, turismul, locuințele, educația, serviciile de sănătate și de asistență socială, siguranța publică etc. prin conceptul de „dezvoltare urbană mai inteligentă”; este de părere că astfel de investiții în infrastructura tehnologiei informației și comunicării (TIC) pot fi considerate ca un motor clar de creștere economică și de activitate economică bazată pe inovare, reunind următoarele elemente ale investițiilor publice și private care pot urmări generarea unui nou spirit antreprenorial, locuri de muncă durabile și creștere inteligentă, conform obiectivelor Strategiei Europa 2020 și, în special, ale parteneriatului pentru inovare pentru orașe inteligente; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra importantului potențial de modernizare a investițiilor în infrastructură prin tehnologii inteligente care vor aborda problemele persistente privind guvernanța orașelor, energia, gestionarea alimentării cu apă și a utilizării acesteia, transporturile, turismul, locuințele, educația, serviciile de sănătate și de asistență socială, siguranța publică etc. prin conceptul de „dezvoltare urbană mai inteligentă”; este de părere că astfel de investiții în infrastructura tehnologiei informației și comunicării (TIC) pot fi considerate ca un motor clar de creștere economică și de activitate economică bazată pe inovare, reunind următoarele elemente ale investițiilor publice și private care pot urmări generarea unui nou spirit antreprenorial, locuri de muncă durabile și creștere inteligentă, conform obiectivelor Strategiei Europa 2020 și, în special, ale parteneriatului pentru inovare pentru orașe inteligente;

| 9. | subliniază faptul că aplicarea sistemelor de transport inteligente va avea o contribuție semnificativă la creșterea eficienței energetice, a siguranței și a securității sectorului public și invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare coordonată și eficientă a sistemelor inteligente la nivelul Uniunii în general și în zonele urbane în special; atrage atenția asupra faptului că orașele, în special, pot contribui în mod esențial la lupta împotriva schimbărilor climatice, de exemplu prin intermediul sistemelor de transport public local inteligente, reabilitarea energetică a clădirilor și planificarea durabilă a cartierelor urbane astfel încât căile de acces la locul de muncă și la instituțiile orașului să fie cât mai scurte posibil etc.; în acest context, sprijină inițiativa CIVITAS și “Pactul primarilor”; subliniază importanța utilizării fondurilor disponibile în vederea punerii în practică a programelor de acțiune pentru a promova exploatarea potențialului local de energie regenerabilă și solicită Comisiei să garanteze actualizarea ambelor inițiative în viitor; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că aplicarea sistemelor de transport inteligente va avea o contribuție semnificativă la creșterea eficienței energetice, a siguranței și a securității sectorului public și invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare coordonată și eficientă a sistemelor inteligente la nivelul Uniunii în general și în zonele urbane în special; atrage atenția asupra faptului că orașele, în special, pot contribui în mod esențial la lupta împotriva schimbărilor climatice, de exemplu prin intermediul sistemelor de transport public local inteligente, reabilitarea energetică a clădirilor și planificarea durabilă a cartierelor urbane astfel încât căile de acces la locul de muncă și la instituțiile orașului să fie cât mai scurte posibil etc.; în acest context, sprijină inițiativa CIVITAS și “Pactul primarilor”; subliniază importanța utilizării fondurilor disponibile în vederea punerii în practică a programelor de acțiune pentru a promova exploatarea potențialului local de energie regenerabilă și solicită Comisiei să garanteze actualizarea ambelor inițiative în viitor;

| 10. | subliniază pertinența politicii de coeziune pentru promovarea inovării sociale în zona urbană și, îndeosebi, în cartierele defavorizate, în vederea creșterii coeziunii interne și a capitalului uman, prin intermediul unei acțiuni favorabile incluziunii și participării, atât în domeniul formării și al educației (în special pentru tineret), cât și al accesului la microcredite sau al promovării economiei sociale; |
| --- | --- |

10.

subliniază pertinența politicii de coeziune pentru promovarea inovării sociale în zona urbană și, îndeosebi, în cartierele defavorizate, în vederea creșterii coeziunii interne și a capitalului uman, prin intermediul unei acțiuni favorabile incluziunii și participării, atât în domeniul formării și al educației (în special pentru tineret), cât și al accesului la microcredite sau al promovării economiei sociale;

Guvernanța pe mai multe niveluri și principiul parteneriatului

| 11. | își reafirmă punctul de vedere conform căruia punctul slab al Strategiei de la Lisabona a fost lipsa unei guvernanțe pe mai multe niveluri care să funcționeze bine și implicarea insuficientă a autorităților regionale și locale și a societății civile în etapele de planificare, punere în aplicare, comunicare și evaluare a strategiei; subliniază nevoia unui sistem de guvernanță îmbunătățit al Strategiei UE 2020, cu o mai bună integrare a părților interesate în cadrul tuturor etapelor; |
| --- | --- |

11.

își reafirmă punctul de vedere conform căruia punctul slab al Strategiei de la Lisabona a fost lipsa unei guvernanțe pe mai multe niveluri care să funcționeze bine și implicarea insuficientă a autorităților regionale și locale și a societății civile în etapele de planificare, punere în aplicare, comunicare și evaluare a strategiei; subliniază nevoia unui sistem de guvernanță îmbunătățit al Strategiei UE 2020, cu o mai bună integrare a părților interesate în cadrul tuturor etapelor;

| 12. | invită Comisia să garanteze în regulamentele viitoare că statele membre îi implică în mod oficial pe liderii politici ai zonelor urbane-cheie și ai asociațiilor autorităților locale și regionale în toate etapele procesului decizional din cadrul politicii de coeziune (planificarea strategică, definirea și negocierea viitoarelor „contracte de parteneriat pentru dezvoltare și investiții”), de exemplu prin crearea unor noi tipuri de parteneriat, cum ar fi pactele teritoriale concepute pentru fiecare stat membru în parte; solicită Comisiei să încurajeze formarea administrațiilor urbane și locale, ca mijloc de informare cu privire la programele și inițiativele politicii urbane; în consecință, solicită autorităților locale să elaboreze programe concrete de acțiune în cadrul strategiilor lor de dezvoltare specifice; este de părere că acesta este unicul mod de a reflecta nevoile locale și de a preveni fragmentarea obiectivelor și soluțiilor strategice; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să garanteze în regulamentele viitoare că statele membre îi implică în mod oficial pe liderii politici ai zonelor urbane-cheie și ai asociațiilor autorităților locale și regionale în toate etapele procesului decizional din cadrul politicii de coeziune (planificarea strategică, definirea și negocierea viitoarelor „contracte de parteneriat pentru dezvoltare și investiții”), de exemplu prin crearea unor noi tipuri de parteneriat, cum ar fi pactele teritoriale concepute pentru fiecare stat membru în parte; solicită Comisiei să încurajeze formarea administrațiilor urbane și locale, ca mijloc de informare cu privire la programele și inițiativele politicii urbane; în consecință, solicită autorităților locale să elaboreze programe concrete de acțiune în cadrul strategiilor lor de dezvoltare specifice; este de părere că acesta este unicul mod de a reflecta nevoile locale și de a preveni fragmentarea obiectivelor și soluțiilor strategice;

| 13. | consideră că ar trebui consolidată legătura dintre planurile de acțiune la nivel local și programele orientate către nivelul regional/național; susține propunerea Comisiei de a consolida poziția abordării la nivelul dezvoltării locale în cadrul politicii de coeziune prin grupuri de sprijin și planuri de acțiune de tip „Leader”; |
| --- | --- |

13.

consideră că ar trebui consolidată legătura dintre planurile de acțiune la nivel local și programele orientate către nivelul regional/național; susține propunerea Comisiei de a consolida poziția abordării la nivelul dezvoltării locale în cadrul politicii de coeziune prin grupuri de sprijin și planuri de acțiune de tip „Leader”;

| 14. | subliniază faptul că zonele urbane nu sunt elemente izolate în interiorul regiunilor din care fac parte și că dezvoltarea acestora trebuie, așadar, să fie strâns legată de zonele funcționale, suburbane sau rurale învecinate; solicită mai multe detalii cu privire la situațiile specifice, precum zonele metropolitane, zonele și aglomerările urbane, în care funcțiile sunt strâns legate între ele; consideră că guvernarea pe mai multe niveluri, programarea teritorială și principiul parteneriatului sunt instrumentele cele mai eficace pentru prevenirea sectorializării și a fragmentării politicilor de dezvoltare; amintește, totuși, că sinergiile interne nu sunt întotdeauna garantate; invită Comisia să solicite explicit statelor membre să promoveze contactele și schimbul de bune practici cu privire la strategiile rural-urbane și să instituie dimensiuni urban-rurale în documentele de planificare pentru a asigura legături rural-urbane bune; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că zonele urbane nu sunt elemente izolate în interiorul regiunilor din care fac parte și că dezvoltarea acestora trebuie, așadar, să fie strâns legată de zonele funcționale, suburbane sau rurale învecinate; solicită mai multe detalii cu privire la situațiile specifice, precum zonele metropolitane, zonele și aglomerările urbane, în care funcțiile sunt strâns legate între ele; consideră că guvernarea pe mai multe niveluri, programarea teritorială și principiul parteneriatului sunt instrumentele cele mai eficace pentru prevenirea sectorializării și a fragmentării politicilor de dezvoltare; amintește, totuși, că sinergiile interne nu sunt întotdeauna garantate; invită Comisia să solicite explicit statelor membre să promoveze contactele și schimbul de bune practici cu privire la strategiile rural-urbane și să instituie dimensiuni urban-rurale în documentele de planificare pentru a asigura legături rural-urbane bune;

| 15. | subliniază rolul pozitiv pe care îl joacă cooperarea transfrontalieră, cooperarea transnațională și inițiativa URBACT în crearea de rețele între orașe, schimbul de cele mai bune practici și generarea de soluții inovatoare; subliniază faptul că cooperarea dintre orașele europene se încadrează perfect în obiectivul 3 (cooperare teritorială europeană); consideră că în perioada 2014-2020 trebuie consolidată dimensiunea urbană în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană; încurajează implicarea orașelor în cadrul rețelelor de cooperare interregională și transfrontalieră; consideră că rețelele sprijinite ar trebui legate de proiecte de dezvoltare reale și invită Comisia să îmbunătățească platformele pentru a permite o abordare experimentală a regenerării și dezvoltării urbane; consideră că ar putea fi de folos să se facă experimente, în special în contextul FSE, unde o strategie teritorială globală ar putea să completeze o abordare pe categorii de populație specifice; |
| --- | --- |

15.

subliniază rolul pozitiv pe care îl joacă cooperarea transfrontalieră, cooperarea transnațională și inițiativa URBACT în crearea de rețele între orașe, schimbul de cele mai bune practici și generarea de soluții inovatoare; subliniază faptul că cooperarea dintre orașele europene se încadrează perfect în obiectivul 3 (cooperare teritorială europeană); consideră că în perioada 2014-2020 trebuie consolidată dimensiunea urbană în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană; încurajează implicarea orașelor în cadrul rețelelor de cooperare interregională și transfrontalieră; consideră că rețelele sprijinite ar trebui legate de proiecte de dezvoltare reale și invită Comisia să îmbunătățească platformele pentru a permite o abordare experimentală a regenerării și dezvoltării urbane; consideră că ar putea fi de folos să se facă experimente, în special în contextul FSE, unde o strategie teritorială globală ar putea să completeze o abordare pe categorii de populație specifice;

| 16. | subliniază că procesul de „regenerare urbană” și „abordare integrată” poate determina apariția unei noi „alianțe urbane”, care ar pune alături toți actorii implicați în procesul de „construcție a orașului”; alianța ar urma să continue se bazeze pe consens, urmând să beneficieze de noi forme de guvernanță, în care rețelele sociale și de cetățeni joacă un rol important, scopul comun fiind revalorizarea, regenerarea și re-inventarea „orașului existent”, optimizând astfel folosirea capitalului uman, social, material, cultural si economic format de-a lungul istoriei și utilizând aceste elemente pentru a construi orașe eficiente, inovatoare, inteligente, mai durabile si integrate social; |
| --- | --- |

16.

subliniază că procesul de „regenerare urbană” și „abordare integrată” poate determina apariția unei noi „alianțe urbane”, care ar pune alături toți actorii implicați în procesul de „construcție a orașului”; alianța ar urma să continue se bazeze pe consens, urmând să beneficieze de noi forme de guvernanță, în care rețelele sociale și de cetățeni joacă un rol important, scopul comun fiind revalorizarea, regenerarea și re-inventarea „orașului existent”, optimizând astfel folosirea capitalului uman, social, material, cultural si economic format de-a lungul istoriei și utilizând aceste elemente pentru a construi orașe eficiente, inovatoare, inteligente, mai durabile si integrate social;

| 17. | invită din nou Comisia să înființeze un program de schimb, „Erasmus pentru reprezentanții aleși la nivel local și regional” pentru a încuraja transferul de bune practici în domeniul dezvoltării locale și urbane strategice; |
| --- | --- |

17.

invită din nou Comisia să înființeze un program de schimb, „Erasmus pentru reprezentanții aleși la nivel local și regional” pentru a încuraja transferul de bune practici în domeniul dezvoltării locale și urbane strategice;

Subdelegarea responsabilităților

| 18. | subliniază faptul că autoritățile locale alese sunt direct responsabile din punct de vedere politic pentru luarea deciziilor strategice și investirea fondurilor publice; consideră, prin urmare, că statele membre trebuie să garanteze acestora resurse bugetare suficiente; consideră, prin urmare, că, în vederea atingerii obiectivelor politicii de coeziune și ale strategiei UE 2020, trebuie să existe o implicare obligatorie a organismelor locale alese în procesul de luare a deciziilor strategice, o implicare profundă în crearea programelor operaționale și folosirea extinsă a opțiunii responsabilităților subdelegate în momentul punerii în aplicare și al evaluării politicii de coeziune, fără a aduce atingere responsabilității financiare ale autorităților de gestionare și ale statelor membre; subliniază faptul că prioritatea autorităților locale este de a asigura bunăstarea și calitatea vieții cetățenilor lor care, împreună cu toți actorii din domeniu, trebuie să fie implicați în strategiile de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că autoritățile locale alese sunt direct responsabile din punct de vedere politic pentru luarea deciziilor strategice și investirea fondurilor publice; consideră, prin urmare, că statele membre trebuie să garanteze acestora resurse bugetare suficiente; consideră, prin urmare, că, în vederea atingerii obiectivelor politicii de coeziune și ale strategiei UE 2020, trebuie să existe o implicare obligatorie a organismelor locale alese în procesul de luare a deciziilor strategice, o implicare profundă în crearea programelor operaționale și folosirea extinsă a opțiunii responsabilităților subdelegate în momentul punerii în aplicare și al evaluării politicii de coeziune, fără a aduce atingere responsabilității financiare ale autorităților de gestionare și ale statelor membre; subliniază faptul că prioritatea autorităților locale este de a asigura bunăstarea și calitatea vieții cetățenilor lor care, împreună cu toți actorii din domeniu, trebuie să fie implicați în strategiile de dezvoltare locală;

| 19. | recomandă ca, în următoarea perioadă de programare, una dintre următoarele opțiuni să fie folosită pentru aplicarea dimensiunii urbane la nivel național: programe operaționale independente gestionate de anumite zone urbane, programe operaționale comune care să acopere zonele urbane ale unor anumite state membre, granturi globale, restricționarea măsurilor urbane și a resurselor în programe operaționale regionale specifice; recunoaște importanța elaborării pe viitor a unor programe operaționale specifice anumitor zone urbane, care să urmărească punerea în valoare a potențialului lor de dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca, în următoarea perioadă de programare, una dintre următoarele opțiuni să fie folosită pentru aplicarea dimensiunii urbane la nivel național: programe operaționale independente gestionate de anumite zone urbane, programe operaționale comune care să acopere zonele urbane ale unor anumite state membre, granturi globale, restricționarea măsurilor urbane și a resurselor în programe operaționale regionale specifice; recunoaște importanța elaborării pe viitor a unor programe operaționale specifice anumitor zone urbane, care să urmărească punerea în valoare a potențialului lor de dezvoltare;

| 20. | avertizează că, dat fiind faptul că amploarea și caracterul predominant al urbanizării diferă foarte mult în cadrul UE, îndeosebi în cazul regiunilor preponderent rurale și slab urbanizate, gestionarea resurselor atribuite acțiunilor urbane în conformitate cu conținutul general și cu prioritățile programelor operaționale trebuie lăsată la latitudinea celor care concep programele în numele regiunii în cauză; |
| --- | --- |

20.

avertizează că, dat fiind faptul că amploarea și caracterul predominant al urbanizării diferă foarte mult în cadrul UE, îndeosebi în cazul regiunilor preponderent rurale și slab urbanizate, gestionarea resurselor atribuite acțiunilor urbane în conformitate cu conținutul general și cu prioritățile programelor operaționale trebuie lăsată la latitudinea celor care concep programele în numele regiunii în cauză;

Planificarea strategică integrată

| 21. | pledează în favoarea principiilor de planificare strategică integrată, întrucât acestea pot ajuta autoritățile locale să treacă de la un mod de gândire în termeni de „proiecte individuale” la un mod de gândire intersectorial și mai strategic în vederea folosirii potențialului lor specific de dezvoltare; subliniază plusvaloarea și caracterul inovator al acestei abordări de tip ascendent, în special pentru cartierele defavorizate, care, asigurând participarea tuturor actorilor locali, permit un răspuns mai bun în funcție de nevoile reale și resursele teritoriale; regretă însă definiția comună vagă care duce doar la o aplicare formală în unele cazuri; invită Comisia să solicite statelor membre să asigure sprijin pentru dezvoltarea capacității administrative la nivel local în vederea planificării strategice integrate; |
| --- | --- |

21.

pledează în favoarea principiilor de planificare strategică integrată, întrucât acestea pot ajuta autoritățile locale să treacă de la un mod de gândire în termeni de „proiecte individuale” la un mod de gândire intersectorial și mai strategic în vederea folosirii potențialului lor specific de dezvoltare; subliniază plusvaloarea și caracterul inovator al acestei abordări de tip ascendent, în special pentru cartierele defavorizate, care, asigurând participarea tuturor actorilor locali, permit un răspuns mai bun în funcție de nevoile reale și resursele teritoriale; regretă însă definiția comună vagă care duce doar la o aplicare formală în unele cazuri; invită Comisia să solicite statelor membre să asigure sprijin pentru dezvoltarea capacității administrative la nivel local în vederea planificării strategice integrate;

| 22. | estimează că zonele urbane joacă un rol fundamental pentru punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și pentru constituirea unor unități geografice funcționale; |
| --- | --- |

22.

estimează că zonele urbane joacă un rol fundamental pentru punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și pentru constituirea unor unități geografice funcționale;

| 23. | invită Comisia să pregătească un studiu comparativ al practicilor actuale ale diferitelor statele membre în domeniul planificării strategice integrate și să elaboreze, pe baza rezultatelor acestui studiu, orientări specifice ale UE pentru practicile de planificare a dezvoltării urbane integrate, care să clarifice raporturile dintre această planificare și alte documente de planificare și să promoveze totodată parteneriate reglementate juridic, inclusiv parteneriate urbane transfrontaliere; invită Comisia să prevadă obligativitatea juridică a planificării urbane integrate în cazurile în care sunt folosite fonduri ale UE pentru cofinanțarea proiectelor; recomandă autorităților locale din statele membre să inițieze noi parteneriate public-private și strategii inovatoare de dezvoltare a infrastructurii urbane, care să permită atragerea investițiilor și stimularea mediului de afaceri; solicită o mai bună coordonare între administrațiile locale și regionale care să permită realizarea unor parteneriate noi atât între orașe și zonele rurale, cât și între orașele mici, medii sau mari, cu scopul de a asigura o dezvoltare regională echilibrată; în același timp, invită Comisia să sporească asistența tehnică în vederea unei mai bune planificări a dezvoltării integrate, a unui proces de elaborare în comun a politicilor și a unei dezvoltări urbane strategice; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să pregătească un studiu comparativ al practicilor actuale ale diferitelor statele membre în domeniul planificării strategice integrate și să elaboreze, pe baza rezultatelor acestui studiu, orientări specifice ale UE pentru practicile de planificare a dezvoltării urbane integrate, care să clarifice raporturile dintre această planificare și alte documente de planificare și să promoveze totodată parteneriate reglementate juridic, inclusiv parteneriate urbane transfrontaliere; invită Comisia să prevadă obligativitatea juridică a planificării urbane integrate în cazurile în care sunt folosite fonduri ale UE pentru cofinanțarea proiectelor; recomandă autorităților locale din statele membre să inițieze noi parteneriate public-private și strategii inovatoare de dezvoltare a infrastructurii urbane, care să permită atragerea investițiilor și stimularea mediului de afaceri; solicită o mai bună coordonare între administrațiile locale și regionale care să permită realizarea unor parteneriate noi atât între orașe și zonele rurale, cât și între orașele mici, medii sau mari, cu scopul de a asigura o dezvoltare regională echilibrată; în același timp, invită Comisia să sporească asistența tehnică în vederea unei mai bune planificări a dezvoltării integrate, a unui proces de elaborare în comun a politicilor și a unei dezvoltări urbane strategice;

| 24. | salută propunerea Comisiei privind viitorul cadru strategic comun, detaliat în concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea, care ar putea intensifica sinergiile dintre fonduri, în special în vederea regândirii legăturilor dintre zonele urbane și zonele rurale și periurbane; subliniază valoarea adăugată europeană a abordării orizontale și integrate a politicii de coeziune și încurajează, prin urmare, îmbunătățirea sinergiilor cu politica energetică, politica în domeniul mediului și politica în materie de transporturi, care ar fi și mai pertinente în zonele urbane și periurbane, unde există multe provocări specifice importante; |
| --- | --- |

24.

salută propunerea Comisiei privind viitorul cadru strategic comun, detaliat în concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea, care ar putea intensifica sinergiile dintre fonduri, în special în vederea regândirii legăturilor dintre zonele urbane și zonele rurale și periurbane; subliniază valoarea adăugată europeană a abordării orizontale și integrate a politicii de coeziune și încurajează, prin urmare, îmbunătățirea sinergiilor cu politica energetică, politica în domeniul mediului și politica în materie de transporturi, care ar fi și mai pertinente în zonele urbane și periurbane, unde există multe provocări specifice importante;

| 25. | își reiterează convingerea privind faptul că elaborarea unor planuri de dezvoltare urbană integrată va fi eficientă numai în cazul în care sunt disponibile resurse suficiente pentru acțiuni urbane specifice și, prin urmare, recomandă concentrarea resurselor disponibile către acțiuni specifice; propune stabilirea unui nivel minim al intensității ajutorului per perioadă de programare pentru cartierele defavorizate din zonele urbane; |
| --- | --- |

25.

își reiterează convingerea privind faptul că elaborarea unor planuri de dezvoltare urbană integrată va fi eficientă numai în cazul în care sunt disponibile resurse suficiente pentru acțiuni urbane specifice și, prin urmare, recomandă concentrarea resurselor disponibile către acțiuni specifice; propune stabilirea unui nivel minim al intensității ajutorului per perioadă de programare pentru cartierele defavorizate din zonele urbane;

Planificare financiară cuprinzătoare

| 26. | subliniază faptul că măsurile de austeritate inevitabile, adoptate la toate nivelurile autorităților guvernamentale din Uniunea Europeană, exercită o presiune fără precedent asupra tuturor tipurilor de cheltuieli publice, inclusiv asupra investițiilor strategice în dezvoltarea economică; este de părere că, pentru a crește eficiența investițiilor, este necesară o coordonare mai bună a tuturor resurselor publice disponibile (la nivel european, național, regional, local, privat) și o alocare mai strategică a acestora; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că măsurile de austeritate inevitabile, adoptate la toate nivelurile autorităților guvernamentale din Uniunea Europeană, exercită o presiune fără precedent asupra tuturor tipurilor de cheltuieli publice, inclusiv asupra investițiilor strategice în dezvoltarea economică; este de părere că, pentru a crește eficiența investițiilor, este necesară o coordonare mai bună a tuturor resurselor publice disponibile (la nivel european, național, regional, local, privat) și o alocare mai strategică a acestora;

| 27. | susține în acest context o planificare financiară cuprinzătoare la nivel local ca o componentă indivizibilă a planificării integrate a dezvoltării și solicită fiecărui utilizator al resurselor publice, în conformitate cu noțiunea de orientare către rezultate, să urmeze strict principiul „bani pentru proiecte, nu proiecte pentru bani”; |
| --- | --- |

27.

susține în acest context o planificare financiară cuprinzătoare la nivel local ca o componentă indivizibilă a planificării integrate a dezvoltării și solicită fiecărui utilizator al resurselor publice, în conformitate cu noțiunea de orientare către rezultate, să urmeze strict principiul „bani pentru proiecte, nu proiecte pentru bani”;

| 28. | subliniază valoarea adăugată comunitară a finanțărilor încrucișate între FEDER și FSE cu privire la flexibilitatea proiectelor de incluziune socială și a planurilor/strategiilor locale de dezvoltare integrată; invită Comisia să creeze condiții mai flexibile pentru aceste finanțări încrucișate pentru a încuraja utilizarea acestora, astfel încât aceste norme să nu genereze obstacole la momentul conceperii și punerii în aplicare a acestor planuri/strategii; atrage atenția asupra naturii complementare a acestor resurse; observă că, în special în zonele urbane afectate de excluziune socială sau de poluarea mediului, fondurile FSE pot sprijini proiectele locale de prevenire a excluziunii, realizate în comun de autoritățile urbane, al treilea sector și sectorul privat; susține că exploatarea sinergiilor dintre fondurile europene existente ar conduce la creșterea semnificativă a posibilităților de finanțare; |
| --- | --- |

28.

subliniază valoarea adăugată comunitară a finanțărilor încrucișate între FEDER și FSE cu privire la flexibilitatea proiectelor de incluziune socială și a planurilor/strategiilor locale de dezvoltare integrată; invită Comisia să creeze condiții mai flexibile pentru aceste finanțări încrucișate pentru a încuraja utilizarea acestora, astfel încât aceste norme să nu genereze obstacole la momentul conceperii și punerii în aplicare a acestor planuri/strategii; atrage atenția asupra naturii complementare a acestor resurse; observă că, în special în zonele urbane afectate de excluziune socială sau de poluarea mediului, fondurile FSE pot sprijini proiectele locale de prevenire a excluziunii, realizate în comun de autoritățile urbane, al treilea sector și sectorul privat; susține că exploatarea sinergiilor dintre fondurile europene existente ar conduce la creșterea semnificativă a posibilităților de finanțare;

| 29. | consideră că dinamismul zonelor urbane poate fi stimulat prin sinergii reale între diversele instrumente europene de finanțare, îndeosebi în ceea ce privește cercetarea și inovarea; |
| --- | --- |

29.

consideră că dinamismul zonelor urbane poate fi stimulat prin sinergii reale între diversele instrumente europene de finanțare, îndeosebi în ceea ce privește cercetarea și inovarea;

| 30. | subliniază rolul promițător al noilor instrumente de inginerie financiară, pe baza principiilor „proiecte pentru bani” și „bani pentru proiecte”, elaborate în decursul actualei perioade de programare; subliniază necesitatea de a crea instrumente de inginerie financiară evolutive, care să fie viabile și fezabile pentru zone urbane mult mai mici; invită Comisia să evalueze folosirea acestor instrumente și să le adapteze, după caz, în vederea îmbunătățirii poziției lor competitive pe piața financiară în comparație cu produsele comerciale obișnuite, pentru a le face mai ușor de utilizat, mai practice, mai atractive și, prin urmare, mai eficiente; consideră că ratele dobânzilor instrumentelor financiare ale BEI ar trebui reduse în comparație cu împrumuturile comerciale de acest tip; ținând cont de rezultatele pozitive ale utilizării instrumentelor de inginerie financiară actuale, invită statele membre să exploateze constant și cât mai eficient potențialul oferit de aceste instrumente financiare; |
| --- | --- |

30.

subliniază rolul promițător al noilor instrumente de inginerie financiară, pe baza principiilor „proiecte pentru bani” și „bani pentru proiecte”, elaborate în decursul actualei perioade de programare; subliniază necesitatea de a crea instrumente de inginerie financiară evolutive, care să fie viabile și fezabile pentru zone urbane mult mai mici; invită Comisia să evalueze folosirea acestor instrumente și să le adapteze, după caz, în vederea îmbunătățirii poziției lor competitive pe piața financiară în comparație cu produsele comerciale obișnuite, pentru a le face mai ușor de utilizat, mai practice, mai atractive și, prin urmare, mai eficiente; consideră că ratele dobânzilor instrumentelor financiare ale BEI ar trebui reduse în comparație cu împrumuturile comerciale de acest tip; ținând cont de rezultatele pozitive ale utilizării instrumentelor de inginerie financiară actuale, invită statele membre să exploateze constant și cât mai eficient potențialul oferit de aceste instrumente financiare;

| 31. | consideră că în special inițiativa „Jessica” își poate îndeplini cel mai eficient rolul atunci când este aplicată la nivelul orașelor; prin urmare, observă cu regret că unele state membre tind să centralizeze aplicarea acesteia; |
| --- | --- |

31.

consideră că în special inițiativa „Jessica” își poate îndeplini cel mai eficient rolul atunci când este aplicată la nivelul orașelor; prin urmare, observă cu regret că unele state membre tind să centralizeze aplicarea acesteia;

| 32. | solicită Comisiei ca, pe viitor, să garanteze organizarea fluxurilor financiare dintre nivelurile european, național și subnațional de o manieră cât mai eficientă și mai flexibilă posibil; își exprimă preocuparea cu privire la nivelul actual scăzut al prefinanțării proiectelor și consideră că, pe viitor, ar trebui să se garanteze, prin intermediul reglementării, obligația mai clară a statelor membre de a utiliza mijloacele de prefinanțare pentru plățile către beneficiari publici, precum autoritățile urbane; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei ca, pe viitor, să garanteze organizarea fluxurilor financiare dintre nivelurile european, național și subnațional de o manieră cât mai eficientă și mai flexibilă posibil; își exprimă preocuparea cu privire la nivelul actual scăzut al prefinanțării proiectelor și consideră că, pe viitor, ar trebui să se garanteze, prin intermediul reglementării, obligația mai clară a statelor membre de a utiliza mijloacele de prefinanțare pentru plățile către beneficiari publici, precum autoritățile urbane;

| 33. | solicită Comisiei să aibă ca obiectiv cea mai bună armonizare posibilă a normelor privind fondurile și programele UE specifice în temeiul cărora proiectele pentru dezvoltare la nivel local și urban sunt considerate eligibile pentru cofinanțare, pentru a reduce birocrația și posibilele erori de punere în aplicare; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să aibă ca obiectiv cea mai bună armonizare posibilă a normelor privind fondurile și programele UE specifice în temeiul cărora proiectele pentru dezvoltare la nivel local și urban sunt considerate eligibile pentru cofinanțare, pentru a reduce birocrația și posibilele erori de punere în aplicare;

| 34. | invită Comitetul Regiunilor să exprime idei privind o modelare mai bună a dimensiunii urbane a viitoarei politici de coeziune; |
| --- | --- |

34.

invită Comitetul Regiunilor să exprime idei privind o modelare mai bună a dimensiunii urbane a viitoarei politici de coeziune;

*

* *

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor.

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

(2)  JO L 210, 31.7.2006, p. 1.

(3)  JO L 291, 21.10.2006, p. 11.

(4)  JO L 126, 21.5.2009, p. 3.

(5)  JO L 346, 30.12.2010, p. 5.

(6)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 95.

(7)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 10.

(8)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 73.

(9)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 65.

(10)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 120.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0356.

(12)  JO C 21, 21.1.2011, p. 1.

(13)  JO C 267, 1.10.2010, p. 25.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/18

---

Joi, 23 iunie 2011Obiectivul 3: viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale

P7_TA(2011)0285

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la Obiectivul 3: o provocare pentru cooperarea teritorială - viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale (2010/2155(INI))

2012/C 390 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (2),

| — | având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și rolul macroregiunilor în viitoarea politică de coeziune (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și rolul macroregiunilor în viitoarea politică de coeziune (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul european de dezvoltare regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul european de dezvoltare regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 privind evaluarea negocierilor referitoare la instrumentul european de vecinătate și parteneriat (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 privind evaluarea negocierilor referitoare la instrumentul european de vecinătate și parteneriat (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2005 referitoare la rolul „euroregiunilor” în dezvoltarea politicii regionale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2005 referitoare la rolul „euroregiunilor” în dezvoltarea politicii regionale (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2005 privind rolul coeziunii teritoriale în dezvoltarea regională (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2005 privind rolul coeziunii teritoriale în dezvoltarea regională (11),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (COM(2010)0715) și planul de acțiune indicativ care însoțește strategia (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (COM(2010)0715) și planul de acțiune indicativ care însoțește strategia (SEC(2010)1489),

| — | având în vedere al cincilea raport al Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune (al cincilea raport privind coeziunea) (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

având în vedere al cincilea raport al Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune (al cincilea raport privind coeziunea) (COM(2010)0642),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 privind reexaminarea bugetului UE (COM(2010)0700) și anexele sale tehnice (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 privind reexaminarea bugetului UE (COM(2010)0700) și anexele sale tehnice (SEC(2010)7000),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 privind politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013 (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 privind politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013 (COM(2010)0110),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice (COM(2009)0248), precum și planul de acțiune indicativ care însoțește strategia (SEC(2009)0712/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice (COM(2009)0248), precum și planul de acțiune indicativ care însoțește strategia (SEC(2009)0712/2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea atlantică care menționează publicarea unei comunicări a Comisiei programate pentru 2011 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea atlantică care menționează publicarea unei comunicări a Comisiei programate pentru 2011 (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2008 intitulată: „Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj” (COM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2008 intitulată: „Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj” (COM(2008)0616),

| — | având în vedere raportul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor din 27 ianuarie 2011 referitor la „Noile perspective pentru revizuirea regulamentului privind GECT”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor din 27 ianuarie 2011 referitor la „Noile perspective pentru revizuirea regulamentului privind GECT”,

| — | având în vedere raportul din proprie inițiativă, elaborat la cererea Comisiei, intitulat „Evaluarea ex-post a inițiativei comunitare INTERREG III (2000-2006)” (nr. 2008.CE.16.0.AT.016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din proprie inițiativă, elaborat la cererea Comisiei, intitulat „Evaluarea ex-post a inițiativei comunitare INTERREG III (2000-2006)” (nr. 2008.CE.16.0.AT.016),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0110/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0110/2011),

| A. | întrucât teritoriul Uniunii Europene este format din 27 de state membre și din 271 de regiuni; |
| --- | --- |

A.

întrucât teritoriul Uniunii Europene este format din 27 de state membre și din 271 de regiuni;

| B. | întrucât regiunile formate din zonele de frontieră reprezintă aproximativ 37,5 % din populația europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunile formate din zonele de frontieră reprezintă aproximativ 37,5 % din populația europeană;

| C. | întrucât colaborările informale, euroregiunile, eurodistrictele, GECT, inițiativele Consiliului Europei, tratatele succesive și legislația secundară a Uniunii Europene au contribuit la stabilirea de legături mai puternice și mai durabile între teritorii; |
| --- | --- |

C.

întrucât colaborările informale, euroregiunile, eurodistrictele, GECT, inițiativele Consiliului Europei, tratatele succesive și legislația secundară a Uniunii Europene au contribuit la stabilirea de legături mai puternice și mai durabile între teritorii;

| D. | întrucât dacă se ia în considerare faptul că au fost stabilite bazele cooperării teritoriale, există încă multe provocări, iar natura acestora depinde de istoria și gradul de maturitate a cooperărilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât dacă se ia în considerare faptul că au fost stabilite bazele cooperării teritoriale, există încă multe provocări, iar natura acestora depinde de istoria și gradul de maturitate a cooperărilor;

| E. | întrucât după „desființarea” frontierelor prin tratate, este important să se diminueze impactul acestora asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor noștri; |
| --- | --- |

E.

întrucât după „desființarea” frontierelor prin tratate, este important să se diminueze impactul acestora asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor noștri;

| F. | întrucât politica regională urmărește să promoveze dezvoltarea armonioasă a regiunilor prin consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica regională urmărește să promoveze dezvoltarea armonioasă a regiunilor prin consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în cadrul Uniunii Europene;

| G. | întrucât în cadrul politicii de coeziune, obiectivul „cooperare teritorială” face parte din „uniunea tot mai strânsă între popoare”, permițând reducerea barierelor dintre teritorii și regiuni; |
| --- | --- |

G.

întrucât în cadrul politicii de coeziune, obiectivul „cooperare teritorială” face parte din „uniunea tot mai strânsă între popoare”, permițând reducerea barierelor dintre teritorii și regiuni;

| H. | întrucât, la frontierele externe ale UE, obiectivul cooperării teritoriale este un aspect al procesului de preaderare și al punerii în aplicare a politicii de vecinătate și întrucât, în consecință, coordonarea acordurilor comunitare relevante trebuie îmbunătățită; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la frontierele externe ale UE, obiectivul cooperării teritoriale este un aspect al procesului de preaderare și al punerii în aplicare a politicii de vecinătate și întrucât, în consecință, coordonarea acordurilor comunitare relevante trebuie îmbunătățită;

| I. | întrucât cooperarea teritorială, care stimulează cooperarea între cetățenii din diferite regiuni, este un proces continuu de învățare care dă naștere la un sentiment de apartenență comună și de viitor comun; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea teritorială, care stimulează cooperarea între cetățenii din diferite regiuni, este un proces continuu de învățare care dă naștere la un sentiment de apartenență comună și de viitor comun;

| J. | întrucât cooperarea teritorială ar trebui să plaseze cetățeanul în centrul priorităților sale, astfel încât ar trebui să se susțină o abordare bazată pe locație; |
| --- | --- |

J.

întrucât cooperarea teritorială ar trebui să plaseze cetățeanul în centrul priorităților sale, astfel încât ar trebui să se susțină o abordare bazată pe locație;

| K. | întrucât intensificarea cooperării teritoriale depinde de progresele înregistrate în procesul de integrare și de coordonare europene în toate domeniile, care contribuie la integrarea europeană și la coeziunea teritorială, iar cooperarea teritorială reprezintă, în sine, un laborator experimental al integrării europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât intensificarea cooperării teritoriale depinde de progresele înregistrate în procesul de integrare și de coordonare europene în toate domeniile, care contribuie la integrarea europeană și la coeziunea teritorială, iar cooperarea teritorială reprezintă, în sine, un laborator experimental al integrării europene;

| L. | întrucât se investește foarte puțin în rețelele europene de transport (TEN) din regiunile de frontieră, deși trebuie modernizate de urgență tocmai interfețele din regiunile transfrontaliere și întrucât consideră eliminarea obstacolelor din calea interfețelor transfrontaliere un exemplu clasic de valoare adăugată europeană; |
| --- | --- |

L.

întrucât se investește foarte puțin în rețelele europene de transport (TEN) din regiunile de frontieră, deși trebuie modernizate de urgență tocmai interfețele din regiunile transfrontaliere și întrucât consideră eliminarea obstacolelor din calea interfețelor transfrontaliere un exemplu clasic de valoare adăugată europeană;

| M. | întrucât reglementările generale ale fondurilor structurale, precum și intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, au crescut considerabil importanța cooperării teritoriale; |
| --- | --- |

M.

întrucât reglementările generale ale fondurilor structurale, precum și intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, au crescut considerabil importanța cooperării teritoriale;

| N. | întrucât evaluarea ex-post a programelor INTERREG III pentru perioada de programare 2000 - 2006 demonstrează în mod concludent valoarea adăugată a acestui obiectiv pentru proiectul european, |
| --- | --- |

N.

întrucât evaluarea ex-post a programelor INTERREG III pentru perioada de programare 2000 - 2006 demonstrează în mod concludent valoarea adăugată a acestui obiectiv pentru proiectul european,

Consolidarea obiectivului „cooperare teritorială”

| 1. | reamintește că cooperarea teritorială are ca obiectiv încurajarea cooperării dintre teritorii și regiuni pentru a face față provocărilor comune, a reduce barierele fizice, culturale, administrative și de reglementare care frânează o astfel de cooperare și a reduce „efectul de frontieră”; |
| --- | --- |

1.

reamintește că cooperarea teritorială are ca obiectiv încurajarea cooperării dintre teritorii și regiuni pentru a face față provocărilor comune, a reduce barierele fizice, culturale, administrative și de reglementare care frânează o astfel de cooperare și a reduce „efectul de frontieră”;

| 2. | este convins de valoarea europeană adăugată a cooperării teritoriale și de rolul său esențial în aprofundarea pieței interne și a integrării europene în mai multe domenii de politică și solicită ca cooperarea teritorială să rămână unul dintre pilonii politicii de coeziune; |
| --- | --- |

2.

este convins de valoarea europeană adăugată a cooperării teritoriale și de rolul său esențial în aprofundarea pieței interne și a integrării europene în mai multe domenii de politică și solicită ca cooperarea teritorială să rămână unul dintre pilonii politicii de coeziune;

| 3. | subliniază faptul că obiectivul de cooperare teritorială, bazat pe principul coeziunii economice, sociale și teritoriale, vizează toate regiunile UE prin faptul că ajută la promovarea dezvoltării armonioase în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că obiectivul de cooperare teritorială, bazat pe principul coeziunii economice, sociale și teritoriale, vizează toate regiunile UE prin faptul că ajută la promovarea dezvoltării armonioase în întreaga Uniune;

| 4. | consideră că cooperarea teritorială și-a demonstrat eficacitatea, iar potențialul său și domeniul său de competitivitate sunt insuficient exploatate, din cauza sumei mici care îi este alocată; solicită ca bugetul pentru obiectivul „cooperare teritorială” să crească de la 2,5 %, în actuala perioadă de programare, la cel puțin 7 % din bugetul total al politicii de coeziune pentru următoarea perioadă de programare; |
| --- | --- |

4.

consideră că cooperarea teritorială și-a demonstrat eficacitatea, iar potențialul său și domeniul său de competitivitate sunt insuficient exploatate, din cauza sumei mici care îi este alocată; solicită ca bugetul pentru obiectivul „cooperare teritorială” să crească de la 2,5 %, în actuala perioadă de programare, la cel puțin 7 % din bugetul total al politicii de coeziune pentru următoarea perioadă de programare;

| 5. | recomandă ca arhitectura actuală a Obiectivului 3, împărțită în trei componente – transfrontalieră (componenta A), transnațională (componenta B) și interregională (componenta C) – să fie menținută, iar componenta transfrontalieră să își păstreze caracterul predominant în raport cu celelalte componente și să îi fie alocat cel puțin 70 % din bugetul cooperării teritoriale; observă că ar trebui să existe o distribuție echitabilă a fondurilor în cadrul programului pentru toate regiunile; |
| --- | --- |

5.

recomandă ca arhitectura actuală a Obiectivului 3, împărțită în trei componente – transfrontalieră (componenta A), transnațională (componenta B) și interregională (componenta C) – să fie menținută, iar componenta transfrontalieră să își păstreze caracterul predominant în raport cu celelalte componente și să îi fie alocat cel puțin 70 % din bugetul cooperării teritoriale; observă că ar trebui să existe o distribuție echitabilă a fondurilor în cadrul programului pentru toate regiunile;

| 6. | consideră că, dacă trebuie să fie menținută distincția între componenta transfrontalieră (componenta A), care răspunde nevoilor locale ale bazinelor de frontieră și componenta transnațională (componenta B), care include așa-numită scară macroregională, care permite o cooperare în domeniile strategice mai vaste, este nevoie de o coordonare mai bună între cele două componente; |
| --- | --- |

6.

consideră că, dacă trebuie să fie menținută distincția între componenta transfrontalieră (componenta A), care răspunde nevoilor locale ale bazinelor de frontieră și componenta transnațională (componenta B), care include așa-numită scară macroregională, care permite o cooperare în domeniile strategice mai vaste, este nevoie de o coordonare mai bună între cele două componente;

| 7. | solicită în continuare, pentru garantarea coerenței și continuității măsurilor de cooperare teritorială și având în vedere caracterul strategic al proiectelor, o mai mare flexibilitate în utilizarea cadrului de acțiune oferit de articolul 21 din Regulamentul FEDR privind amplasarea operațiunilor de cooperare transfrontalieră și transnațională, incorporând și regiunile maritime; solicită în acest sens o anumită flexibilitate în aplicarea limitei geografice de 150 km pentru zonele costiere și maritime în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

7.

solicită în continuare, pentru garantarea coerenței și continuității măsurilor de cooperare teritorială și având în vedere caracterul strategic al proiectelor, o mai mare flexibilitate în utilizarea cadrului de acțiune oferit de articolul 21 din Regulamentul FEDR privind amplasarea operațiunilor de cooperare transfrontalieră și transnațională, incorporând și regiunile maritime; solicită în acest sens o anumită flexibilitate în aplicarea limitei geografice de 150 km pentru zonele costiere și maritime în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră;

| 8. | consideră totuși că integrarea acestor regiuni și deschiderea lor către zone geografice din afara Uniunii nu este și nu poate fi numai o chestiune legată de statutul lor geografic periferic; abundența relațiilor lor istorice, lingvistice și culturale care le leagă de diferite părți ale lumii le acordă un rol cheie în ceea ce privește aprofundarea acestor relații, în beneficiul prezenței UE în lume; |
| --- | --- |

8.

consideră totuși că integrarea acestor regiuni și deschiderea lor către zone geografice din afara Uniunii nu este și nu poate fi numai o chestiune legată de statutul lor geografic periferic; abundența relațiilor lor istorice, lingvistice și culturale care le leagă de diferite părți ale lumii le acordă un rol cheie în ceea ce privește aprofundarea acestor relații, în beneficiul prezenței UE în lume;

| 9. | subliniază rolul esențial al cooperării teritoriale în realizarea obiectivelor strategiei „Europa 2020”; solicită organizarea unei perioade de reflecție la începutul anului pentru a defini nevoile strategice ale fiecărei frontiere și domeniul de cooperare în legătură cu strategia „Europa 2020”, astfel încât cooperarea teritorială europeană să fie integrată la toate nivelurile de planificare strategică - european, național, regional și local; îndeamnă Comisia să ofere imediat detalii referitoare la propunerile privind concentrarea tematică a fondurilor, cu referire la un „meniu tematic” aferent strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

9.

subliniază rolul esențial al cooperării teritoriale în realizarea obiectivelor strategiei „Europa 2020”; solicită organizarea unei perioade de reflecție la începutul anului pentru a defini nevoile strategice ale fiecărei frontiere și domeniul de cooperare în legătură cu strategia „Europa 2020”, astfel încât cooperarea teritorială europeană să fie integrată la toate nivelurile de planificare strategică - european, național, regional și local; îndeamnă Comisia să ofere imediat detalii referitoare la propunerile privind concentrarea tematică a fondurilor, cu referire la un „meniu tematic” aferent strategiei UE 2020;

| 10. | dorește ca fondurile să fie alocate pentru fiecare program de cooperare teritorială pe baza unor criterii armonizate, pentru a răspunde într-un mod strategic și integrat nevoilor și specificităților fiecărui teritoriu țări și ale fiecărei zone; invită în acest context Comisia Europeană să ia în considerare și alte criterii strategice, relevante și măsurabile, care să poată reflecta nevoile teritoriilor fără a neglija cel mai important criteriu: criteriul demografic; |
| --- | --- |

10.

dorește ca fondurile să fie alocate pentru fiecare program de cooperare teritorială pe baza unor criterii armonizate, pentru a răspunde într-un mod strategic și integrat nevoilor și specificităților fiecărui teritoriu țări și ale fiecărei zone; invită în acest context Comisia Europeană să ia în considerare și alte criterii strategice, relevante și măsurabile, care să poată reflecta nevoile teritoriilor fără a neglija cel mai important criteriu: criteriul demografic;

| 11. | reafirmă importanța cooperării interregionale (componenta C), dar regretă nealocarea unor fonduri corespunzătoare; de aceea, sugerează o reconsiderare a limitei ratei de cofinanțare din partea UE a acestei componente, acordând atenție și capacității sale de a acționa ca stimulent pentru participanții din regiunile cuprinse în obiectivul „competitivitate și locuri de muncă” pentru a mări numărul de proiecte din cadrul componentei C și solicită lărgirea ariei tematice de cooperare pentru a cuprinde guvernanța și gestionarea programelor operaționale, precum și dezvoltarea teritorială; |
| --- | --- |

11.

reafirmă importanța cooperării interregionale (componenta C), dar regretă nealocarea unor fonduri corespunzătoare; de aceea, sugerează o reconsiderare a limitei ratei de cofinanțare din partea UE a acestei componente, acordând atenție și capacității sale de a acționa ca stimulent pentru participanții din regiunile cuprinse în obiectivul „competitivitate și locuri de muncă” pentru a mări numărul de proiecte din cadrul componentei C și solicită lărgirea ariei tematice de cooperare pentru a cuprinde guvernanța și gestionarea programelor operaționale, precum și dezvoltarea teritorială;

| 12. | de asemenea, încurajează regiunile să exploateze mai bine posibilitățile de cooperare interregională oferite în cadrul programelor operaționale de regulamentul general (13); preconizează în acest sens că componenta „interregională” din cadrul Obiectivului 3 ar trebui să acopere, de asemenea, coordonarea și facilitarea acestor proiecte, capitalizarea de cunoștințe și schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

12.

de asemenea, încurajează regiunile să exploateze mai bine posibilitățile de cooperare interregională oferite în cadrul programelor operaționale de regulamentul general (13); preconizează în acest sens că componenta „interregională” din cadrul Obiectivului 3 ar trebui să acopere, de asemenea, coordonarea și facilitarea acestor proiecte, capitalizarea de cunoștințe și schimbul de bune practici;

| 13. | subliniază faptul că, pentru viitoarele programe operaționale, trebuie să se obțină sprijinul INTERACT și capacitatea unor sisteme de asistență de succes, care ar putea să fie elaborate după modelul proiectului RC LACE; solicită o coordonare mai eficientă între INTERACT, URBACT ȘI ESPON, pe de o parte, și componenta C, pe de altă parte, în vederea unei mai bune implementări a Obiectivului 3; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, pentru viitoarele programe operaționale, trebuie să se obțină sprijinul INTERACT și capacitatea unor sisteme de asistență de succes, care ar putea să fie elaborate după modelul proiectului RC LACE; solicită o coordonare mai eficientă între INTERACT, URBACT ȘI ESPON, pe de o parte, și componenta C, pe de altă parte, în vederea unei mai bune implementări a Obiectivului 3;

| 14. | încurajează activitățile ESPON, dar sugerează faptul că oportunitățile de implicare activă în activitățile sale de cercetare cu privire la dezvoltarea teritorială ar trebui să devină mai accesibile pentru autoritățile locale și regionale, asigurându-se concomitent facilitarea diseminării rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

14.

încurajează activitățile ESPON, dar sugerează faptul că oportunitățile de implicare activă în activitățile sale de cercetare cu privire la dezvoltarea teritorială ar trebui să devină mai accesibile pentru autoritățile locale și regionale, asigurându-se concomitent facilitarea diseminării rezultatelor obținute;

| 15. | salută succesul programului URBACT privind dezvoltarea urbană durabilă și solicită reluarea și extinderea acestuia într-o inițiativă de amploare și accesibilă la scară largă, prin care să se ofere oportunități de învățare și schimburi reciproce cu privire la provocările urbane locale; |
| --- | --- |

15.

salută succesul programului URBACT privind dezvoltarea urbană durabilă și solicită reluarea și extinderea acestuia într-o inițiativă de amploare și accesibilă la scară largă, prin care să se ofere oportunități de învățare și schimburi reciproce cu privire la provocările urbane locale;

| 16. | invită Comisia Europeană să ia în considerare o modalitate de a investi și de a implica aleșii locali și regionali în aceste rețele europene de schimb de experiență și de bune practici ca prim pas în implementarea proiectului-pilot Erasmus pentru aleșii locali și regionali; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia Europeană să ia în considerare o modalitate de a investi și de a implica aleșii locali și regionali în aceste rețele europene de schimb de experiență și de bune practici ca prim pas în implementarea proiectului-pilot Erasmus pentru aleșii locali și regionali;

| 17. | reafirmă faptul că implicarea actorilor de la nivel subnațional în realizarea obiectivelor UE reprezintă o condiție prealabilă pentru eficiența punerii în aplicare a coeziunii teritoriale; |
| --- | --- |

17.

reafirmă faptul că implicarea actorilor de la nivel subnațional în realizarea obiectivelor UE reprezintă o condiție prealabilă pentru eficiența punerii în aplicare a coeziunii teritoriale;

Aducerea cooperării teritoriale în primplanul preocupărilor

| 18. | consideră necesară punerea obiectivului „cooperare teritorială” în prim-plan, împreună cu obiectivele „convergență” și „competitivitate și locuri de muncă”; solicită o mai bună coordonare a programării decât până acum; sugerează că programele operaționale regionale ar trebui să aibă opțiunea de a se interesa și de a participa la proiectele transfrontaliere, transnaționale și interregionale care le privesc, prin definirea unei abordări teritoriale a alocării fondurilor pentru proiectele prioritare, precum conectarea rețelelor transeuropene din regiunile de graniță, identificate și convenite în prealabil cu partenerii programului, respectând principiile guvernării pe mai multe niveluri și ale parteneriatului, ceea ce va permite o mai bună exploatare datorită relațiilor dezvoltate la nivel transfrontalier între actorii privați și publici; |
| --- | --- |

18.

consideră necesară punerea obiectivului „cooperare teritorială” în prim-plan, împreună cu obiectivele „convergență” și „competitivitate și locuri de muncă”; solicită o mai bună coordonare a programării decât până acum; sugerează că programele operaționale regionale ar trebui să aibă opțiunea de a se interesa și de a participa la proiectele transfrontaliere, transnaționale și interregionale care le privesc, prin definirea unei abordări teritoriale a alocării fondurilor pentru proiectele prioritare, precum conectarea rețelelor transeuropene din regiunile de graniță, identificate și convenite în prealabil cu partenerii programului, respectând principiile guvernării pe mai multe niveluri și ale parteneriatului, ceea ce va permite o mai bună exploatare datorită relațiilor dezvoltate la nivel transfrontalier între actorii privați și publici;

| 19. | încurajează statele membre și regiunile să pună în aplicare programe operaționale pluriregionale corespunzătoare unor probleme teritoriale comune; precum prezența unui lanț muntos sau a unui bazin de râu care definește un teritoriu; |
| --- | --- |

19.

încurajează statele membre și regiunile să pună în aplicare programe operaționale pluriregionale corespunzătoare unor probleme teritoriale comune; precum prezența unui lanț muntos sau a unui bazin de râu care definește un teritoriu;

| 20. | încurajează Comisia și statele membre să promoveze coordonarea politicilor în regiunile transfrontaliere, astfel încât să se asigure că nu apar probleme legate de denaturarea concurenței în cadrul integrării economice și culturale; |
| --- | --- |

20.

încurajează Comisia și statele membre să promoveze coordonarea politicilor în regiunile transfrontaliere, astfel încât să se asigure că nu apar probleme legate de denaturarea concurenței în cadrul integrării economice și culturale;

| 21. | consideră că programele de cooperare transfrontalieră sunt, de asemenea, importante pentru a asigura eficiența și îndeplinirea obiectivelor referitoare la strategiile de reducere a sărăciei și de integrare a grupurilor defavorizate în societatea europeană; solicită luarea în considerare a acestei chestiuni în procesul de creare a cadrului de reglementare și garantarea disponibilității unor măsuri corespunzătoare în regiunile dezavantajate care să asigure participarea la programele europene de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

21.

consideră că programele de cooperare transfrontalieră sunt, de asemenea, importante pentru a asigura eficiența și îndeplinirea obiectivelor referitoare la strategiile de reducere a sărăciei și de integrare a grupurilor defavorizate în societatea europeană; solicită luarea în considerare a acestei chestiuni în procesul de creare a cadrului de reglementare și garantarea disponibilității unor măsuri corespunzătoare în regiunile dezavantajate care să asigure participarea la programele europene de dezvoltare regională;

Adoptarea unei abordări teritoriale pentru a implementa alte politici ale UE

| 22. | observă că abordările care respectă liniile Strategiei privind regiunea Mării Baltice pot să consolideze cooperarea transfrontalieră; consideră că macrostrategiile ar trebui să țină seama pe deplin de alte programe de cooperare regională pentru a genera sinergii; reamintește că, la inițiativa Consiliului, logica macroregiunilor este o logică experimentală de coordonare în jurul proiectelor comune care vizează un teritoriu vast, caracterizat de probleme teritoriale comune, în vederea exploatării beneficiilor unui sistem integrat, multisectorial și teritorial în legătură cu acțiunile strategice comune care beneficiază de fondurile deja existente; |
| --- | --- |

22.

observă că abordările care respectă liniile Strategiei privind regiunea Mării Baltice pot să consolideze cooperarea transfrontalieră; consideră că macrostrategiile ar trebui să țină seama pe deplin de alte programe de cooperare regională pentru a genera sinergii; reamintește că, la inițiativa Consiliului, logica macroregiunilor este o logică experimentală de coordonare în jurul proiectelor comune care vizează un teritoriu vast, caracterizat de probleme teritoriale comune, în vederea exploatării beneficiilor unui sistem integrat, multisectorial și teritorial în legătură cu acțiunile strategice comune care beneficiază de fondurile deja existente;

| 23. | subliniază faptul că astfel de strategii deja existente sau potențiale ar trebui să ofere o bază pentru aplicarea unor abordări mai strategice și mai „unificatoare” prin intermediul instrumentelor de cooperare teritorială adecvate, dar nu generează fonduri suplimentare pentru bugetul Uniunii și nu prevăd nici crearea de noi instituții, nici aplicarea unei noi legislații; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că astfel de strategii deja existente sau potențiale ar trebui să ofere o bază pentru aplicarea unor abordări mai strategice și mai „unificatoare” prin intermediul instrumentelor de cooperare teritorială adecvate, dar nu generează fonduri suplimentare pentru bugetul Uniunii și nu prevăd nici crearea de noi instituții, nici aplicarea unei noi legislații;

| 24. | solicită Comisiei un control riguros al rezultatelor primelor strategii macroregionale puse în aplicare; consideră că procesul a generat un interes care merită fructificat, cu învățăminte privind punerea în aplicare a viitoarelor noi strategii macroregionale; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei un control riguros al rezultatelor primelor strategii macroregionale puse în aplicare; consideră că procesul a generat un interes care merită fructificat, cu învățăminte privind punerea în aplicare a viitoarelor noi strategii macroregionale;

| 25. | subliniază faptul că obiectivul de cooperare teritorială poate include cooperarea la scară macroregională, în special în cadrul dimensiunii sale transnaționale; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că obiectivul de cooperare teritorială poate include cooperarea la scară macroregională, în special în cadrul dimensiunii sale transnaționale;

| 26. | recomandă ca programele transnaționale să vină în sprijinul acestor strategii teritoriale prin coordonarea conceperii, elaborării și gestionării strategiilor macroregionale, fără ca acest lucru să ducă la duplicarea inutilă a structurilor bugetare ale UE prin crearea unor linii bugetare specifice pentru diferite macroregiuni; |
| --- | --- |

26.

recomandă ca programele transnaționale să vină în sprijinul acestor strategii teritoriale prin coordonarea conceperii, elaborării și gestionării strategiilor macroregionale, fără ca acest lucru să ducă la duplicarea inutilă a structurilor bugetare ale UE prin crearea unor linii bugetare specifice pentru diferite macroregiuni;

| 27. | subliniază în același timp faptul că obiectivele strategiilor macroregionale completează obiectivele cooperării transfrontaliere microregionale și le pot integra, dar nu le pot înlocui; din acest motiv, subliniază faptul că componenta transfrontalieră a cooperării teritoriale trebuie să fie păstrată ca element distinct și legitim, cu drepturi depline; |
| --- | --- |

27.

subliniază în același timp faptul că obiectivele strategiilor macroregionale completează obiectivele cooperării transfrontaliere microregionale și le pot integra, dar nu le pot înlocui; din acest motiv, subliniază faptul că componenta transfrontalieră a cooperării teritoriale trebuie să fie păstrată ca element distinct și legitim, cu drepturi depline;

| 28. | are convingerea că componenta transnațională a Obiectivului 3 poate contribui la îmbunătățirea cooperării între strategiile macroregionale prin implicarea mai aprofundată a autorităților regionale și locale și a societății civile în punerea în aplicare a unor inițiative practice; |
| --- | --- |

28.

are convingerea că componenta transnațională a Obiectivului 3 poate contribui la îmbunătățirea cooperării între strategiile macroregionale prin implicarea mai aprofundată a autorităților regionale și locale și a societății civile în punerea în aplicare a unor inițiative practice;

| 29. | consideră că orice strategie transnațională trebuie să includă în reflecția sa coordonările posibile cu liniile directoare ale rețelelor transeuropene de transport și cu strategiile puse în aplicare în cadrul politicii maritime integrate; |
| --- | --- |

29.

consideră că orice strategie transnațională trebuie să includă în reflecția sa coordonările posibile cu liniile directoare ale rețelelor transeuropene de transport și cu strategiile puse în aplicare în cadrul politicii maritime integrate;

| 30. | reamintește că cooperarea teritorială vizează frontierele interne, precum și pe cele externe ale Uniunii Europene, inclusiv aspecte legate de actualele și viitoarele strategii macroregionale; subliniază dificultățile întâmpinate de țările terțe în obținerea de cofinanțare în temeiul acordurilor de cooperare prevăzute de normele de punere în aplicare a FEDR; solicită Comisiei să ia în considerare o mai bună sinergie între implicarea FEDR, cea a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), cea a Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (ENPI) și cea a Fondului european de dezvoltare (FED) și îi solicită acesteia să prezinte cât mai curând posibil o propunere referitoare la noua politică de vecinătate; solicită simplificarea și armonizarea normelor privind accesul la diferitele surse de finanțare, pentru a asigura compatibilitatea și a facilita utilizarea acestora de către beneficiari; |
| --- | --- |

30.

reamintește că cooperarea teritorială vizează frontierele interne, precum și pe cele externe ale Uniunii Europene, inclusiv aspecte legate de actualele și viitoarele strategii macroregionale; subliniază dificultățile întâmpinate de țările terțe în obținerea de cofinanțare în temeiul acordurilor de cooperare prevăzute de normele de punere în aplicare a FEDR; solicită Comisiei să ia în considerare o mai bună sinergie între implicarea FEDR, cea a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), cea a Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (ENPI) și cea a Fondului european de dezvoltare (FED) și îi solicită acesteia să prezinte cât mai curând posibil o propunere referitoare la noua politică de vecinătate; solicită simplificarea și armonizarea normelor privind accesul la diferitele surse de finanțare, pentru a asigura compatibilitatea și a facilita utilizarea acestora de către beneficiari;

| 31. | invită Comisia, având în vedere caracterul special al Instrumentului european de vecinătate și parteneriat, să transfere responsabilitatea gestionării acestuia către DG Dezvoltare Regională a Comisiei, luând în considerare și aspectele legate de relațiile externe; observă că, în forma sa actuală, IEVP nu reprezintă o bază adecvată pentru a lua în considerare caracteristicile specifice ale cooperării transfrontaliere; consideră că ar trebui să se aibă în vedere separarea acestuia de administrarea relațiilor externe, cel puțin în cazurile în care țările terțe care participă la cooperarea la frontierele externe contribuie, la rândul lor, la finanțarea cooperării; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia, având în vedere caracterul special al Instrumentului european de vecinătate și parteneriat, să transfere responsabilitatea gestionării acestuia către DG Dezvoltare Regională a Comisiei, luând în considerare și aspectele legate de relațiile externe; observă că, în forma sa actuală, IEVP nu reprezintă o bază adecvată pentru a lua în considerare caracteristicile specifice ale cooperării transfrontaliere; consideră că ar trebui să se aibă în vedere separarea acestuia de administrarea relațiilor externe, cel puțin în cazurile în care țările terțe care participă la cooperarea la frontierele externe contribuie, la rândul lor, la finanțarea cooperării;

| 32. | solicită punerea în aplicare, pentru regiunile ultraperiferice ale UE, a Planului de acțiune privind o vecinătate mai extinsă, anunțat în Comunicarea Comisiei COM(2004)0343; subliniază, prin urmare, necesitatea unei acțiuni multisectoriale coerente în domeniile de politică ale UE care vizează regiunile ultraperiferice și, în special, necesitatea unei coordonări mai eficiente a componentelor interne și externe prin adoptarea unei strategii de înglobare regională; |
| --- | --- |

32.

solicită punerea în aplicare, pentru regiunile ultraperiferice ale UE, a Planului de acțiune privind o vecinătate mai extinsă, anunțat în Comunicarea Comisiei COM(2004)0343; subliniază, prin urmare, necesitatea unei acțiuni multisectoriale coerente în domeniile de politică ale UE care vizează regiunile ultraperiferice și, în special, necesitatea unei coordonări mai eficiente a componentelor interne și externe prin adoptarea unei strategii de înglobare regională;

| 33. | reamintește faptul că o carte albă privind coeziunea teritorială, elaborată ca urmare a cărții verzi, ar reprezenta un instrument oportun pentru a clarifica modalitatea de punere în aplicare a coeziunii teritoriale printr-o guvernanță pe mai multe niveluri în cadrul viitoarei politici regionale și ar oferi material pentru dezbaterea cu privire la următorul pachet legislativ; |
| --- | --- |

33.

reamintește faptul că o carte albă privind coeziunea teritorială, elaborată ca urmare a cărții verzi, ar reprezenta un instrument oportun pentru a clarifica modalitatea de punere în aplicare a coeziunii teritoriale printr-o guvernanță pe mai multe niveluri în cadrul viitoarei politici regionale și ar oferi material pentru dezbaterea cu privire la următorul pachet legislativ;

| 34. | afirmă faptul că dezvoltarea corespunzătoare a cooperării transfrontaliere în cadrul IEVP este împiedicată de insuficiența condițiilor existente; pledează în acest sens pentru o coordonare mai strânsă între diferitele direcții generale implicate la nivelul Comisiei Europene; este convins de necesitatea absolută de a reintegra programele de cooperare transfrontalieră din cadrul IEVP în obiectivul de cooperare teritorială al politicii de coeziune; |
| --- | --- |

34.

afirmă faptul că dezvoltarea corespunzătoare a cooperării transfrontaliere în cadrul IEVP este împiedicată de insuficiența condițiilor existente; pledează în acest sens pentru o coordonare mai strânsă între diferitele direcții generale implicate la nivelul Comisiei Europene; este convins de necesitatea absolută de a reintegra programele de cooperare transfrontalieră din cadrul IEVP în obiectivul de cooperare teritorială al politicii de coeziune;

Încurajarea creării de grupări europene de cooperare teritorială (GECT)

| 35. | consideră că GECT reprezintă un instrument de guvernare teritorială unic și valoros și că acesta răspunde nevoilor de cooperare structurată din punct de vedere financiar, juridic și din perspectiva unei guvernanțe pe mai multe niveluri; Instrumentul de care dispun Grupările europene de cooperare teritorială ar trebui utilizat cu scopul de înființa sisteme de guvernanță transfrontalieră și de a asigura asumarea răspunderii pentru diferitele politici la nivel local și regional. subliniază, de asemenea, rolul esențial al acestora în punerea în aplicare cu succes a unui model de guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

35.

consideră că GECT reprezintă un instrument de guvernare teritorială unic și valoros și că acesta răspunde nevoilor de cooperare structurată din punct de vedere financiar, juridic și din perspectiva unei guvernanțe pe mai multe niveluri; Instrumentul de care dispun Grupările europene de cooperare teritorială ar trebui utilizat cu scopul de înființa sisteme de guvernanță transfrontalieră și de a asigura asumarea răspunderii pentru diferitele politici la nivel local și regional. subliniază, de asemenea, rolul esențial al acestora în punerea în aplicare cu succes a unui model de guvernanță pe mai multe niveluri;

| 36. | subliniază faptul că GECT poate contribui nu numai la coeziunea teritorială, ci și la coeziunea socială: indică faptul că acest instrument deține capacitatea optimă de a apropia diferitele comunități culturale și lingvistice, de a promova coexistența pașnică într-o Europă a diversității și a scoate în evidență valoarea adăugată europeană pentru cetățeni; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că GECT poate contribui nu numai la coeziunea teritorială, ci și la coeziunea socială: indică faptul că acest instrument deține capacitatea optimă de a apropia diferitele comunități culturale și lingvistice, de a promova coexistența pașnică într-o Europă a diversității și a scoate în evidență valoarea adăugată europeană pentru cetățeni;

| 37. | recomandă să se efectueze o primă evaluare a GETC deja create, pentru a învăța din aceste experiențe inițiale; |
| --- | --- |

37.

recomandă să se efectueze o primă evaluare a GETC deja create, pentru a învăța din aceste experiențe inițiale;

| 38. | totuși, consideră că trebuie să se faciliteze punerea în aplicare a acestuia și solicită Comisiei Europene să prezinte cât mai curând posibil propuneri de amendamente la Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind GECT, luând în considerare problemele identificate de autoritățile locale și regionale și grupurile deja create, bazate pe lucrările Comitetului Regiunilor, în scopul de a:






  — | clarifica statutul GECT în cadrul sistemelor judiciare ale statelor membre, pentru a obține armonizarea juridică necesară în acest sens, |
| --- | --- | --- |

38.

totuși, consideră că trebuie să se faciliteze punerea în aplicare a acestuia și solicită Comisiei Europene să prezinte cât mai curând posibil propuneri de amendamente la Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind GECT, luând în considerare problemele identificate de autoritățile locale și regionale și grupurile deja create, bazate pe lucrările Comitetului Regiunilor, în scopul de a:

—

clarifica statutul GECT în cadrul sistemelor judiciare ale statelor membre, pentru a obține armonizarea juridică necesară în acest sens,

| — | permite crearea de GECT de către părți interesate stabilite într-un stat membru și într-o țară terță; |
| --- | --- |

—

permite crearea de GECT de către părți interesate stabilite într-un stat membru și într-o țară terță;

| — | reformula articolul 4 alineatul (3) pentru ca termenul de trei luni pentru procesarea cererilor de înființare a unei GECT să fie respectat într-un mod strict; |
| --- | --- |

—

reformula articolul 4 alineatul (3) pentru ca termenul de trei luni pentru procesarea cererilor de înființare a unei GECT să fie respectat într-un mod strict;

| — | simplifica dreptul care reglementează aspectele legate de personal; |
| --- | --- |

—

simplifica dreptul care reglementează aspectele legate de personal;

| — | a se asigura că normele fiscale aplicabile GECT nu sunt mai puțin favorabile decât alte acorduri juridice care reglementează punerea în aplicare a proiectelor sau a programelor de cooperare; |
| --- | --- |

—

a se asigura că normele fiscale aplicabile GECT nu sunt mai puțin favorabile decât alte acorduri juridice care reglementează punerea în aplicare a proiectelor sau a programelor de cooperare;

| 39. | încurajează acordarea de subvenții globale pentru GECT cu proiecte care reflectă obiectivele și strategiile programelor de cooperare relevante, pe baza unor strategii comune de dezvoltare transfrontalieră, în scopul de a permite acestora să gestioneze direct fondurile structurale și programele, și solicită acordarea unei atenții sporite, în cadrul regulamentelor privind alte fonduri europene, naturii multinaționale și multilaterale a GECT, pentru a facilita accesul la alte surse de finanțare; |
| --- | --- |

39.

încurajează acordarea de subvenții globale pentru GECT cu proiecte care reflectă obiectivele și strategiile programelor de cooperare relevante, pe baza unor strategii comune de dezvoltare transfrontalieră, în scopul de a permite acestora să gestioneze direct fondurile structurale și programele, și solicită acordarea unei atenții sporite, în cadrul regulamentelor privind alte fonduri europene, naturii multinaționale și multilaterale a GECT, pentru a facilita accesul la alte surse de finanțare;

| 40. | salută lansarea, de către Comitetul Regiunilor, a Platformei europene pentru GECT, care urmărește să faciliteze schimbul de experiențe, colectarea de bune practici și sprijinirea GECT; |
| --- | --- |

40.

salută lansarea, de către Comitetul Regiunilor, a Platformei europene pentru GECT, care urmărește să faciliteze schimbul de experiențe, colectarea de bune practici și sprijinirea GECT;

| 41. | consideră că GECT transfrontaliere reprezintă o oportunitate excelentă de a construi Europa la nivel teritorial, prin implicarea cetățenilor săi; invită GECT transfrontaliere să lanseze și să deruleze un „forum transfrontalier al societății civile” și să sprijine inițiativele transfrontaliere ale cetățenilor; |
| --- | --- |

41.

consideră că GECT transfrontaliere reprezintă o oportunitate excelentă de a construi Europa la nivel teritorial, prin implicarea cetățenilor săi; invită GECT transfrontaliere să lanseze și să deruleze un „forum transfrontalier al societății civile” și să sprijine inițiativele transfrontaliere ale cetățenilor;

Facilitarea punerii în aplicare

| 42. | consideră că punerea în aplicare a programelor de cooperare teritorială este încă prea complicată și consideră că pentru Obiectivul 3 este necesară o reglementare separată pentru a reflecta caracterul internațional inerent al activităților sale; consideră că, în prezent, prea multe autorități administrative diferite trebuie să se implice în punerea în aplicare a programelor și, prin urmare, solicită o simplificare semnificativă a acestui aspect; |
| --- | --- |

42.

consideră că punerea în aplicare a programelor de cooperare teritorială este încă prea complicată și consideră că pentru Obiectivul 3 este necesară o reglementare separată pentru a reflecta caracterul internațional inerent al activităților sale; consideră că, în prezent, prea multe autorități administrative diferite trebuie să se implice în punerea în aplicare a programelor și, prin urmare, solicită o simplificare semnificativă a acestui aspect;

| 43. | invită Comisia să adopte măsuri specifice care să simplifice normele de audit și de control, cu „o singură autoritate de gestionare pentru fiecare program” ca principiu director, să permită o abordare forfetară mai sistematică a costurilor și finanțarea micilor proiecte prin intermediul sumelor forfetare, să definească un cadru mai precis pentru normele UE de eligibilitate pentru finanțare, să ofere flexibilitate în aplicarea dezangajărilor, să sporească asistența tehnică, astfel încât autoritățile de gestionare să poată să se concentreze pe sprijinirea strategică a proiectelor, mai degrabă decât pe conformitatea administrativă a candidaturilor; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să adopte măsuri specifice care să simplifice normele de audit și de control, cu „o singură autoritate de gestionare pentru fiecare program” ca principiu director, să permită o abordare forfetară mai sistematică a costurilor și finanțarea micilor proiecte prin intermediul sumelor forfetare, să definească un cadru mai precis pentru normele UE de eligibilitate pentru finanțare, să ofere flexibilitate în aplicarea dezangajărilor, să sporească asistența tehnică, astfel încât autoritățile de gestionare să poată să se concentreze pe sprijinirea strategică a proiectelor, mai degrabă decât pe conformitatea administrativă a candidaturilor;

| 44. | invită statele membre să își simplifice dispozițiile naționale, care adesea adaugă o povară administrativă neimpusă de normele comunitare; |
| --- | --- |

44.

invită statele membre să își simplifice dispozițiile naționale, care adesea adaugă o povară administrativă neimpusă de normele comunitare;

| 45. | invită Comisia să clarifice cât mai curând posibil dispozițiile care reglementează principiul condiționalității destinat cooperării teritoriale; consideră că, dacă această condiționalitate trebuie să creeze condițiile necesare pentru o utilizare mai bună și mai eficientă a fondurilor, atunci ea nu trebuie să complice și mai mult punerea în aplicare, în detrimentul administratorilor și beneficiarilor programelor; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să clarifice cât mai curând posibil dispozițiile care reglementează principiul condiționalității destinat cooperării teritoriale; consideră că, dacă această condiționalitate trebuie să creeze condițiile necesare pentru o utilizare mai bună și mai eficientă a fondurilor, atunci ea nu trebuie să complice și mai mult punerea în aplicare, în detrimentul administratorilor și beneficiarilor programelor;

| 46. | de asemenea, subliniază faptul că ar trebui să fie depuse eforturi de simplificare și extindere a mecanismelor de implicare a actorilor privați; recomandă instituirea unor sisteme de inginerie financiară, pe modelul inițiativelor JEREMIE și JESSICA, pentru a facilita proiectele transfrontaliere care sunt vectori de dezvoltare economică, participarea actorilor privați, precum și instituirea de parteneriate public-privat; |
| --- | --- |

46.

de asemenea, subliniază faptul că ar trebui să fie depuse eforturi de simplificare și extindere a mecanismelor de implicare a actorilor privați; recomandă instituirea unor sisteme de inginerie financiară, pe modelul inițiativelor JEREMIE și JESSICA, pentru a facilita proiectele transfrontaliere care sunt vectori de dezvoltare economică, participarea actorilor privați, precum și instituirea de parteneriate public-privat;

Punerea în evidență a cooperării teritoriale

| 47. | regretă faptul că cooperarea teritorială suferă de o lipsă de vizibilitate, atât la nivelul administrațiilor naționale și locale, cât și în rândul cetățenilor și solicită, prin urmare, eficientizarea comunicării cu privire la proiectele încheiate; |
| --- | --- |

47.

regretă faptul că cooperarea teritorială suferă de o lipsă de vizibilitate, atât la nivelul administrațiilor naționale și locale, cât și în rândul cetățenilor și solicită, prin urmare, eficientizarea comunicării cu privire la proiectele încheiate;

| 48. | solicită Comisiei să identifice metode prin care să sporească vizibilitatea GECT și a activităților acestora pentru părțile interesate din domeniul cooperării teritoriale și pentru publicul larg; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să identifice metode prin care să sporească vizibilitatea GECT și a activităților acestora pentru părțile interesate din domeniul cooperării teritoriale și pentru publicul larg;

| 49. | consideră că legăturile culturale și lingvistice apropiate dintre regiunile de frontieră din diferitele state membre, care reprezintă o moștenire istorică, trebuie exploatate pentru a stimula cooperarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

49.

consideră că legăturile culturale și lingvistice apropiate dintre regiunile de frontieră din diferitele state membre, care reprezintă o moștenire istorică, trebuie exploatate pentru a stimula cooperarea transfrontalieră;

| 50. | consideră că intensificarea cooperării în domeniul educației și culturii, prin participarea la realizarea obiectivelor de creștere inteligentă și incluzivă a strategiei Europa 2020, ridică nivelul participării cetățenilor și ONG-urilor și conferă vizibilitate cooperării teritoriale și eliminării „barierelor mentale” care constituie un obstacol în calea reconcilierii între cetățeni; |
| --- | --- |

50.

consideră că intensificarea cooperării în domeniul educației și culturii, prin participarea la realizarea obiectivelor de creștere inteligentă și incluzivă a strategiei Europa 2020, ridică nivelul participării cetățenilor și ONG-urilor și conferă vizibilitate cooperării teritoriale și eliminării „barierelor mentale” care constituie un obstacol în calea reconcilierii între cetățeni;

| 51. | face un apel pentru o mai bună coordonarea între autoritățile de gestionare și instituțiile transfrontaliere deja existente, precum euroregiunile cu ocazia implementării programelor transfrontaliere, pentru a garanta un nivel înalt de calitate, transparență și apropiere față de cetățeni a proiectelor; |
| --- | --- |

51.

face un apel pentru o mai bună coordonarea între autoritățile de gestionare și instituțiile transfrontaliere deja existente, precum euroregiunile cu ocazia implementării programelor transfrontaliere, pentru a garanta un nivel înalt de calitate, transparență și apropiere față de cetățeni a proiectelor;

| 52. | solicită o mai bună coordonare a comunicării între toți actorii implicați în procesul de punere în aplicare a cooperării teritoriale, sugerează faptul că toate programele din cadrul aceleiași componente trebuie să adopte o formă de recunoaștere vizuală (logo) unică și identificabilă (de exemplu, reintroducerea bine cunoscutei etichete „INTERREG”) în tandem cu logo-ul fiecărui program (eventual, o dimensiune vizuală standardizată) și invită Comisia să propună o vastă campanie de informare mass-media în zonele de frontieră, pe tema beneficiilor cooperării teritoriale, la începutul următoarei perioade de programare; |
| --- | --- |

52.

solicită o mai bună coordonare a comunicării între toți actorii implicați în procesul de punere în aplicare a cooperării teritoriale, sugerează faptul că toate programele din cadrul aceleiași componente trebuie să adopte o formă de recunoaștere vizuală (logo) unică și identificabilă (de exemplu, reintroducerea bine cunoscutei etichete „INTERREG”) în tandem cu logo-ul fiecărui program (eventual, o dimensiune vizuală standardizată) și invită Comisia să propună o vastă campanie de informare mass-media în zonele de frontieră, pe tema beneficiilor cooperării teritoriale, la începutul următoarei perioade de programare;

*

* *

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

(2)  JO L 210, 31.7.2006, p. 19.

(3)  JO L 291, 21.10.2006, p. 11.

(4)  Texte adoptrate, P7_TA(2010)0356.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0254.

(6)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 104.

(7)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 65.

(8)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 83.

(9)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 95.

(10)  JO C 285 E, 22.11.2006, p. 71.

(11)  JO C 227 E, 21.9.2006, p. 88.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0089.

(13)  Articolul 37 – alineatul 6 – litera b

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/27

---

Joi, 23 iunie 2011O eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale

P7_TA(2011)0286

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale (2010/2160(INI))

2012/C 390 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 174 primul paragraf și articolul 175 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 primul paragraf și articolul 175 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1), în special articolul 9 alineatul (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1), în special articolul 9 alineatul (4),

| — | având în vedere Decizia 2006/702/CE din 6 octombrie 2006 a Consiliului privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/702/CE din 6 octombrie 2006 a Consiliului privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și la nivel de proiect în domeniul politicii regionale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și la nivel de proiect în domeniul politicii regionale (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la politica de coeziune: investiții în economia reală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la politica de coeziune: investiții în economia reală (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la caracterul complementar și la coordonarea politicii de coeziune și a măsurilor de dezvoltare rurală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la caracterul complementar și la coordonarea politicii de coeziune și a măsurilor de dezvoltare rurală (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2010 referitoare la buna guvernanță în materie de politică regională a UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2010 referitoare la buna guvernanță în materie de politică regională a UE (11),

| — | având în vedere Al 20-lea raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a fondurilor structurale (2008) din 21 decembrie 2009 (COM(2009)0617/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Al 20-lea raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a fondurilor structurale (2008) din 21 decembrie 2009 (COM(2009)0617/2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020) |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020)

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” (COM(2010)0110),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 privind „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 privind „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 privind revizuirea bugetului UE (COM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 privind revizuirea bugetului UE (COM(2010)0700),

| — | având în vedere al cincilea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune („Al cincilea raport privind coeziunea”), din noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere al cincilea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune („Al cincilea raport privind coeziunea”), din noiembrie 2010,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 referitoare la concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 referitoare la concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2010)0642),

| — | având în vedere scrisoarea adresată Președintelui Comisiei de către comisarii pentru politica regională, pentru afaceri maritime și pescuit, pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune și pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea adresată Președintelui Comisiei de către comisarii pentru politica regională, pentru afaceri maritime și pescuit, pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune și pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0141/2011),

| A. | întrucât articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează că, în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a întregii Uniunii, aceasta își dezvoltă și desfășoară acțiunea care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează că, în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a întregii Uniunii, aceasta își dezvoltă și desfășoară acțiunea care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale;

| B. | întrucât considerentul 40 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului stipulează că programarea ar trebui să asigure coordonarea fondurilor între acestea și a acestora cu celelalte instrumente financiare existente, BEI și Fondul European de Investiții (FEI); această coordonare ar trebui să includă, de asemenea, elaborarea unor planuri financiare complexe și a unor parteneriate public-privat; |
| --- | --- |

B.

întrucât considerentul 40 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului stipulează că programarea ar trebui să asigure coordonarea fondurilor între acestea și a acestora cu celelalte instrumente financiare existente, BEI și Fondul European de Investiții (FEI); această coordonare ar trebui să includă, de asemenea, elaborarea unor planuri financiare complexe și a unor parteneriate public-privat;

| C. | întrucât Comisia, în strategia Europa 2020, s-a angajat să mobilizeze instrumentele financiare UE – respectiv fondurile pentru dezvoltare rurală și structurale, programele de cercetare și dezvoltare, rețelele transeuropene (TEN), programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI) și BEI, printre altele – ca parte a unei strategii de finanțare consecvente, reunind sursele de finanțare UE și cele naționale, publice și private, în contextul unei inițiative emblematice denumite „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, reflectând astfel necesitatea coerenței dintre politici și instrumente; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia, în strategia Europa 2020, s-a angajat să mobilizeze instrumentele financiare UE – respectiv fondurile pentru dezvoltare rurală și structurale, programele de cercetare și dezvoltare, rețelele transeuropene (TEN), programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI) și BEI, printre altele – ca parte a unei strategii de finanțare consecvente, reunind sursele de finanțare UE și cele naționale, publice și private, în contextul unei inițiative emblematice denumite „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, reflectând astfel necesitatea coerenței dintre politici și instrumente;

| D. | întrucât Al cincilea raport privind coeziunea recunoaște în mod clar că, pentru realizarea obiectivului dezvoltării regionale, este necesară o coordonare strânsă a politicilor publice la toate nivelurile; |
| --- | --- |

D.

întrucât Al cincilea raport privind coeziunea recunoaște în mod clar că, pentru realizarea obiectivului dezvoltării regionale, este necesară o coordonare strânsă a politicilor publice la toate nivelurile;

| E. | întrucât Consiliul, în concluziile sale din 14 iunie 2010 privind Raportul strategic al Comisiei pentru 2010 referitor la implementarea programelor politicii de coeziune, a subliniat „necesitatea de a se continua îmbunătățirea coordonării politicii de coeziune și a altor politici UE și naționale, după caz, în vederea sporirii eficacității în ceea ce privește realizarea obiectivelor comune într-un mod mai coordonat”, precum și „valoarea adăugată reală generată de o singură abordare strategică și de norme comune de punere în aplicare pentru Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune, în cadrul general al politicii de coeziune”; |
| --- | --- |

E.

întrucât Consiliul, în concluziile sale din 14 iunie 2010 privind Raportul strategic al Comisiei pentru 2010 referitor la implementarea programelor politicii de coeziune, a subliniat „necesitatea de a se continua îmbunătățirea coordonării politicii de coeziune și a altor politici UE și naționale, după caz, în vederea sporirii eficacității în ceea ce privește realizarea obiectivelor comune într-un mod mai coordonat”, precum și „valoarea adăugată reală generată de o singură abordare strategică și de norme comune de punere în aplicare pentru Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune, în cadrul general al politicii de coeziune”;

| F. | întrucât în scrisoarea pe care i-au adresat-o președintelui Comisiei, domnul Barroso, comisarii pentru politica regională, pentru afaceri maritime și pescuit, pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune și pentru agricultură și dezvoltare rurală au recunoscut „necesitatea de a consolida integrarea diferitelor politici UE pentru a atinge dezvoltarea economică durabilă și incluzivă pe care trebuie să o realizeze Uniunea”, propunând „elaborarea unui cadru strategic comun la nivelul UE pentru FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP, pentru perioada de după 2013”; |
| --- | --- |

F.

întrucât în scrisoarea pe care i-au adresat-o președintelui Comisiei, domnul Barroso, comisarii pentru politica regională, pentru afaceri maritime și pescuit, pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune și pentru agricultură și dezvoltare rurală au recunoscut „necesitatea de a consolida integrarea diferitelor politici UE pentru a atinge dezvoltarea economică durabilă și incluzivă pe care trebuie să o realizeze Uniunea”, propunând „elaborarea unui cadru strategic comun la nivelul UE pentru FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP, pentru perioada de după 2013”;

| G. | întrucât reforma politicii structurale pentru perioada de programare 2007-2013 a dus la separarea dezvoltării rurale de cadrul general al fondurilor structurale; |
| --- | --- |

G.

întrucât reforma politicii structurale pentru perioada de programare 2007-2013 a dus la separarea dezvoltării rurale de cadrul general al fondurilor structurale;

| H. | întrucât raționalizarea cheltuielilor presupune o mai mare eficacitate și eficiență a politicilor la nivelul UE, precum și la nivel național, regional și local, și întrucât o mai strânsă coordonare și complementaritate sunt elemente esențiale pentru modernizarea politicii de coeziune pe viitor; |
| --- | --- |

H.

întrucât raționalizarea cheltuielilor presupune o mai mare eficacitate și eficiență a politicilor la nivelul UE, precum și la nivel național, regional și local, și întrucât o mai strânsă coordonare și complementaritate sunt elemente esențiale pentru modernizarea politicii de coeziune pe viitor;

| I. | întrucât, fără un cadru politic de sprijin, sinergiile efective depind în mare măsură de capacitatea organizațională și strategică a beneficiarilor de a combina sprijinul din diferite instrumente UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât, fără un cadru politic de sprijin, sinergiile efective depind în mare măsură de capacitatea organizațională și strategică a beneficiarilor de a combina sprijinul din diferite instrumente UE;

| J. | întrucât o abordare bazată pe dezvoltarea locală poate contribui semnificativ la eficiența și eficacitatea politicii de coeziune, iar politica de coeziune rămâne instrumentul-cheie pentru abordarea problemelor inerente oricărei regiuni, iar focalizarea asupra dimensiunii urbane a politicii de coeziune, care reflectă zone funcționale mai vaste, trebuie completată de condiții echilibrate în vederea dezvoltării sinergice a zonelor urbane, a celor suburbane și a celor rurale; |
| --- | --- |

J.

întrucât o abordare bazată pe dezvoltarea locală poate contribui semnificativ la eficiența și eficacitatea politicii de coeziune, iar politica de coeziune rămâne instrumentul-cheie pentru abordarea problemelor inerente oricărei regiuni, iar focalizarea asupra dimensiunii urbane a politicii de coeziune, care reflectă zone funcționale mai vaste, trebuie completată de condiții echilibrate în vederea dezvoltării sinergice a zonelor urbane, a celor suburbane și a celor rurale;

| K. | întrucât există o nevoie acută, dar și presiune pentru consolidarea bugetelor publice, iar acest lucru presupune acțiuni mai inovatoare pentru a spori impactul oricărei finanțări disponibile, și întrucât coordonarea eficientă a politicilor și instrumentelor va contribui la economisirea de timp și de resurse și la câștiguri reale în termeni de eficiență și eficacitate; |
| --- | --- |

K.

întrucât există o nevoie acută, dar și presiune pentru consolidarea bugetelor publice, iar acest lucru presupune acțiuni mai inovatoare pentru a spori impactul oricărei finanțări disponibile, și întrucât coordonarea eficientă a politicilor și instrumentelor va contribui la economisirea de timp și de resurse și la câștiguri reale în termeni de eficiență și eficacitate;

| L. | întrucât coordonarea și sinergiile trebuie căutate atât la nivel orizontal (cu consecvență în cadrul diferitelor politici), cât și la nivel vertical (cu cooperare și coordonare între diferitele niveluri de guvernanță); |
| --- | --- |

L.

întrucât coordonarea și sinergiile trebuie căutate atât la nivel orizontal (cu consecvență în cadrul diferitelor politici), cât și la nivel vertical (cu cooperare și coordonare între diferitele niveluri de guvernanță);

| M. | întrucât o abordare fragmentată poate duce la discrepanțe în politici, la politici care se suprapun sau chiar care se contrazic, la acțiuni publice contradictorii și la dubla utilizare a resurselor, cu consecințe atât pentru eficacitatea regională a politicilor publice, cât și pentru impactul lor național, și întrucât se pare că nu s-a pus suficient accent pe conceptul de abordare integrată în ultimele documente de politică ale Comisiei; |
| --- | --- |

M.

întrucât o abordare fragmentată poate duce la discrepanțe în politici, la politici care se suprapun sau chiar care se contrazic, la acțiuni publice contradictorii și la dubla utilizare a resurselor, cu consecințe atât pentru eficacitatea regională a politicilor publice, cât și pentru impactul lor național, și întrucât se pare că nu s-a pus suficient accent pe conceptul de abordare integrată în ultimele documente de politică ale Comisiei;

| N. | întrucât o politică de coeziune mai integrată, consecventă, eficace și eficientă implică un efort mai mare de adaptare a politicilor UE la nevoile și bunurile specifice ale diverselor teritorii și regiuni ale Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât o politică de coeziune mai integrată, consecventă, eficace și eficientă implică un efort mai mare de adaptare a politicilor UE la nevoile și bunurile specifice ale diverselor teritorii și regiuni ale Uniunii;

| O. | întrucât orientările strategice – în contextul orientării generale de îmbunătățire a accesului la finanțare – implică o mai bună coordonare a fondurilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât orientările strategice – în contextul orientării generale de îmbunătățire a accesului la finanțare – implică o mai bună coordonare a fondurilor;

| P. | întrucât orientările strategice cer în mod explicit încurajarea sinergiilor dintre politicile de dezvoltare structurală, rurală și în materie de ocupare a forței de muncă, subliniind că, în acest context, statele membre ar trebui să asigure sinergia și coerența acțiunilor care ar urma să fie finanțate într-un teritoriu dat și într-un anume domeniu de activitate de către FEDER, Fondul de coeziune, FSE, Fondul european pentru pescuit (FEP) și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR); întrucât acestea prevăd, de asemenea, că principiile directoare principale cu privire la linia de demarcare și mecanismele de coordonare dintre acțiunile sprijinite din diversele fonduri ar trebui definite în cadre de referință strategice naționale/planuri strategice naționale; |
| --- | --- |

P.

întrucât orientările strategice cer în mod explicit încurajarea sinergiilor dintre politicile de dezvoltare structurală, rurală și în materie de ocupare a forței de muncă, subliniind că, în acest context, statele membre ar trebui să asigure sinergia și coerența acțiunilor care ar urma să fie finanțate într-un teritoriu dat și într-un anume domeniu de activitate de către FEDER, Fondul de coeziune, FSE, Fondul european pentru pescuit (FEP) și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR); întrucât acestea prevăd, de asemenea, că principiile directoare principale cu privire la linia de demarcare și mecanismele de coordonare dintre acțiunile sprijinite din diversele fonduri ar trebui definite în cadre de referință strategice naționale/planuri strategice naționale;

| Q. | întrucât Consiliul, în concluziile sale din 21 februarie 2011 privind cel de al cincilea raport referitor la coeziunea economică, socială și teritorială, solicită Comisiei să aibă în vedere posibilitatea de a pune în aplicare programe multifonduri; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Consiliul, în concluziile sale din 21 februarie 2011 privind cel de al cincilea raport referitor la coeziunea economică, socială și teritorială, solicită Comisiei să aibă în vedere posibilitatea de a pune în aplicare programe multifonduri;

| R. | întrucât anumite regiuni din cadrul Uniunii Europene se învecinează cu state terțe care beneficiază de Fondul european de dezvoltare (FED), ar trebui identificate îndeosebi sinergii de finanțare a anumitor proiecte, în vederea sporirii potențialului de dezvoltare al regiunilor europene care prezintă aceste caracteristici; |
| --- | --- |

R.

întrucât anumite regiuni din cadrul Uniunii Europene se învecinează cu state terțe care beneficiază de Fondul european de dezvoltare (FED), ar trebui identificate îndeosebi sinergii de finanțare a anumitor proiecte, în vederea sporirii potențialului de dezvoltare al regiunilor europene care prezintă aceste caracteristici;

| S. | întrucât evaluarea la jumătatea perioadei admite faptul că flexibilitatea bugetară este limitată și că există obstacole în calea restabilirii priorităților chiar și în cadrul programelor, menționând totodată că neconcordanțele dintre programe și poverile administrative apăsătoare afectează eficacitatea; |
| --- | --- |

S.

întrucât evaluarea la jumătatea perioadei admite faptul că flexibilitatea bugetară este limitată și că există obstacole în calea restabilirii priorităților chiar și în cadrul programelor, menționând totodată că neconcordanțele dintre programe și poverile administrative apăsătoare afectează eficacitatea;

| T. | întrucât, în situația post-criză actuală, este mai important decât înainte să înțelegem procesele din economiile statelor membre și rezultatele obținute prin utilizarea resurselor UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în situația post-criză actuală, este mai important decât înainte să înțelegem procesele din economiile statelor membre și rezultatele obținute prin utilizarea resurselor UE;

| U. | întrucât este important să asigurăm vizibilitatea și „valoarea adăugată europeană” a contribuției UE, |
| --- | --- |

U.

întrucât este important să asigurăm vizibilitatea și „valoarea adăugată europeană” a contribuției UE,

Timpul și locul pentru o mai bună coordonare și sinergii mai robuste

| 1. | solicită propunerea, încă din acest moment, a unui cadru strategic unic pentru următoarea perioadă de programare financiară de după 2013, pentru a asigura o abordare comună și pentru a valorifica sinergiile dintre toate acțiunile care contribuie la fața locului la sprijinirea obiectivelor politicii de coeziune, așa cum au fost acestea definite în tratate, și care sunt finanțate de FEDER, Fondul de coeziune, FSE, FEADR și FEP; |
| --- | --- |

1.

solicită propunerea, încă din acest moment, a unui cadru strategic unic pentru următoarea perioadă de programare financiară de după 2013, pentru a asigura o abordare comună și pentru a valorifica sinergiile dintre toate acțiunile care contribuie la fața locului la sprijinirea obiectivelor politicii de coeziune, așa cum au fost acestea definite în tratate, și care sunt finanțate de FEDER, Fondul de coeziune, FSE, FEADR și FEP;

| 2. | subliniază că scopul politicii de coeziune ar trebui să fie o creștere economică durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii, răspândită uniform din punct de vedere teritorial și social, reducerea disparităților de dezvoltare dintre regiuni, crearea de locuri de muncă, ameliorarea calității vieții, formarea lucrătorilor pentru noi locuri de muncă, inclusiv în domeniul economiei durabile, coeziunea socială și teritorială și realizarea modelului social european, care constituie un factor de coeziune și de competitivitate al economiei europene; |
| --- | --- |

2.

subliniază că scopul politicii de coeziune ar trebui să fie o creștere economică durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii, răspândită uniform din punct de vedere teritorial și social, reducerea disparităților de dezvoltare dintre regiuni, crearea de locuri de muncă, ameliorarea calității vieții, formarea lucrătorilor pentru noi locuri de muncă, inclusiv în domeniul economiei durabile, coeziunea socială și teritorială și realizarea modelului social european, care constituie un factor de coeziune și de competitivitate al economiei europene;

| 3. | afirmă că politica de coeziune ar trebui utilizată pentru a obține o creștere durabilă în UE și o distribuție mai echitabilă și mai omogenă a bogăției prin stimularea concurenței și prin urmărirea reducerii disparităților de natură socioeconomică dintre regiunile UE; |
| --- | --- |

3.

afirmă că politica de coeziune ar trebui utilizată pentru a obține o creștere durabilă în UE și o distribuție mai echitabilă și mai omogenă a bogăției prin stimularea concurenței și prin urmărirea reducerii disparităților de natură socioeconomică dintre regiunile UE;

| 4. | consideră că politica de coeziune este unul dintre pilonii unei politici economice a UE care favorizează strategia de investiții pe termen lung și incluziunea socială; consideră că politica de coeziune este o garanție a sprijinului pentru regiunile cel mai puțin dezvoltate și grupurile defavorizate, care conduce la dezvoltarea echilibrată și armonioasă a Uniunii Europene; ia act de faptul că valoarea adăugată europeană constă în faptul că toți oamenii pot beneficia de succesele economice ale UE; pledează, așadar, în favoarea menținerii independenței politicii de coeziune printr-o finanțare substanțială; |
| --- | --- |

4.

consideră că politica de coeziune este unul dintre pilonii unei politici economice a UE care favorizează strategia de investiții pe termen lung și incluziunea socială; consideră că politica de coeziune este o garanție a sprijinului pentru regiunile cel mai puțin dezvoltate și grupurile defavorizate, care conduce la dezvoltarea echilibrată și armonioasă a Uniunii Europene; ia act de faptul că valoarea adăugată europeană constă în faptul că toți oamenii pot beneficia de succesele economice ale UE; pledează, așadar, în favoarea menținerii independenței politicii de coeziune printr-o finanțare substanțială;

| 5. | salută propunerea prezentată în Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetară privind adoptarea de către Comisie a unui cadru strategic comun pentru a consolida integrarea politicilor UE în vederea realizării strategiei Europa 2020; solicită, în acest context, să se ia măsuri pentru a stimula sinergiile dintre metodele de finanțare pentru inițiativele emblematice ale strategiei UE 2020; arată totuși că îmbunătățirea sinergiilor dintre acțiunile finanțate de cele cinci fonduri sus-menționate într-un cadru strategic comun este esențială nu numai pentru îndeplinirea obiectivelor Europa 2020, ci și, în primul rând, pentru îndeplinirea obiectivelor politicii de coeziune, așa cum au fost acestea stabilite în tratat; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea prezentată în Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetară privind adoptarea de către Comisie a unui cadru strategic comun pentru a consolida integrarea politicilor UE în vederea realizării strategiei Europa 2020; solicită, în acest context, să se ia măsuri pentru a stimula sinergiile dintre metodele de finanțare pentru inițiativele emblematice ale strategiei UE 2020; arată totuși că îmbunătățirea sinergiilor dintre acțiunile finanțate de cele cinci fonduri sus-menționate într-un cadru strategic comun este esențială nu numai pentru îndeplinirea obiectivelor Europa 2020, ci și, în primul rând, pentru îndeplinirea obiectivelor politicii de coeziune, așa cum au fost acestea stabilite în tratat;

| 6. | salută Al cincilea raport privind coeziunea care, deși se axează în principal pe sublinierea contribuțiilor pe care le pot avea regiunile și politica de coeziune la îndeplinirea obiectivelor Europa 2020, conține totuși mai multe concluzii care dovedesc rolul esențial al sinergiilor sporite între fondurile structurale, inclusiv Fondul de coeziune; |
| --- | --- |

6.

salută Al cincilea raport privind coeziunea care, deși se axează în principal pe sublinierea contribuțiilor pe care le pot avea regiunile și politica de coeziune la îndeplinirea obiectivelor Europa 2020, conține totuși mai multe concluzii care dovedesc rolul esențial al sinergiilor sporite între fondurile structurale, inclusiv Fondul de coeziune;

| 7. | consideră că cheltuielile efectuate în domeniul politicii de coeziune trebuie să fie raționalizate prin reducerea fragmentării instrumentelor și a canalelor de finanțare și prin încurajarea unei complementarități mai mari între diversele instrumente de finanțare; salută propunerea Comisiei privind o mai bună stabilire a priorităților și o concentrare tematică a resurselor UE și naționale asupra unei serii de priorități în scopul realizării coordonării consolidate a fondurilor, cu posibilitatea de sporire a caracterului strategic al acestei politici; subliniază totuși faptul că statele membre, autoritățile regionale și locale continuă să aibă nevoie de suficientă flexibilitate pentru a adapta prioritățile la necesitățile lor de dezvoltare specifice; |
| --- | --- |

7.

consideră că cheltuielile efectuate în domeniul politicii de coeziune trebuie să fie raționalizate prin reducerea fragmentării instrumentelor și a canalelor de finanțare și prin încurajarea unei complementarități mai mari între diversele instrumente de finanțare; salută propunerea Comisiei privind o mai bună stabilire a priorităților și o concentrare tematică a resurselor UE și naționale asupra unei serii de priorități în scopul realizării coordonării consolidate a fondurilor, cu posibilitatea de sporire a caracterului strategic al acestei politici; subliniază totuși faptul că statele membre, autoritățile regionale și locale continuă să aibă nevoie de suficientă flexibilitate pentru a adapta prioritățile la necesitățile lor de dezvoltare specifice;

| 8. | salută propunerea Comisiei referitoare la contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții care vizează îmbunătățirea gradului de coordonare dintre fondurile comunitare și finanțările naționale destinate obiectivelor și programelor; subliniază necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în redactarea și punerea în aplicare a acestor contracte; solicită coordonarea acestor contracte cu reformele naționale ale politicilor sectoriale care au impact asupra teritoriului (de exemplu infrastructurile de transport și de C&D); |
| --- | --- |

8.

salută propunerea Comisiei referitoare la contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții care vizează îmbunătățirea gradului de coordonare dintre fondurile comunitare și finanțările naționale destinate obiectivelor și programelor; subliniază necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în redactarea și punerea în aplicare a acestor contracte; solicită coordonarea acestor contracte cu reformele naționale ale politicilor sectoriale care au impact asupra teritoriului (de exemplu infrastructurile de transport și de C&D);

| 9. | subliniază faptul că numeroase inițiative de dezvoltare economică din cadrul politicii de coeziune nu creează pur și simplu oportunități de care ar fi de dorit să se profite și că, în realitate, succesul lor depinde de factorii umani și fizici vizați (îmbunătățirea infrastructurii, de exemplu, nu duce automat la un nivel de creștere mai ridicat dacă nu este combinată cu investiții în educație, întreprinderi și inovație); consideră, în consecință, că sporirea sinergiilor dintre FEDER, FSE și Fondul de coeziune va maximaliza efectul de dezvoltare al acestor fonduri; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că numeroase inițiative de dezvoltare economică din cadrul politicii de coeziune nu creează pur și simplu oportunități de care ar fi de dorit să se profite și că, în realitate, succesul lor depinde de factorii umani și fizici vizați (îmbunătățirea infrastructurii, de exemplu, nu duce automat la un nivel de creștere mai ridicat dacă nu este combinată cu investiții în educație, întreprinderi și inovație); consideră, în consecință, că sporirea sinergiilor dintre FEDER, FSE și Fondul de coeziune va maximaliza efectul de dezvoltare al acestor fonduri;

| 10. | atrage atenția asupra rolului pe care Fondul european de dezvoltare regională îl joacă în utilizarea eficientă a Fondului social european, întrucât FEDER este responsabil pentru crearea condițiilor precum infrastructura și accesibilitatea corespunzătoare, fără de care investițiile legate de crearea de locuri de muncă se dovedesc a fi ineficiente; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra rolului pe care Fondul european de dezvoltare regională îl joacă în utilizarea eficientă a Fondului social european, întrucât FEDER este responsabil pentru crearea condițiilor precum infrastructura și accesibilitatea corespunzătoare, fără de care investițiile legate de crearea de locuri de muncă se dovedesc a fi ineficiente;

| 11. | subliniază faptul că această criză economică a sporit încă și mai mult nevoia urgentă privind luarea de măsuri în sectoarele acoperite de Fondul social european, promovând în special ocuparea forței de muncă, reorientarea profesională, incluziunea socială și reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că această criză economică a sporit încă și mai mult nevoia urgentă privind luarea de măsuri în sectoarele acoperite de Fondul social european, promovând în special ocuparea forței de muncă, reorientarea profesională, incluziunea socială și reducerea sărăciei;

| 12. | subliniază faptul că FSE, ca instrument auxiliar pentru activitățile de formare continuă, dobândire a calificărilor și reorientare în carieră, ar trebui considerat ca fiind o resursă esențială, acesta nefiind în realitate exploatat la maximum, în vederea promovării unei creșteri complexe și eficiente și a unei competitivități bazate pe cunoaștere în Europa; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că FSE, ca instrument auxiliar pentru activitățile de formare continuă, dobândire a calificărilor și reorientare în carieră, ar trebui considerat ca fiind o resursă esențială, acesta nefiind în realitate exploatat la maximum, în vederea promovării unei creșteri complexe și eficiente și a unei competitivități bazate pe cunoaștere în Europa;

| 13. | subliniază că conceperea politicilor de o manieră focalizată și coordonată ar permite să se acorde prioritate investițiilor care au cel mai mare impact asupra competitivității și dezvoltării economice în cadrul regiunilor; |
| --- | --- |

13.

subliniază că conceperea politicilor de o manieră focalizată și coordonată ar permite să se acorde prioritate investițiilor care au cel mai mare impact asupra competitivității și dezvoltării economice în cadrul regiunilor;

| 14. | este de părere că măsurile de dezvoltare rurală luate în cadrul FEADR și măsurile de dezvoltare durabilă pentru zonele de pescuit luate în cadrul FEP ar trebui integrate într-un cadru unic cu celelalte fonduri structurale, respectiv FEDER, Fondul de coeziune și FSE; în consecință, îi solicită Comisiei să evalueze în ce măsură ar putea fi garantată o abordare cuprinzătoare privind dezvoltarea comunităților rurale și pescărești, în conformitate cu obiectivul de coeziune teritorială, printr-o transferare a măsurilor de dezvoltare locală din cadrul acestor două fonduri sub „umbrela coeziunii” sau, cel puțin, prin sinergii mai clare în rândul tuturor fondurilor; consideră că o asemenea abordare ar lua în considerare contextul politicilor-cheie cu impact teritorial și ar permite actorilor implicați activ în procesele de dezvoltare la nivel regional și local să implementeze o politică bazată în mod eficace pe localizare, potrivită necesităților teritoriale ale zonelor rurale și de pescuit sau ale insulelor mici; |
| --- | --- |

14.

este de părere că măsurile de dezvoltare rurală luate în cadrul FEADR și măsurile de dezvoltare durabilă pentru zonele de pescuit luate în cadrul FEP ar trebui integrate într-un cadru unic cu celelalte fonduri structurale, respectiv FEDER, Fondul de coeziune și FSE; în consecință, îi solicită Comisiei să evalueze în ce măsură ar putea fi garantată o abordare cuprinzătoare privind dezvoltarea comunităților rurale și pescărești, în conformitate cu obiectivul de coeziune teritorială, printr-o transferare a măsurilor de dezvoltare locală din cadrul acestor două fonduri sub „umbrela coeziunii” sau, cel puțin, prin sinergii mai clare în rândul tuturor fondurilor; consideră că o asemenea abordare ar lua în considerare contextul politicilor-cheie cu impact teritorial și ar permite actorilor implicați activ în procesele de dezvoltare la nivel regional și local să implementeze o politică bazată în mod eficace pe localizare, potrivită necesităților teritoriale ale zonelor rurale și de pescuit sau ale insulelor mici;

| 15. | subliniază faptul că coordonarea ar trebui intensificată în continuare nu numai la nivelul instrumentelor politicii de coeziune în sine (FEDER, FSE și Fondul de coeziune), ci și la nivelul acțiunilor finanțate de aceste instrumente și al activităților efectuate în cadrul rețelelor transeuropene, al celui de-al șaptelea program-cadru și al politicii de competitivitate și inovare; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că coordonarea ar trebui intensificată în continuare nu numai la nivelul instrumentelor politicii de coeziune în sine (FEDER, FSE și Fondul de coeziune), ci și la nivelul acțiunilor finanțate de aceste instrumente și al activităților efectuate în cadrul rețelelor transeuropene, al celui de-al șaptelea program-cadru și al politicii de competitivitate și inovare;

| 16. | consideră că sinergiile pot fi pertinente în temeiul obiectivului privind cooperarea teritorială dintre FEDER și instrumentele de preaderare și de vecinătate, în cadrul proiectelor transfrontaliere; solicită Comisiei să analizeze în ce cazuri s-ar putea încerca coordonarea cu alte instrumente ale aspectelor externe ale politicilor UE, cum ar fi FED; |
| --- | --- |

16.

consideră că sinergiile pot fi pertinente în temeiul obiectivului privind cooperarea teritorială dintre FEDER și instrumentele de preaderare și de vecinătate, în cadrul proiectelor transfrontaliere; solicită Comisiei să analizeze în ce cazuri s-ar putea încerca coordonarea cu alte instrumente ale aspectelor externe ale politicilor UE, cum ar fi FED;

| 17. | consideră că această consolidare și coordonare reciprocă a politicilor UE poate să asigure, fără îndoială, cele mai bune rezultate cu putință în cadrul execuției bugetului UE; solicită dezvoltarea unor inițiative de inginerie financiară, cum ar fi instrumentele finanțate de BEI, precum și folosirea acestor instrumente într-o măsură mai mare; |
| --- | --- |

17.

consideră că această consolidare și coordonare reciprocă a politicilor UE poate să asigure, fără îndoială, cele mai bune rezultate cu putință în cadrul execuției bugetului UE; solicită dezvoltarea unor inițiative de inginerie financiară, cum ar fi instrumentele finanțate de BEI, precum și folosirea acestor instrumente într-o măsură mai mare;

| 18. | subliniază totuși faptul că multe state membre întâmpină dificultăți în coordonarea diverselor fonduri și că se pare că acestea și-au exprimat îngrijorarea în ceea ce privește lipsa sinergiei, și, în unele cazuri, chiar și cu privire la suprapunerea acestor fonduri; subliniază, în această privință, faptul că normele complexe de gestionare a fondurilor necesită un nivel prea ridicat de capacitate instituțională pentru a depăși barierele și pentru a coordona în mod satisfăcător implementarea acestora; subliniază importanța cofinanțării și necesitatea de a simplifica regulile pentru a permite consolidarea sinergiilor dintre fondurile structurale; |
| --- | --- |

18.

subliniază totuși faptul că multe state membre întâmpină dificultăți în coordonarea diverselor fonduri și că se pare că acestea și-au exprimat îngrijorarea în ceea ce privește lipsa sinergiei, și, în unele cazuri, chiar și cu privire la suprapunerea acestor fonduri; subliniază, în această privință, faptul că normele complexe de gestionare a fondurilor necesită un nivel prea ridicat de capacitate instituțională pentru a depăși barierele și pentru a coordona în mod satisfăcător implementarea acestora; subliniază importanța cofinanțării și necesitatea de a simplifica regulile pentru a permite consolidarea sinergiilor dintre fondurile structurale;

| 19. | subliniază faptul că simplificarea, care este esențială pentru o politică de coeziune de succes, trebuie să fie asigurată atât la nivel național, cât și regional, ducând astfel la îmbunătățirea rezultatelor; invită Comisia să prezinte o arhitectură mai simplă pentru această politică în viitor, bazată pe flexibilitate, proporționalitate și vizibilitate crescute în ceea ce privește utilizarea fondurilor, pentru a facilita absorbția lor completă și rapidă; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că simplificarea, care este esențială pentru o politică de coeziune de succes, trebuie să fie asigurată atât la nivel național, cât și regional, ducând astfel la îmbunătățirea rezultatelor; invită Comisia să prezinte o arhitectură mai simplă pentru această politică în viitor, bazată pe flexibilitate, proporționalitate și vizibilitate crescute în ceea ce privește utilizarea fondurilor, pentru a facilita absorbția lor completă și rapidă;

| 20. | amintește că FEDER și celelalte fonduri structurale s-au confruntat în principal cu dificultăți privind transferul eficient al banilor către proiecte care, datorită orientării lor, au șanse sporite de a genera dezvoltare economică și de a crea locuri de muncă, axându-se îndeosebi pe capacitatea de absorbție mai degrabă decât pe rezultate; |
| --- | --- |

20.

amintește că FEDER și celelalte fonduri structurale s-au confruntat în principal cu dificultăți privind transferul eficient al banilor către proiecte care, datorită orientării lor, au șanse sporite de a genera dezvoltare economică și de a crea locuri de muncă, axându-se îndeosebi pe capacitatea de absorbție mai degrabă decât pe rezultate;

| 21. | sprijină o politică de coeziune orientată mai mult spre rezultate și mai puțin spre regularitatea cheltuielilor și procedurilor, care însă stabilește un echilibru eficient între calitatea intervențiilor și controlul financiar și administrativ; recomandă să fie introduse mecanisme adecvate de evaluare pentru îmbunătățirea capacităților instituționale și administrative ale organismelor însărcinate cu administrarea programului, contribuind astfel la calitatea cheltuielilor și la reducerea numărului de erori; |
| --- | --- |

21.

sprijină o politică de coeziune orientată mai mult spre rezultate și mai puțin spre regularitatea cheltuielilor și procedurilor, care însă stabilește un echilibru eficient între calitatea intervențiilor și controlul financiar și administrativ; recomandă să fie introduse mecanisme adecvate de evaluare pentru îmbunătățirea capacităților instituționale și administrative ale organismelor însărcinate cu administrarea programului, contribuind astfel la calitatea cheltuielilor și la reducerea numărului de erori;

| 22. | sprijină o structură a viitoarei politici de coeziune mai simplă, mai flexibilă și capabilă să faciliteze o absorbție și o eficiență optimă a fondurilor; |
| --- | --- |

22.

sprijină o structură a viitoarei politici de coeziune mai simplă, mai flexibilă și capabilă să faciliteze o absorbție și o eficiență optimă a fondurilor;

| 23. | subliniază că valoarea adăugată europeană poate și trebuie dobândită prin intermediul unei sinergii sporite între instrumentele financiare ale politicii de coeziune și al unei coordonări mai bune între acestea și alte instrumente de finanțare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că valoarea adăugată europeană poate și trebuie dobândită prin intermediul unei sinergii sporite între instrumentele financiare ale politicii de coeziune și al unei coordonări mai bune între acestea și alte instrumente de finanțare;

Un singur obiectiv: coeziunea; un set de instrumente destinate realizării sale

| 24. | consideră că normele comune privind gestionarea, eligibilitatea, auditul și procedura de raportare în cazul proiectelor finanțate de FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP (îndeosebi în ceea ce privește măsurile de sprijinire a diversificării economice a zonelor rurale și de pescuit) ar juca un rol cheie în intensificarea și facilitarea implementării mai eficiente a programelor politicii de coeziune și ar contribui, de asemenea, în mod esențial la eforturile de simplificare; mai mult, consideră că acest lucru ar simplifica atât utilizarea fondurilor de către beneficiari, cât și gestionarea fondurilor de către autoritățile naționale, reducând riscul de eroare și furnizând, totodată, diferențiere, după caz, pentru a reflecta specificitățile politicilor, ale instrumentelor și ale beneficiarilor și facilitând, de asemenea, participarea părților interesate cu un rol mai modest la programele politicii de coeziune, precum și o absorbție mai ușoară a fondurilor disponibile, cu condiția ca această simplificare să fie sprijinită de alocarea unor fonduri suficiente pentru asistența tehnică; |
| --- | --- |

24.

consideră că normele comune privind gestionarea, eligibilitatea, auditul și procedura de raportare în cazul proiectelor finanțate de FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP (îndeosebi în ceea ce privește măsurile de sprijinire a diversificării economice a zonelor rurale și de pescuit) ar juca un rol cheie în intensificarea și facilitarea implementării mai eficiente a programelor politicii de coeziune și ar contribui, de asemenea, în mod esențial la eforturile de simplificare; mai mult, consideră că acest lucru ar simplifica atât utilizarea fondurilor de către beneficiari, cât și gestionarea fondurilor de către autoritățile naționale, reducând riscul de eroare și furnizând, totodată, diferențiere, după caz, pentru a reflecta specificitățile politicilor, ale instrumentelor și ale beneficiarilor și facilitând, de asemenea, participarea părților interesate cu un rol mai modest la programele politicii de coeziune, precum și o absorbție mai ușoară a fondurilor disponibile, cu condiția ca această simplificare să fie sprijinită de alocarea unor fonduri suficiente pentru asistența tehnică;

| 25. | insistă că Fondul social european ar trebui să rămână în cadrul regulamentului privind dispozițiile generale referitoare la fondurile politicii de coeziune; în consecință, subliniază necesitatea de a menține și de a consolida modelul unui singur regulament general care să cuprindă normele de gestionare, eligibilitate, audit, control și raportare, în combinație cu regulamente concise, și care să vizeze fonduri concrete, reflectând obiectivele de politici specifice fiecărui fond; în plus, evidențiază faptul că coordonarea trebuie să aibă loc la toate nivelurile elaborării politicilor, de la planificare strategică la implementare și plăți, până la finalizare, audit, control și evaluare; |
| --- | --- |

25.

insistă că Fondul social european ar trebui să rămână în cadrul regulamentului privind dispozițiile generale referitoare la fondurile politicii de coeziune; în consecință, subliniază necesitatea de a menține și de a consolida modelul unui singur regulament general care să cuprindă normele de gestionare, eligibilitate, audit, control și raportare, în combinație cu regulamente concise, și care să vizeze fonduri concrete, reflectând obiectivele de politici specifice fiecărui fond; în plus, evidențiază faptul că coordonarea trebuie să aibă loc la toate nivelurile elaborării politicilor, de la planificare strategică la implementare și plăți, până la finalizare, audit, control și evaluare;

| 26. | solicită Comisiei să analizeze cele mai eficiente modalități de sporire a sinergiilor pe teren; sugerează, în această privință, să se analizeze posibilitatea de a permite statelor membre să aleagă să aibă un singur program operațional pe regiune sau un program operațional multiregional în cadrul strategiilor macroregionale, care să încorporeze fonduri diferite (FEDER, FES, Fondul de coeziune, FEADR și FEP), cu o singură autoritate de gestionare, acordând o atenție specială contribuțiilor pe care le au regiunile pentru o abordare descentralizată și acordării unei autonomii și flexibilități crescute regiunilor în ceea ce privește participarea la propriile lor strategii, precum și acordării de noi competențe nivelurilor regionale și locale de administrație;; sugerează ca autoritățile naționale de gestionare ale statelor membre să elaboreze programe operaționale viitoare orientate în cea mai mare măsură posibilă spre obiective locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să analizeze cele mai eficiente modalități de sporire a sinergiilor pe teren; sugerează, în această privință, să se analizeze posibilitatea de a permite statelor membre să aleagă să aibă un singur program operațional pe regiune sau un program operațional multiregional în cadrul strategiilor macroregionale, care să încorporeze fonduri diferite (FEDER, FES, Fondul de coeziune, FEADR și FEP), cu o singură autoritate de gestionare, acordând o atenție specială contribuțiilor pe care le au regiunile pentru o abordare descentralizată și acordării unei autonomii și flexibilități crescute regiunilor în ceea ce privește participarea la propriile lor strategii, precum și acordării de noi competențe nivelurilor regionale și locale de administrație;; sugerează ca autoritățile naționale de gestionare ale statelor membre să elaboreze programe operaționale viitoare orientate în cea mai mare măsură posibilă spre obiective locale și regionale;

| 27. | invită Comisia să ia în considerare programele multifond pentru statele membre și regiunile care doresc să le utilizeze; consideră că acest lucru ar contribui la funcționarea mai integrată și mai flexibilă și ar spori eficacitatea diverselor fonduri (FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR, FEP și al șaptelea Program-cadru pentru cercetare); |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să ia în considerare programele multifond pentru statele membre și regiunile care doresc să le utilizeze; consideră că acest lucru ar contribui la funcționarea mai integrată și mai flexibilă și ar spori eficacitatea diverselor fonduri (FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR, FEP și al șaptelea Program-cadru pentru cercetare);

| 28. | solicită Comisiei să înainteze propuneri pentru revizuirea dispozițiilor privind finanțarea încrucișată și pentru reducerea obstacolelor care stau în calea aplicării acestora, în baza unor date fiabile și complete privind utilizarea și impactul acestora, în scopul asigurării unui nivel mai mare de simplificare și de certitudine juridică în aplicarea acestora în comparație cu situația observată în prezent; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să înainteze propuneri pentru revizuirea dispozițiilor privind finanțarea încrucișată și pentru reducerea obstacolelor care stau în calea aplicării acestora, în baza unor date fiabile și complete privind utilizarea și impactul acestora, în scopul asigurării unui nivel mai mare de simplificare și de certitudine juridică în aplicarea acestora în comparație cu situația observată în prezent;

| 29. | solicită clarificarea teritoriului vizat și armonizarea normelor de eligibilitate dintre FEDER și FEADR în zona suburbană și cea rurală pentru a evita suprapunerile nenecesare dintre acestea; insistă asupra necesității unei cooperări strânse în domeniul selectării și monitorizării proiectelor finanțate din aceste două fonduri în orice zonă dată; |
| --- | --- |

29.

solicită clarificarea teritoriului vizat și armonizarea normelor de eligibilitate dintre FEDER și FEADR în zona suburbană și cea rurală pentru a evita suprapunerile nenecesare dintre acestea; insistă asupra necesității unei cooperări strânse în domeniul selectării și monitorizării proiectelor finanțate din aceste două fonduri în orice zonă dată;

| 30. | subliniază flexibilitatea adăugată de finanțarea încrucișată dintre FEDER și FSE pentru proiectele de incluziune socială și strategiile de dezvoltare integrate; solicită Comisiei să dezvolte o rețea de ghișee unice care să furnizeze orientări, informații și sfaturi practice persoanelor interesate, astfel încât publicul să fie ținut la curent în mod corespunzător atât cu privire la finanțarea încrucișată, cât și la sinergiile dintre fonduri în general; îndeamnă ca acest efort îndreptat spre simplificare să fie adus în atenția publicului, scopul fiind acela de a reduce cantitatea de informații solicitate la minimul necesar. |
| --- | --- |

30.

subliniază flexibilitatea adăugată de finanțarea încrucișată dintre FEDER și FSE pentru proiectele de incluziune socială și strategiile de dezvoltare integrate; solicită Comisiei să dezvolte o rețea de ghișee unice care să furnizeze orientări, informații și sfaturi practice persoanelor interesate, astfel încât publicul să fie ținut la curent în mod corespunzător atât cu privire la finanțarea încrucișată, cât și la sinergiile dintre fonduri în general; îndeamnă ca acest efort îndreptat spre simplificare să fie adus în atenția publicului, scopul fiind acela de a reduce cantitatea de informații solicitate la minimul necesar.

| 31. | consideră că dezvoltarea resurselor umane și o mai bună diseminare a informațiilor reprezintă condiții preliminare pentru absorbția cu succes a fondurilor și realizarea corespunzătoare a diverselor proiecte; |
| --- | --- |

31.

consideră că dezvoltarea resurselor umane și o mai bună diseminare a informațiilor reprezintă condiții preliminare pentru absorbția cu succes a fondurilor și realizarea corespunzătoare a diverselor proiecte;

| 32. | subliniază, totodată, importanța sporirii capacității administrative în statele membre, la nivel regional și local, precum și în rândul părților interesate, pentru a depăși obstacolele care stau în calea sinergiilor eficiente dintre fondurile structurale și alte fonduri și pentru a veni în sprijinul elaborării și implementării eficiente a politicilor; insistă asupra rolului esențial pe care îl are Comisia în această privință; |
| --- | --- |

32.

subliniază, totodată, importanța sporirii capacității administrative în statele membre, la nivel regional și local, precum și în rândul părților interesate, pentru a depăși obstacolele care stau în calea sinergiilor eficiente dintre fondurile structurale și alte fonduri și pentru a veni în sprijinul elaborării și implementării eficiente a politicilor; insistă asupra rolului esențial pe care îl are Comisia în această privință;

| 33. | invită Comisia să îmbunătățească atât formarea administratorilor naționali, regionali și locali, cât și asistența tehnică, pentru a multiplica competențele și cunoștințele în domeniul normelor referitoare la problemele privind punerea în aplicare; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să îmbunătățească atât formarea administratorilor naționali, regionali și locali, cât și asistența tehnică, pentru a multiplica competențele și cunoștințele în domeniul normelor referitoare la problemele privind punerea în aplicare;

| 34. | invită statele membre să acorde prioritate investițiilor în capacitățile instituționale și să își simplifice dispozițiile naționale în vederea reducerii sarcinilor administrative și a sporirii capacității de absorbție a acestora; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre să acorde prioritate investițiilor în capacitățile instituționale și să își simplifice dispozițiile naționale în vederea reducerii sarcinilor administrative și a sporirii capacității de absorbție a acestora;

| 35. | reamintește, în acest sens, contribuția importantă a respectării principiului subsidiarității și a principiului guvernanței pe mai multe niveluri în vederea promovării coordonării între diferitele organisme însărcinate cu adoptarea de decizii și a consolidării sinergiilor dintre diferitele instrumente de finanțare; |
| --- | --- |

35.

reamintește, în acest sens, contribuția importantă a respectării principiului subsidiarității și a principiului guvernanței pe mai multe niveluri în vederea promovării coordonării între diferitele organisme însărcinate cu adoptarea de decizii și a consolidării sinergiilor dintre diferitele instrumente de finanțare;

| 36. | consideră că participarea activă a partenerilor sociali prin dialogul social și teritorial permanent este de o importanță vitală în utilizarea mai eficientă a fondurilor; |
| --- | --- |

36.

consideră că participarea activă a partenerilor sociali prin dialogul social și teritorial permanent este de o importanță vitală în utilizarea mai eficientă a fondurilor;

| 37. | recunoaște impactul neuniform al crizei economice asupra teritoriului și populației UE; consideră că noua strategie de utilizare a fondurilor va fi mai eficientă dacă implică nivelurile de guvernanță regional și local, care sunt capabile să aplice obiectivele strategice la condițiile locale, prin modalități precum un dialog structurat cu toate părțile interesate, cu organizațiile care promovează drepturile privind egalitatea de gen, partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, dar și cu instituțiile financiare și bancare; subliniază nevoia de păstrare a unei marje suficiente pentru cerințele regionale și locale în formularea obiectivelor politice; |
| --- | --- |

37.

recunoaște impactul neuniform al crizei economice asupra teritoriului și populației UE; consideră că noua strategie de utilizare a fondurilor va fi mai eficientă dacă implică nivelurile de guvernanță regional și local, care sunt capabile să aplice obiectivele strategice la condițiile locale, prin modalități precum un dialog structurat cu toate părțile interesate, cu organizațiile care promovează drepturile privind egalitatea de gen, partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, dar și cu instituțiile financiare și bancare; subliniază nevoia de păstrare a unei marje suficiente pentru cerințele regionale și locale în formularea obiectivelor politice;

| 38. | solicită Comisiei să elaboreze un ghid european al guvernanței pe mai multe niveluri și să încurajeze statele membre să îl pună în aplicare în funcție de obiectivele specifice locale și regionale și să extindă mecanismele de guvernanță ale politicii de coeziune (de exemplu, programare, finanțare și implementare în parteneriat între nivelurile național, regional și local) la acele fonduri care sunt acoperite de cadrul strategic comun planificat, în scopul sporirii eficienței și eficacității cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să elaboreze un ghid european al guvernanței pe mai multe niveluri și să încurajeze statele membre să îl pună în aplicare în funcție de obiectivele specifice locale și regionale și să extindă mecanismele de guvernanță ale politicii de coeziune (de exemplu, programare, finanțare și implementare în parteneriat între nivelurile național, regional și local) la acele fonduri care sunt acoperite de cadrul strategic comun planificat, în scopul sporirii eficienței și eficacității cheltuielilor publice;

| 39. | solicită Comisiei ca, atunci când va stabili noul cadrul strategic comun și va înainta propuneri de regulamente, să includă dispoziții care să le permită parteneriatelor locale și regionale (orașe, comune, regiuni funcționale, grupuri de autorități locale) să încorporeze diversele linii de finanțare UE într-un cadru coerent și integrat în teritoriile lor; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei ca, atunci când va stabili noul cadrul strategic comun și va înainta propuneri de regulamente, să includă dispoziții care să le permită parteneriatelor locale și regionale (orașe, comune, regiuni funcționale, grupuri de autorități locale) să încorporeze diversele linii de finanțare UE într-un cadru coerent și integrat în teritoriile lor;

*

* *

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

(2)  JO L 291, 21.10.2006, p. 11.

(3)  JO C 15 E, 21.01.2010, p. 10.

(4)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 113.

(5)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 46.

(6)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 65.

(7)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 104.

(8)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 120.

(9)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0356.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0468.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/35

---

Joi, 23 iunie 2011Trilogul privind proiectul de buget 2012

P7_TA(2011)0296

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2012 (2011/2019(BUD))

2012/C 390 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de buget pentru exercițiul financiar 2012, adoptat de Comisie la 20 aprilie 2011 (SEC(2011)0498), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget pentru exercițiul financiar 2012, adoptat de Comisie la 20 aprilie 2011 (SEC(2011)0498),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) (1),

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2012 (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2012,

| — | având în vedere titlul II capitolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul II capitolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru pescuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru pescuit,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, al Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0230/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, al Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0230/2011),

| A. | întrucât procedura bugetară 2012 este a doua procedură bugetară care se desfășoară pe baza Tratatului de la Lisabona, iar experiența acumulată în cursul exercițiului bugetar precedent permite desprinderea unor învățăminte importante; |
| --- | --- |

A.

întrucât procedura bugetară 2012 este a doua procedură bugetară care se desfășoară pe baza Tratatului de la Lisabona, iar experiența acumulată în cursul exercițiului bugetar precedent permite desprinderea unor învățăminte importante;

| B. | întrucât trilogul care va avea loc în iulie ar trebui să permită reprezentanților celor două componente ale autorității bugetare să discute pe marginea priorităților pe care le-au identificat în ceea ce privește bugetul anual 2012 și, eventual, să identifice o bază comună de care să se țină seama în cadrul fiecărei componente; |
| --- | --- |

B.

întrucât trilogul care va avea loc în iulie ar trebui să permită reprezentanților celor două componente ale autorității bugetare să discute pe marginea priorităților pe care le-au identificat în ceea ce privește bugetul anual 2012 și, eventual, să identifice o bază comună de care să se țină seama în cadrul fiecărei componente;

| C. | întrucât Președințiile poloneză și ungară și-au asumat angajamente publice în ceea ce privește inițierea unui dialog deschis, constructiv și politic cu PE în domeniul bugetar; |
| --- | --- |

C.

întrucât Președințiile poloneză și ungară și-au asumat angajamente publice în ceea ce privește inițierea unui dialog deschis, constructiv și politic cu PE în domeniul bugetar;

| D. | întrucât, prin urmare, se preconizează că, pe parcursul procedurii, Consiliul va acționa ca un partener politic de încredere, evitând să opereze reduceri arbitrare sau pur aritmetice la nivelul liniilor bugetare, |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, se preconizează că, pe parcursul procedurii, Consiliul va acționa ca un partener politic de încredere, evitând să opereze reduceri arbitrare sau pur aritmetice la nivelul liniilor bugetare,

Proiectul de buget 2012 – evaluare generală

| 1. | reamintește că, în Rezoluția sa din 24 martie 2011, PE a acordat strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii un loc central în cadrul strategiei bugetare pentru 2012 a UE, pentru a ajuta Europa să depășească criza economică și socială și să devină mai puternică; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, în Rezoluția sa din 24 martie 2011, PE a acordat strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii un loc central în cadrul strategiei bugetare pentru 2012 a UE, pentru a ajuta Europa să depășească criza economică și socială și să devină mai puternică;

| 2. | reamintește că promovarea unei economii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, care generează locuri de muncă de înaltă calitate, prin punerea în aplicare a celor șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 reprezintă un obiectiv comun pentru cele 27 de state membre ale UE și instituțiile UE; reamintește că punerea în aplicare a acestei strategii va necesita investiții enorme orientate către viitor până în 2020, estimate la cel puțin 1 800 de miliarde EUR, potrivit comunicării Comisiei privind revizuirea bugetului UE (COM(2010)0700); subliniază, prin urmare, că investițiile necesare atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre trebuie efectuate imediat, fără alte întârzieri, în vederea îmbunătățirii nivelului educației și a promovării incluziunii sociale, în special prin reducerea sărăciei și prin dezvoltarea unei societăți a cunoașterii bazate pe capacitatea științifică și tehnologică globală a UE; în acest context, insistă asupra necesității de a se acorda sprijin cercetării, dezvoltării, inovării, IMM-urilor și dezvoltării unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

2.

reamintește că promovarea unei economii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, care generează locuri de muncă de înaltă calitate, prin punerea în aplicare a celor șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 reprezintă un obiectiv comun pentru cele 27 de state membre ale UE și instituțiile UE; reamintește că punerea în aplicare a acestei strategii va necesita investiții enorme orientate către viitor până în 2020, estimate la cel puțin 1 800 de miliarde EUR, potrivit comunicării Comisiei privind revizuirea bugetului UE (COM(2010)0700); subliniază, prin urmare, că investițiile necesare atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre trebuie efectuate imediat, fără alte întârzieri, în vederea îmbunătățirii nivelului educației și a promovării incluziunii sociale, în special prin reducerea sărăciei și prin dezvoltarea unei societăți a cunoașterii bazate pe capacitatea științifică și tehnologică globală a UE; în acest context, insistă asupra necesității de a se acorda sprijin cercetării, dezvoltării, inovării, IMM-urilor și dezvoltării unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 3. | este profund îngrijorat, în acest context, de diminuarea alarmantă din cauza crizei a investițiilor publice în unele dintre aceste domenii, date fiind ajustările operate de statele membre la bugetele lor naționale; solicită ca această tendință să fie inversată și are convingerea fermă că trebuie garantate investiții la nivelul UE și la nivelul statelor membre pentru a permite UE, în ansamblul său, să își îndeplinească obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020; consideră că bugetul UE trebuie să joace un rol important în calitate de instrument de mobilizare a politicilor de redresare ale statelor membre, prin atragerea și sprijinirea investițiilor naționale în vederea consolidării creșterii economice și ocupării forței de muncă; subliniază în acest sens că alinierea bugetului UE la obiectivele Strategiei Europa 2020 este de o importanță crucială; reamintește în acest context că sprijinirea formării, a mobilității și a angajării în câmpul muncii a tinerilor, precum și sprijinirea IMM-urilor, a cercetării și a dezvoltării ar trebui să fie o prioritate-cheie a bugetului UE; subliniază că acest lucru corespunde pe deplin dinamicii semestrului european, care, constituind un nou mecanism pentru o guvernanță economică europeană consolidată, vizează sporirea consecvenței, sinergiilor și complementarităților dintre bugetul UE și bugetele naționale, în vederea realizării obiectivelor convenite în comun în cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

3.

este profund îngrijorat, în acest context, de diminuarea alarmantă din cauza crizei a investițiilor publice în unele dintre aceste domenii, date fiind ajustările operate de statele membre la bugetele lor naționale; solicită ca această tendință să fie inversată și are convingerea fermă că trebuie garantate investiții la nivelul UE și la nivelul statelor membre pentru a permite UE, în ansamblul său, să își îndeplinească obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020; consideră că bugetul UE trebuie să joace un rol important în calitate de instrument de mobilizare a politicilor de redresare ale statelor membre, prin atragerea și sprijinirea investițiilor naționale în vederea consolidării creșterii economice și ocupării forței de muncă; subliniază în acest sens că alinierea bugetului UE la obiectivele Strategiei Europa 2020 este de o importanță crucială; reamintește în acest context că sprijinirea formării, a mobilității și a angajării în câmpul muncii a tinerilor, precum și sprijinirea IMM-urilor, a cercetării și a dezvoltării ar trebui să fie o prioritate-cheie a bugetului UE; subliniază că acest lucru corespunde pe deplin dinamicii semestrului european, care, constituind un nou mecanism pentru o guvernanță economică europeană consolidată, vizează sporirea consecvenței, sinergiilor și complementarităților dintre bugetul UE și bugetele naționale, în vederea realizării obiectivelor convenite în comun în cadrul Strategiei Europa 2020;

| 4. | reamintește că Strategia Europa 2020 și semestrul european au nevoie de o componentă parlamentară puternică și își exprimă convingerea fermă că o implicare parlamentară mai intensă ar îmbunătăți semnificativ caracterul democratic și transparența acestui exercițiu; |
| --- | --- |

4.

reamintește că Strategia Europa 2020 și semestrul european au nevoie de o componentă parlamentară puternică și își exprimă convingerea fermă că o implicare parlamentară mai intensă ar îmbunătăți semnificativ caracterul democratic și transparența acestui exercițiu;

| 5. | constată că proiectul de buget al UE (PB) pentru 2012, astfel cum a fost propus de Comisie, cuprinde credite de angajament (CA) în valoare de 147 435 de milioane EUR [146 676 de milioane EUR fără Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) și Rezerva pentru ajutoare de urgență (EAR)] și credite de plată (CP) în valoare de 132 738 de milioane EUR; constată că aceste valori reprezintă 1,12 % și, respectiv, 1,01 % din venitul național brut al UE (VNB) prevăzut pentru 2012 și subliniază că această proporție rămâne, conform datelor disponibile, stabilă între 2011 și 2012, în condițiile în care creșterea VNB în 2012 este estimată de Comisie la cel puțin + 4,7 % (în prețuri curente); |
| --- | --- |

5.

constată că proiectul de buget al UE (PB) pentru 2012, astfel cum a fost propus de Comisie, cuprinde credite de angajament (CA) în valoare de 147 435 de milioane EUR [146 676 de milioane EUR fără Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) și Rezerva pentru ajutoare de urgență (EAR)] și credite de plată (CP) în valoare de 132 738 de milioane EUR; constată că aceste valori reprezintă 1,12 % și, respectiv, 1,01 % din venitul național brut al UE (VNB) prevăzut pentru 2012 și subliniază că această proporție rămâne, conform datelor disponibile, stabilă între 2011 și 2012, în condițiile în care creșterea VNB în 2012 este estimată de Comisie la cel puțin + 4,7 % (în prețuri curente);

| 6. | recunoaște că, dacă bugetul UE trebuie să contribuie la efortul colectiv al statelor membre în perioadele de austeritate, acest efort ar trebui să fie proporțional cu dimensiunile sale, trăsăturile sale specifice și impactul său economic real; consideră că ar trebui să se țină seama de eforturile de consolidare a bugetelor naționale depuse în prezent de multe state membre din cauza indisciplinei bugetare din trecut, dar reamintește că, potrivit dispozițiilor din tratat, bugetul UE nu poate înregistra un deficit și reprezintă numai 2 % din totalul cheltuielilor publice din UE; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că, dacă bugetul UE trebuie să contribuie la efortul colectiv al statelor membre în perioadele de austeritate, acest efort ar trebui să fie proporțional cu dimensiunile sale, trăsăturile sale specifice și impactul său economic real; consideră că ar trebui să se țină seama de eforturile de consolidare a bugetelor naționale depuse în prezent de multe state membre din cauza indisciplinei bugetare din trecut, dar reamintește că, potrivit dispozițiilor din tratat, bugetul UE nu poate înregistra un deficit și reprezintă numai 2 % din totalul cheltuielilor publice din UE;

| 7. | constată că rata anuală a inflației în 2011 la nivelul UE 27 este estimată la 2,7 %, ceea ce înseamnă că majorările nominale propuse pentru 2012 – care se ridică la 3,7 % în cazul CA și la 4,9 % în cazul CP – sunt, în termeni reali, în comparație cu bugetul 2011, de 1 % și, respectiv, de 2,2 %; subliniază faptul că mai multe state membre planifică majorări ale bugetelor lor naționale care depășesc majorarea propusă de Comisia Europeană în ceea ce privește bugetul UE; remarcă, de asemenea, eforturile anumitor state membre de a-și reduce deficitele bugetare și de a încetini ritmul de creștere a datoriei de stat, pentru a o aduce la un nivel mai sustenabil; |
| --- | --- |

7.

constată că rata anuală a inflației în 2011 la nivelul UE 27 este estimată la 2,7 %, ceea ce înseamnă că majorările nominale propuse pentru 2012 – care se ridică la 3,7 % în cazul CA și la 4,9 % în cazul CP – sunt, în termeni reali, în comparație cu bugetul 2011, de 1 % și, respectiv, de 2,2 %; subliniază faptul că mai multe state membre planifică majorări ale bugetelor lor naționale care depășesc majorarea propusă de Comisia Europeană în ceea ce privește bugetul UE; remarcă, de asemenea, eforturile anumitor state membre de a-și reduce deficitele bugetare și de a încetini ritmul de creștere a datoriei de stat, pentru a o aduce la un nivel mai sustenabil;

| 8. | subliniază faptul că cifrele propuse în bugetul anual al UE pentru 2012 corespund profilului cheltuielilor UE stabilit în cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013, cu condiția să se ajungă la un acord al autorității bugetare asupra revizuirii CFM care să includă necesitățile suplimentare de finanțare ale ITER; subliniază că orice majorare (sau reducere) în comparație cu bugetul 2011 trebuie, prin urmare, să fie evaluată ținând seama de impactul său asupra realizării programelor multianuale; evidențiază faptul că, în acest caz, este vorba despre credibilitatea instituțională și coerența proiectului UE, în condițiile în care responsabilitățile și angajamentele UE continuă să crească; consideră, din acest punct de vedere, că asigurarea unei capacități financiare semnificative și vizibile pentru anumite domenii de politici și noi competențe create la nivelul UE constituie o prioritate; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că cifrele propuse în bugetul anual al UE pentru 2012 corespund profilului cheltuielilor UE stabilit în cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013, cu condiția să se ajungă la un acord al autorității bugetare asupra revizuirii CFM care să includă necesitățile suplimentare de finanțare ale ITER; subliniază că orice majorare (sau reducere) în comparație cu bugetul 2011 trebuie, prin urmare, să fie evaluată ținând seama de impactul său asupra realizării programelor multianuale; evidențiază faptul că, în acest caz, este vorba despre credibilitatea instituțională și coerența proiectului UE, în condițiile în care responsabilitățile și angajamentele UE continuă să crească; consideră, din acest punct de vedere, că asigurarea unei capacități financiare semnificative și vizibile pentru anumite domenii de politici și noi competențe create la nivelul UE constituie o prioritate;

| 9. | constată că, în conformitate cu PB 2012, există o marjă totală de CA în valoare de 1 603 milioane EUR în cadrul plafonului pentru 2012 stabilit în CFM; își exprimă hotărârea de a utiliza această marjă disponibilă, dacă este cazul, precum și – dacă este necesar – alte mecanisme de flexibilitate prevăzute de actualul AII pentru a sprijini și a consolida anumite obiective politice vizate care nu sunt tratate în mod adecvat în actualul CFM; se așteaptă la o cooperare deplină din partea Consiliului în ceea ce privește utilizarea acestor mecanisme; |
| --- | --- |

9.

constată că, în conformitate cu PB 2012, există o marjă totală de CA în valoare de 1 603 milioane EUR în cadrul plafonului pentru 2012 stabilit în CFM; își exprimă hotărârea de a utiliza această marjă disponibilă, dacă este cazul, precum și – dacă este necesar – alte mecanisme de flexibilitate prevăzute de actualul AII pentru a sprijini și a consolida anumite obiective politice vizate care nu sunt tratate în mod adecvat în actualul CFM; se așteaptă la o cooperare deplină din partea Consiliului în ceea ce privește utilizarea acestor mecanisme;

| 10. | reamintește că o primă rundă de dezbateri privind prioritățile bugetare a demarat deja în cadrul Parlamentului sub forma unei consultări extinse a comisiilor sale specializate realizate de către raportorul său general pentru bugetul 2012; subliniază că în această etapă procesul trebuie definitivat în cadrul fiecărei comisii, în domeniul său respectiv de competență, pentru a identifica prioritățile pozitive și negative pentru bugetul 2012; |
| --- | --- |

10.

reamintește că o primă rundă de dezbateri privind prioritățile bugetare a demarat deja în cadrul Parlamentului sub forma unei consultări extinse a comisiilor sale specializate realizate de către raportorul său general pentru bugetul 2012; subliniază că în această etapă procesul trebuie definitivat în cadrul fiecărei comisii, în domeniul său respectiv de competență, pentru a identifica prioritățile pozitive și negative pentru bugetul 2012;

| 11. | ia act de estimarea Comisiei, conform căreia, în ansamblu, un procent de 43,5 % din PB 2012 (în CA) contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; consideră că această estimare constituie un semnal pozitiv, dar nu suficient; reamintește că prioritățile stabilite de Comisie par să corespundă, așadar, celor definite de Parlament în Rezoluția sa privind orientările referitoare la procedura bugetară 2012, dar solicită o abordare mai ambițioasă în ceea ce privește finanțarea Strategiei Europa 2020; totuși, este hotărât să analizeze în continuare aceste cifre în strânsă cooperare cu toate comisiile sale specializate; |
| --- | --- |

11.

ia act de estimarea Comisiei, conform căreia, în ansamblu, un procent de 43,5 % din PB 2012 (în CA) contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; consideră că această estimare constituie un semnal pozitiv, dar nu suficient; reamintește că prioritățile stabilite de Comisie par să corespundă, așadar, celor definite de Parlament în Rezoluția sa privind orientările referitoare la procedura bugetară 2012, dar solicită o abordare mai ambițioasă în ceea ce privește finanțarea Strategiei Europa 2020; totuși, este hotărât să analizeze în continuare aceste cifre în strânsă cooperare cu toate comisiile sale specializate;

| 12. | consideră că, pe lângă realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, creditele din bugetul 2012 al UE ar trebui stabilite la un nivel adecvat pentru a asigura continuitatea politicilor UE și îndeplinirea obiectivelor UE; subliniază, mai ales, necesitatea de a permite UE să își asume responsabilitatea care îi revine la nivel mondial, în special în perioada care urmează „primăverii arabe” și tulburărilor din Orientul Apropiat; |
| --- | --- |

12.

consideră că, pe lângă realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, creditele din bugetul 2012 al UE ar trebui stabilite la un nivel adecvat pentru a asigura continuitatea politicilor UE și îndeplinirea obiectivelor UE; subliniază, mai ales, necesitatea de a permite UE să își asume responsabilitatea care îi revine la nivel mondial, în special în perioada care urmează „primăverii arabe” și tulburărilor din Orientul Apropiat;

| 13. | constată că situația economică dificilă din întreaga UE a determinat Comisia să efectueze pentru prima oară un efort de identificare a priorităților negative și a unor posibilități de economisire în anumite domenii de politici, în comparație cu ceea ce se prevăzuse inițial în programarea financiară, acordând o atenție deosebită domeniilor de politici caracterizate de un nivel redus de performanță și de rate reduse de execuție pe parcursul ultimelor exerciții, potrivit solicitării formulate de PE în Rezoluția sa din 24 martie 2011; cu toate acestea, solicită Comisiei să prezinte informații suplimentare care să sprijine concluziile evaluării sale, pentru a permite PE să stabilească clar prioritățile politice și bugetare, atât cele pozitive, cât și cele negative, precum și să identifice posibile noi economii și realocări, fiind totuși extrem de important să se poată continua implementarea programelor și acțiunilor UE, inclusiv finanțarea acțiunilor al căror scop este depășirea efectelor crizei și promovarea creșterii economice; |
| --- | --- |

13.

constată că situația economică dificilă din întreaga UE a determinat Comisia să efectueze pentru prima oară un efort de identificare a priorităților negative și a unor posibilități de economisire în anumite domenii de politici, în comparație cu ceea ce se prevăzuse inițial în programarea financiară, acordând o atenție deosebită domeniilor de politici caracterizate de un nivel redus de performanță și de rate reduse de execuție pe parcursul ultimelor exerciții, potrivit solicitării formulate de PE în Rezoluția sa din 24 martie 2011; cu toate acestea, solicită Comisiei să prezinte informații suplimentare care să sprijine concluziile evaluării sale, pentru a permite PE să stabilească clar prioritățile politice și bugetare, atât cele pozitive, cât și cele negative, precum și să identifice posibile noi economii și realocări, fiind totuși extrem de important să se poată continua implementarea programelor și acțiunilor UE, inclusiv finanțarea acțiunilor al căror scop este depășirea efectelor crizei și promovarea creșterii economice;

| 14. | își manifestă dezaprobarea fermă față de orice încercare a Consiliului de a impune reduceri orizontale ale bugetului stabilind a priori nivelul global al creditelor, fără a ține seama de o evaluare corectă a necesităților reale pentru îndeplinirea obiectivelor și angajamentelor politice ale UE decise de comun acord; solicită ca, în cazul în care se fac reduceri, Consiliul să dea explicații publice și să identifice în mod clar prioritățile politice sau proiectele UE care ar putea fi amânate sau la care se poate renunța; |
| --- | --- |

14.

își manifestă dezaprobarea fermă față de orice încercare a Consiliului de a impune reduceri orizontale ale bugetului stabilind a priori nivelul global al creditelor, fără a ține seama de o evaluare corectă a necesităților reale pentru îndeplinirea obiectivelor și angajamentelor politice ale UE decise de comun acord; solicită ca, în cazul în care se fac reduceri, Consiliul să dea explicații publice și să identifice în mod clar prioritățile politice sau proiectele UE care ar putea fi amânate sau la care se poate renunța;

| 15. | ia act de majorarea propusă a CP de 4,9 % comparativ cu 2011; este convins că aceste cifre sunt propuse de Comisie pe baza unei analize atente și critice a estimărilor furnizate de statele membre, care sunt coresponsabile pentru gestionarea a 80 % din bugetul UE; remarcă faptul că partea cea mai semnificativă a acestei majorări este legată de necesitățile de ordin juridic care privesc cel de-al șaptelea program-cadru de cercetare, fondurile structurale și Fondul de coeziune; își exprimă convingerea că nivelul propus de plăți reprezintă minimul necesar pentru a onora angajamentele juridice ale UE asumate pe parcursul exercițiilor precedente și că UE are datoria de a se conforma obligațiilor juridice care decurg în urma acestor angajamente și de a se asigura că programele își fructifică integral potențialul și funcționează la viteză maximă; prin urmare, îndeamnă cu fermitate Consiliul să evite reducerea nivelului propus de plăți; își exprimă intenția de a menține plățile la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, având în vedere în special reticența manifestată de Consiliu în primele luni ale anului 2011 de a-și onora angajamentul asumat oficial în decembrie 2010 de a pune la dispoziție noi credite dacă este necesar; |
| --- | --- |

15.

ia act de majorarea propusă a CP de 4,9 % comparativ cu 2011; este convins că aceste cifre sunt propuse de Comisie pe baza unei analize atente și critice a estimărilor furnizate de statele membre, care sunt coresponsabile pentru gestionarea a 80 % din bugetul UE; remarcă faptul că partea cea mai semnificativă a acestei majorări este legată de necesitățile de ordin juridic care privesc cel de-al șaptelea program-cadru de cercetare, fondurile structurale și Fondul de coeziune; își exprimă convingerea că nivelul propus de plăți reprezintă minimul necesar pentru a onora angajamentele juridice ale UE asumate pe parcursul exercițiilor precedente și că UE are datoria de a se conforma obligațiilor juridice care decurg în urma acestor angajamente și de a se asigura că programele își fructifică integral potențialul și funcționează la viteză maximă; prin urmare, îndeamnă cu fermitate Consiliul să evite reducerea nivelului propus de plăți; își exprimă intenția de a menține plățile la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, având în vedere în special reticența manifestată de Consiliu în primele luni ale anului 2011 de a-și onora angajamentul asumat oficial în decembrie 2010 de a pune la dispoziție noi credite dacă este necesar;

| 16. | constată, în plus, că marja totală de CP disponibile în cadrul plafonului CFM este în continuare ridicată, totalizând 8 815 milioane EUR; subliniază faptul că orice reducere a creditelor față de nivelul propus de Comisie ar avea drept efect înrăutățirea situației în ceea ce privește nevoia urgentă de a diminua nivelul fără precedent al angajamentelor restante (RAL) și de a asigura punerea în aplicare corectă a politicilor și programelor UE; |
| --- | --- |

16.

constată, în plus, că marja totală de CP disponibile în cadrul plafonului CFM este în continuare ridicată, totalizând 8 815 milioane EUR; subliniază faptul că orice reducere a creditelor față de nivelul propus de Comisie ar avea drept efect înrăutățirea situației în ceea ce privește nevoia urgentă de a diminua nivelul fără precedent al angajamentelor restante (RAL) și de a asigura punerea în aplicare corectă a politicilor și programelor UE;

| 17. | în acest context, reamintește că proiectul de buget rectificativ 3/2011 arată un surplus de 4,54 miliarde EUR în credite de plată pentru 2010, din care 1,28 miliarde EUR provin din amenzi și penalități de întârziere; este dezamăgit de faptul că Comisia a propus reducerea contribuțiilor statelor membre cu această întreagă sumă; subliniază că, deși nu are niciun impact asupra nivelului global al deficitului bugetar în statele membre, această parte a surplusului poate avea un efect semnificativ în bugetul anual al UE și, în același timp, poate permite reducerea presiunii asupra bugetelor naționale ale statelor membre dacă se dovedește necesar să fie vărsate plăți suplimentare în bugetul UE pentru nevoi care nu au fost prevăzute la momentul întocmirii bugetului anual; consideră din aceste motive că veniturile provenite din amenzi și din penalități de întârziere nu ar trebui să fie deduse din resursele proprii bazate pe VNB, ci ar trebui să fie înscrise în bugetul UE într-o „rezervă de credite” destinată să acopere orice nevoi de plăți suplimentare care pot apărea în cursul exercițiului;șțș; |
| --- | --- |

17.

în acest context, reamintește că proiectul de buget rectificativ 3/2011 arată un surplus de 4,54 miliarde EUR în credite de plată pentru 2010, din care 1,28 miliarde EUR provin din amenzi și penalități de întârziere; este dezamăgit de faptul că Comisia a propus reducerea contribuțiilor statelor membre cu această întreagă sumă; subliniază că, deși nu are niciun impact asupra nivelului global al deficitului bugetar în statele membre, această parte a surplusului poate avea un efect semnificativ în bugetul anual al UE și, în același timp, poate permite reducerea presiunii asupra bugetelor naționale ale statelor membre dacă se dovedește necesar să fie vărsate plăți suplimentare în bugetul UE pentru nevoi care nu au fost prevăzute la momentul întocmirii bugetului anual; consideră din aceste motive că veniturile provenite din amenzi și din penalități de întârziere nu ar trebui să fie deduse din resursele proprii bazate pe VNB, ci ar trebui să fie înscrise în bugetul UE într-o „rezervă de credite” destinată să acopere orice nevoi de plăți suplimentare care pot apărea în cursul exercițiului;șțș;

Rubrica 1a

| 18. | ia act de propunerea prezentată de Comisie în PB 2012 de majorare a CA cu 12,6 % (până la suma de 15 223 milioane EUR) și a CP cu 8,1 % (până la suma de 12 566 milioane EUR) comparativ cu budgetul 2011, întrucât rubrica 1a are un rol cheie în CFM 2007-2013 în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin contribuția sa directă sau indirectă la finanțarea tuturor celor cinci obiective declarate și a celor șapte inițiative emblematice ale acestei strategii; |
| --- | --- |

18.

ia act de propunerea prezentată de Comisie în PB 2012 de majorare a CA cu 12,6 % (până la suma de 15 223 milioane EUR) și a CP cu 8,1 % (până la suma de 12 566 milioane EUR) comparativ cu budgetul 2011, întrucât rubrica 1a are un rol cheie în CFM 2007-2013 în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin contribuția sa directă sau indirectă la finanțarea tuturor celor cinci obiective declarate și a celor șapte inițiative emblematice ale acestei strategii;

| 19. | regretă, cu toate acestea, că cea mai mare parte a majorărilor prevăzute la această rubrică pentru 2012 nu depășesc nivelul defalcării anuale a creditelor totale multianuale care a fost convenit de Parlament și de Consiliu la momentul adoptării acestor programe și acțiuni; subliniază, prin urmare, că în general Comisia nu propune o majorare – dincolo de planificarea inițială – a sprijinului pentru investițiile necesare de urgență în vederea punerii în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și constată că, în mod regretabil, aceasta este înclinată să amâne acest salt necesar în termeni de efort financiar comun pentru CFM post-2013; este convins că această atitudine va pune serios în pericol realizarea obiectivelor declarate ale strategiei până în 2020; |
| --- | --- |

19.

regretă, cu toate acestea, că cea mai mare parte a majorărilor prevăzute la această rubrică pentru 2012 nu depășesc nivelul defalcării anuale a creditelor totale multianuale care a fost convenit de Parlament și de Consiliu la momentul adoptării acestor programe și acțiuni; subliniază, prin urmare, că în general Comisia nu propune o majorare – dincolo de planificarea inițială – a sprijinului pentru investițiile necesare de urgență în vederea punerii în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și constată că, în mod regretabil, aceasta este înclinată să amâne acest salt necesar în termeni de efort financiar comun pentru CFM post-2013; este convins că această atitudine va pune serios în pericol realizarea obiectivelor declarate ale strategiei până în 2020;

| 20. | subliniază că, în urma adoptării PB 2012 și a programării financiare actualizate pentru 2013, ar rezulta că totalul fondurilor alocate până în 2013 pentru programe cu un rol cheie în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, cum ar fi al șaptelea program-cadru pentru cercetare al CE (PC7 CE), măsurile de combatere a poluării, programele Marco Polo II, PROGRESS, Galileo și GMES, este inferior sumei de referință convenite de Parlament și de Consiliu în momentul adoptării acestor programe; constată că, pe de altă parte, se va înregistra o ușoară depășire a acestor sume de referință în cazul următoarelor programe-cheie din Strategia Europa 2020: programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), rețeaua transeuropeană de transport, rețeaua transeuropeană de energie, Erasmus Mundus și programul de învățare pe tot parcursul vieții; intenționează să utilizeze pe deplin, dacă este cazul, nivelul de flexibilitate legislativă de 5 % permis la punctul 37 din AII, pentru a accelera în continuare investițiile-cheie și urgente; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, în urma adoptării PB 2012 și a programării financiare actualizate pentru 2013, ar rezulta că totalul fondurilor alocate până în 2013 pentru programe cu un rol cheie în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, cum ar fi al șaptelea program-cadru pentru cercetare al CE (PC7 CE), măsurile de combatere a poluării, programele Marco Polo II, PROGRESS, Galileo și GMES, este inferior sumei de referință convenite de Parlament și de Consiliu în momentul adoptării acestor programe; constată că, pe de altă parte, se va înregistra o ușoară depășire a acestor sume de referință în cazul următoarelor programe-cheie din Strategia Europa 2020: programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), rețeaua transeuropeană de transport, rețeaua transeuropeană de energie, Erasmus Mundus și programul de învățare pe tot parcursul vieții; intenționează să utilizeze pe deplin, dacă este cazul, nivelul de flexibilitate legislativă de 5 % permis la punctul 37 din AII, pentru a accelera în continuare investițiile-cheie și urgente;

| 21. | ia act, în plus, de faptul că o parte importantă a majorării nominale propuse în PB 2012 pentru rubrica 1a comparativ cu bugetul 2011 va fi utilizată pentru asigurarea fondurilor suplimentare de 750 de milioane EUR (în CA) necesare proiectului ITER în 2012, iar din această sumă 650 de milioane EUR reprezintă majorarea efectivă, în timp ce 100 de milioane EUR au fost redistribuiți de la toate liniile bugetare dedicate PC7 CE; își reafirmă dezacordul ferm față de orice formă de redistribuire a fondurilor alocate PC7 CE, întrucât acest lucru ar pune în pericol reușita aplicării sale și ar reduce în mod semnificativ contribuția sa la îndeplinirea obiectivelor prioritare și la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

ia act, în plus, de faptul că o parte importantă a majorării nominale propuse în PB 2012 pentru rubrica 1a comparativ cu bugetul 2011 va fi utilizată pentru asigurarea fondurilor suplimentare de 750 de milioane EUR (în CA) necesare proiectului ITER în 2012, iar din această sumă 650 de milioane EUR reprezintă majorarea efectivă, în timp ce 100 de milioane EUR au fost redistribuiți de la toate liniile bugetare dedicate PC7 CE; își reafirmă dezacordul ferm față de orice formă de redistribuire a fondurilor alocate PC7 CE, întrucât acest lucru ar pune în pericol reușita aplicării sale și ar reduce în mod semnificativ contribuția sa la îndeplinirea obiectivelor prioritare și la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020;

| 22. | reamintește că, pentru finanțarea proiectului ITER, va fi necesar ca autoritatea bugetară să convină asupra unei propuneri paralele a Comisiei (COM(2011)0226) de modificare a CFM 2007-2013, care sugerează ca finanțarea sumei restante de 1 300 milioane EUR pentru ITER în 2012 și în 2013 să se realizeze prin utilizarea marjelor disponibile și neutilizate din 2011 de la rubricile 2 și 5 ale CFM 2007-2013, care totalizează 840 de milioane EUR, și prin redistribuirea în 2012 și 2013 a sumei de 460 de milioane EUR din fondurile alocate PC7 CE; își exprimă disponibilitatea de a iniția negocieri cu Consiliul pentru a modifica propunerea Comisiei, utilizând diferitele mijloace puse la dispoziție de AII din 17 mai 2006; |
| --- | --- |

22.

reamintește că, pentru finanțarea proiectului ITER, va fi necesar ca autoritatea bugetară să convină asupra unei propuneri paralele a Comisiei (COM(2011)0226) de modificare a CFM 2007-2013, care sugerează ca finanțarea sumei restante de 1 300 milioane EUR pentru ITER în 2012 și în 2013 să se realizeze prin utilizarea marjelor disponibile și neutilizate din 2011 de la rubricile 2 și 5 ale CFM 2007-2013, care totalizează 840 de milioane EUR, și prin redistribuirea în 2012 și 2013 a sumei de 460 de milioane EUR din fondurile alocate PC7 CE; își exprimă disponibilitatea de a iniția negocieri cu Consiliul pentru a modifica propunerea Comisiei, utilizând diferitele mijloace puse la dispoziție de AII din 17 mai 2006;

| 23. | constată cu îngrijorare, pe lângă redistribuirea propusă a sumei de 100 de milioane EUR pentru ITER, reducerea suplimentară a fondurilor alocate PC7 CE cu 64 de milioane EUR în comparație cu programarea financiară; solicită Comisiei să propună utilizarea tuturor fondurilor (190 de milioane EUR) care urmează a fi economisite în 2012 ca urmare a reevaluării necesarului de personal și a reducerii contribuțiilor financiare destinate unora dintre întreprinderile comune pentru finanțarea cheltuielilor operaționale în cadrul PC7 CE; |
| --- | --- |

23.

constată cu îngrijorare, pe lângă redistribuirea propusă a sumei de 100 de milioane EUR pentru ITER, reducerea suplimentară a fondurilor alocate PC7 CE cu 64 de milioane EUR în comparație cu programarea financiară; solicită Comisiei să propună utilizarea tuturor fondurilor (190 de milioane EUR) care urmează a fi economisite în 2012 ca urmare a reevaluării necesarului de personal și a reducerii contribuțiilor financiare destinate unora dintre întreprinderile comune pentru finanțarea cheltuielilor operaționale în cadrul PC7 CE;

| 24. | subliniază, în acest context, necesitatea de a îmbunătăți condițiile de finanțare a priorităților legate de energia sustenabilă, a tehnologiilor de stocare a energiei și a altor priorități privind sursele regenerabile cuprinse în Planul strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET), instituit recent, inclusiv a eficienței energetice, care sunt vitale pentru a răspunde provocărilor în domeniul economic, al energiei și al schimbărilor climatice; consideră că stabilirea unor obiective clare pentru o politică energetică durabilă și pentru eficiența energetică poate să ofere soluții eficiente în raport cu costurile care ar putea fi avantajoase pentru economia europeană în ansamblul ei; constată, de asemenea, că în cadrul procedurii bugetare 2012 ar putea fi explorate modalități inovatoare de mobilizare a investițiilor și de promovare a cercetării și a inovării, cum ar fi mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR); |
| --- | --- |

24.

subliniază, în acest context, necesitatea de a îmbunătăți condițiile de finanțare a priorităților legate de energia sustenabilă, a tehnologiilor de stocare a energiei și a altor priorități privind sursele regenerabile cuprinse în Planul strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET), instituit recent, inclusiv a eficienței energetice, care sunt vitale pentru a răspunde provocărilor în domeniul economic, al energiei și al schimbărilor climatice; consideră că stabilirea unor obiective clare pentru o politică energetică durabilă și pentru eficiența energetică poate să ofere soluții eficiente în raport cu costurile care ar putea fi avantajoase pentru economia europeană în ansamblul ei; constată, de asemenea, că în cadrul procedurii bugetare 2012 ar putea fi explorate modalități inovatoare de mobilizare a investițiilor și de promovare a cercetării și a inovării, cum ar fi mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR);

| 25. | regretă că, având în vedere majorarea limitată a fondurilor destinate programului PROGRESS în PB 2012 comparativ cu bugetul 2011, Comisia nu va fi în măsură să reinstituie suma de 20 de milioane EUR pentru perioada 2011-2013, conform angajamentului său asumat în 2010, pentru a compensa parțial redistribuirea fondurilor PROGRESS în favoarea instrumentului de microfinanțare; reamintește contribuția programului PROGRESS la punerea în aplicare a celor două inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 - „O platformă europeană împotriva sărăciei” și „Tineretul în mișcare”; observă că statele membre, autoritățile locale și regionale, precum și organismele naționale și regionale primesc fonduri în cadrul programului PROGRESS pentru a pune în aplicare măsuri de integrare a dimensiunii de gen în buget; |
| --- | --- |

25.

regretă că, având în vedere majorarea limitată a fondurilor destinate programului PROGRESS în PB 2012 comparativ cu bugetul 2011, Comisia nu va fi în măsură să reinstituie suma de 20 de milioane EUR pentru perioada 2011-2013, conform angajamentului său asumat în 2010, pentru a compensa parțial redistribuirea fondurilor PROGRESS în favoarea instrumentului de microfinanțare; reamintește contribuția programului PROGRESS la punerea în aplicare a celor două inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 - „O platformă europeană împotriva sărăciei” și „Tineretul în mișcare”; observă că statele membre, autoritățile locale și regionale, precum și organismele naționale și regionale primesc fonduri în cadrul programului PROGRESS pentru a pune în aplicare măsuri de integrare a dimensiunii de gen în buget;

| 26. | salută majorarea (+ 5,7 milioane EUR) nivelului total al creditelor de angajament destinate programului-cadru pentru competitivitate și inovare comparativ cu ceea ce fusese prevăzut inițial; își exprimă speranța că această majorare va contribui la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la acest program și la dezvoltarea unor programe specifice și a unor mecanisme de finanțare inovatoare; reamintește, în acest context, rolul esențial pe care îl au IMM-urile în dezvoltarea economică a UE și sprijină, îndeosebi, programul CIP-EIP ca instrument indispensabil pentru redresarea în urma crizei; subliniază necesitatea de a îmbunătăți accesul IMM-urilor la piețele de capital și la diferitele posibilități de finanțare oferite de UE prin simplificarea, accelerarea și debirocratizarea procedurilor de finanțare; |
| --- | --- |

26.

salută majorarea (+ 5,7 milioane EUR) nivelului total al creditelor de angajament destinate programului-cadru pentru competitivitate și inovare comparativ cu ceea ce fusese prevăzut inițial; își exprimă speranța că această majorare va contribui la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la acest program și la dezvoltarea unor programe specifice și a unor mecanisme de finanțare inovatoare; reamintește, în acest context, rolul esențial pe care îl au IMM-urile în dezvoltarea economică a UE și sprijină, îndeosebi, programul CIP-EIP ca instrument indispensabil pentru redresarea în urma crizei; subliniază necesitatea de a îmbunătăți accesul IMM-urilor la piețele de capital și la diferitele posibilități de finanțare oferite de UE prin simplificarea, accelerarea și debirocratizarea procedurilor de finanțare;

| 27. | reiterează importanța pieței unice pentru competitivitatea întreprinderilor din UE și pentru creșterea și stabilitatea economiilor europene și reamintește Comisiei și statelor membre că trebuie asigurate resurse suficiente pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a normelor care reglementează piața unică; |
| --- | --- |

27.

reiterează importanța pieței unice pentru competitivitatea întreprinderilor din UE și pentru creșterea și stabilitatea economiilor europene și reamintește Comisiei și statelor membre că trebuie asigurate resurse suficiente pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a normelor care reglementează piața unică;

| 28. | subliniază valoarea adăugată europeană a investițiilor în transportul transfrontalier, în special a programului TEN-T, care îmbunătățește conexiunile transfrontaliere și intermodale, promovând astfel dezvoltarea economică și ocuparea forței de muncă; reamintind subfinanțarea recurentă a TEN-T, solicită să se pună la dispoziție în acest scop resurse suplimentare, inclusiv prin utilizarea unor surse alternative de finanțare, cum ar fi parteneriatele public-privat (PPP), veniturile alocate și alte tipuri de instrumente financiare; subliniază că fondurile regionale și de coeziune ar trebui strâns corelate cu proiectele TEN-T; |
| --- | --- |

28.

subliniază valoarea adăugată europeană a investițiilor în transportul transfrontalier, în special a programului TEN-T, care îmbunătățește conexiunile transfrontaliere și intermodale, promovând astfel dezvoltarea economică și ocuparea forței de muncă; reamintind subfinanțarea recurentă a TEN-T, solicită să se pună la dispoziție în acest scop resurse suplimentare, inclusiv prin utilizarea unor surse alternative de finanțare, cum ar fi parteneriatele public-privat (PPP), veniturile alocate și alte tipuri de instrumente financiare; subliniază că fondurile regionale și de coeziune ar trebui strâns corelate cu proiectele TEN-T;

| 29. | consideră că, datorită nivelului înalt al valorii sale adăugate europene, sprijinul pentru programul de învățare pe tot parcursul vieții ar trebui să continue și să crească în 2012, având în vedere contribuția sa importantă la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice „Tineretul în mișcare” și „O Uniune a inovării”; subliniază în special că, având în vedere numărul tot mai important al persoanelor care participă la programe de educație pentru adulți în Europa, ar trebui consolidată finanțarea acordată programului Grundtvig, care în prezent reprezintă numai 4 % din fondurile alocate programului de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

29.

consideră că, datorită nivelului înalt al valorii sale adăugate europene, sprijinul pentru programul de învățare pe tot parcursul vieții ar trebui să continue și să crească în 2012, având în vedere contribuția sa importantă la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice „Tineretul în mișcare” și „O Uniune a inovării”; subliniază în special că, având în vedere numărul tot mai important al persoanelor care participă la programe de educație pentru adulți în Europa, ar trebui consolidată finanțarea acordată programului Grundtvig, care în prezent reprezintă numai 4 % din fondurile alocate programului de învățare pe tot parcursul vieții;

| 30. | își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea propusă a creditelor pentru Programul statistic al Uniunii și cu privire la majorarea foarte limitată (sub rata inflației) a cheltuielilor cu personalul în domeniul de politică „Statistică”; subliniază necesitatea imperioasă de a garanta permanent că resursele Eurostat corespund volumului de muncă în creștere și cererilor de calitate sporită în domeniul-cheie al statisticii economice și financiare; |
| --- | --- |

30.

își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea propusă a creditelor pentru Programul statistic al Uniunii și cu privire la majorarea foarte limitată (sub rata inflației) a cheltuielilor cu personalul în domeniul de politică „Statistică”; subliniază necesitatea imperioasă de a garanta permanent că resursele Eurostat corespund volumului de muncă în creștere și cererilor de calitate sporită în domeniul-cheie al statisticii economice și financiare;

| 31. | reamintește că majoritatea noilor competențe ale UE introduse de Tratatul de la Lisabona în sectoare precum politica energetică, spațială și turismul intră în sfera de cuprindere a rubricii 1a; își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că în cazul acestor noi politici Comisia nu propune finanțare suplimentară la trei ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; subliniază că nici Galileo, nici GMES – cele două programe spațiale principale ale UE – nu vor beneficia de finanțare suplimentară până la sfârșitul actualului CFM și că finanțarea programului Galileo va descrește între anii 2011 și 2012; reiterează necesitatea de a introduce anumite măsuri specifice, vizibile în sprijinul turismului, având în vedere relevanța economică a acestui sector, care reprezintă a treia activitate socioeconomică a Europei din punctul de vedere al creării de locuri de muncă și al generării PIB-ului și regretă că Comisia nu propune un nou temei juridic pentru a înlocui cele trei acțiuni pregătitoare în acest domeniu, a căror durată de aplicare nu poate fi extinsă în 2012; solicită alocarea unor resurse adecvate pentru sectorul turismului în 2012 și 2013, precum și în viitorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

31.

reamintește că majoritatea noilor competențe ale UE introduse de Tratatul de la Lisabona în sectoare precum politica energetică, spațială și turismul intră în sfera de cuprindere a rubricii 1a; își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că în cazul acestor noi politici Comisia nu propune finanțare suplimentară la trei ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; subliniază că nici Galileo, nici GMES – cele două programe spațiale principale ale UE – nu vor beneficia de finanțare suplimentară până la sfârșitul actualului CFM și că finanțarea programului Galileo va descrește între anii 2011 și 2012; reiterează necesitatea de a introduce anumite măsuri specifice, vizibile în sprijinul turismului, având în vedere relevanța economică a acestui sector, care reprezintă a treia activitate socioeconomică a Europei din punctul de vedere al creării de locuri de muncă și al generării PIB-ului și regretă că Comisia nu propune un nou temei juridic pentru a înlocui cele trei acțiuni pregătitoare în acest domeniu, a căror durată de aplicare nu poate fi extinsă în 2012; solicită alocarea unor resurse adecvate pentru sectorul turismului în 2012 și 2013, precum și în viitorul cadru financiar multianual;

| 32. | constată că criza a dovedit că sistemele fiscale eficace și care exclud orice posibilitate de fraudă sunt extrem de importante pentru a dispune de finanțe publice solide; subliniază că lupta împotriva fraudei și evaziunii fiscale trebuie să beneficieze de un nivel ridicat de prioritate și că creditele destinate programului Fiscalis trebuie să-i permită să răspundă acestei ambiții; |
| --- | --- |

32.

constată că criza a dovedit că sistemele fiscale eficace și care exclud orice posibilitate de fraudă sunt extrem de importante pentru a dispune de finanțe publice solide; subliniază că lupta împotriva fraudei și evaziunii fiscale trebuie să beneficieze de un nivel ridicat de prioritate și că creditele destinate programului Fiscalis trebuie să-i permită să răspundă acestei ambiții;

| 33. | salută decizia Comisiei de a include în PB, pentru al doilea an consecutiv, credite de plată (50 de milioane EUR) destinate Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); relevă faptul că acest lucru nu asigură doar o vizibilitate sporită a acestui fond, dar permite, de asemenea, evitarea transferurilor de la alte linii bugetare care servesc unor obiective și răspund unor nevoi diferite; așteaptă cu interes prezentarea revizuirii la jumătatea perioadei a Regulamentului FEG de către Comisie, ca mijloc de identificare a unor modalități de accelerare a procedurii de mobilizare a fondului și de simplificare a normelor de gestionare a acestuia; |
| --- | --- |

33.

salută decizia Comisiei de a include în PB, pentru al doilea an consecutiv, credite de plată (50 de milioane EUR) destinate Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); relevă faptul că acest lucru nu asigură doar o vizibilitate sporită a acestui fond, dar permite, de asemenea, evitarea transferurilor de la alte linii bugetare care servesc unor obiective și răspund unor nevoi diferite; așteaptă cu interes prezentarea revizuirii la jumătatea perioadei a Regulamentului FEG de către Comisie, ca mijloc de identificare a unor modalități de accelerare a procedurii de mobilizare a fondului și de simplificare a normelor de gestionare a acestuia;

Rubrica 1b

| 34. | subliniază contribuția decisivă a politicii de coeziune la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, precum și la coeziunea economică, socială și teritorială dintre regiunile UE și statele membre; subliniază că politica de coeziune reprezintă un instrument care contribuie la asigurarea participării tuturor regiunilor UE la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și la sprijinirea investițiilor regionale care vizează punerea în aplicare a tuturor inițiativelor emblematice; prin urmare, consideră că politica de coeziune ar trebui să rămână o politică de investiții la nivelul întregii UE, accesibilă tuturor regiunilor și cetățenilor Uniunii, păstrându-și în același timp caracterul redistributiv și obiectivul de reducere a disparităților regionale; |
| --- | --- |

34.

subliniază contribuția decisivă a politicii de coeziune la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, precum și la coeziunea economică, socială și teritorială dintre regiunile UE și statele membre; subliniază că politica de coeziune reprezintă un instrument care contribuie la asigurarea participării tuturor regiunilor UE la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și la sprijinirea investițiilor regionale care vizează punerea în aplicare a tuturor inițiativelor emblematice; prin urmare, consideră că politica de coeziune ar trebui să rămână o politică de investiții la nivelul întregii UE, accesibilă tuturor regiunilor și cetățenilor Uniunii, păstrându-și în același timp caracterul redistributiv și obiectivul de reducere a disparităților regionale;

| 35. | constată că cheltuielile totale de la rubrica 1b sunt estimate la 52 739 de milioane EUR în credite de angajament, ceea ce reprezintă o creștere de 3,4 % comparativ cu 2011, care este în deplină conformitate cu creditele puse la dispoziție în CFM 2007-2013, ținându-se seama de ultima ajustare din 2010 în favoarea anumitor state membre; remarcă faptul că marja disponibilă în continuare (22,1 milioane EUR) în cadrul plafonului provine în principal din fondurile alocate pentru asistență tehnică și reprezintă numai 0,04 % din totalul fondurilor alocate la această rubrică; |
| --- | --- |

35.

constată că cheltuielile totale de la rubrica 1b sunt estimate la 52 739 de milioane EUR în credite de angajament, ceea ce reprezintă o creștere de 3,4 % comparativ cu 2011, care este în deplină conformitate cu creditele puse la dispoziție în CFM 2007-2013, ținându-se seama de ultima ajustare din 2010 în favoarea anumitor state membre; remarcă faptul că marja disponibilă în continuare (22,1 milioane EUR) în cadrul plafonului provine în principal din fondurile alocate pentru asistență tehnică și reprezintă numai 0,04 % din totalul fondurilor alocate la această rubrică;

| 36. | salută majorarea cu 8,4 % a CP până la suma de 45 134 de milioane EUR propusă pentru 2012 comparativ cu 2011 și consideră că această majorare va permite o relansare rapidă a ritmului execuției programelor după o demarare inițială foarte lentă a programelor la începutul perioadei 2007-2013; subliniază că această majorare ar trebui, de asemenea, să facă posibilă satisfacerea necesităților de finanțare suplimentară care decurg din schimbările legislative recente, aprobarea tuturor sistemelor de gestiune și de control și încheierea programelor 2000-2006; |
| --- | --- |

36.

salută majorarea cu 8,4 % a CP până la suma de 45 134 de milioane EUR propusă pentru 2012 comparativ cu 2011 și consideră că această majorare va permite o relansare rapidă a ritmului execuției programelor după o demarare inițială foarte lentă a programelor la începutul perioadei 2007-2013; subliniază că această majorare ar trebui, de asemenea, să facă posibilă satisfacerea necesităților de finanțare suplimentară care decurg din schimbările legislative recente, aprobarea tuturor sistemelor de gestiune și de control și încheierea programelor 2000-2006;

| 37. | subliniază, prin urmare, că acest nivel de plăți reprezintă minimul necesar și respectă pe deplin principiile unui proces bugetar realist, ținând seama în mod adecvat de profilul general de plată preconizat pentru această perioadă, de previziunile disponibile ale statelor membre privind cererile de plată care urmează a fi trimise Comisiei și de necesitatea de a reduce discrepanțele dintre angajamente și plăți; subliniază faptul că aceste fluxuri de numerar vor contribui, de asemenea, la redresarea mai rapidă a economiei europene și la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 la nivel regional; așadar, se va opune cu strictețe oricărei eventuale reduceri a nivelului de plăți comparativ cu nivelul propus de Comisie în proiectul său de buget; |
| --- | --- |

37.

subliniază, prin urmare, că acest nivel de plăți reprezintă minimul necesar și respectă pe deplin principiile unui proces bugetar realist, ținând seama în mod adecvat de profilul general de plată preconizat pentru această perioadă, de previziunile disponibile ale statelor membre privind cererile de plată care urmează a fi trimise Comisiei și de necesitatea de a reduce discrepanțele dintre angajamente și plăți; subliniază faptul că aceste fluxuri de numerar vor contribui, de asemenea, la redresarea mai rapidă a economiei europene și la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 la nivel regional; așadar, se va opune cu strictețe oricărei eventuale reduceri a nivelului de plăți comparativ cu nivelul propus de Comisie în proiectul său de buget;

| 38. | solicită Comisiei să colecteze date demografice privind beneficiarii politicii de coeziune, îndeosebi ai Fondului social european, cu scopul de a monitoriza impactul real al fondurilor acordate pentru dezvoltarea capitalului uman și pentru inserția pe piața muncii, ținând seama de problema extrem de îngrijorătoare a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să colecteze date demografice privind beneficiarii politicii de coeziune, îndeosebi ai Fondului social european, cu scopul de a monitoriza impactul real al fondurilor acordate pentru dezvoltarea capitalului uman și pentru inserția pe piața muncii, ținând seama de problema extrem de îngrijorătoare a șomajului în rândul tinerilor;

| 39. | solicită Comisiei să își continue cooperarea strânsă cu statele membre care au o rată de absorbție scăzută, pentru a îmbunătăți în continuare situația privind absorbția pe teren; solicită, prin urmare, să se promoveze în continuare posibilitatea învățării reciproce, schimbul de bune practici și consolidarea capacităților administrative în statele membre, precum și în țările candidate, acordându-se atenție bunei funcționări a Instrumentului de asistență pentru preaderare care sprijină pregătirile țărilor respective în vederea punerii în aplicare a programelor comunitare; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să își continue cooperarea strânsă cu statele membre care au o rată de absorbție scăzută, pentru a îmbunătăți în continuare situația privind absorbția pe teren; solicită, prin urmare, să se promoveze în continuare posibilitatea învățării reciproce, schimbul de bune practici și consolidarea capacităților administrative în statele membre, precum și în țările candidate, acordându-se atenție bunei funcționări a Instrumentului de asistență pentru preaderare care sprijină pregătirile țărilor respective în vederea punerii în aplicare a programelor comunitare;

| 40. | solicită, de asemenea, Comisiei să își continue reflecția cu privire la modul în care poate fi simplificat sistemul complex de norme și cerințe impuse de UE și/sau de legislația națională și la modul în care pot fi reduse obligațiile birocratice, pentru a acorda o prioritate considerabil mai mare realizării obiectivelor specifice, pe lângă aspectele legislative și normative, fără însă a se neglija principiile transparenței, responsabilității și bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

40.

solicită, de asemenea, Comisiei să își continue reflecția cu privire la modul în care poate fi simplificat sistemul complex de norme și cerințe impuse de UE și/sau de legislația națională și la modul în care pot fi reduse obligațiile birocratice, pentru a acorda o prioritate considerabil mai mare realizării obiectivelor specifice, pe lângă aspectele legislative și normative, fără însă a se neglija principiile transparenței, responsabilității și bunei gestiuni financiare;

Rubrica 2

| 41. | remarcă faptul că în PB 2012 se propune majorarea creditelor de angajament cu 2,6 %, până la suma de 60 158 de milioane EUR, și a creditelor de plată cu 2,8 %, până la suma de 57 948 de milioane EUR, comparativ cu bugetul 2011; subliniază că aceste majorări se situează sub nivelul general al majorării propuse de Comisie pentru buget în ansamblul său; |
| --- | --- |

41.

remarcă faptul că în PB 2012 se propune majorarea creditelor de angajament cu 2,6 %, până la suma de 60 158 de milioane EUR, și a creditelor de plată cu 2,8 %, până la suma de 57 948 de milioane EUR, comparativ cu bugetul 2011; subliniază că aceste majorări se situează sub nivelul general al majorării propuse de Comisie pentru buget în ansamblul său;

| 42. | constată că aceste majorări reprezintă, în primul rând, consecința procesului continuu de introducere treptată a plăților directe către noile state membre și a necesităților suplimentare ale dezvoltării rurale; subliniază faptul că intervențiile la nivelul pieței se mențin la un nivel aproape identic cu cel înregistrat în exercițiul bugetar 2011, în timp ce volatilitatea prețurilor și instabilitatea anumitor piețe continuă să afecteze sectorul agricol; solicită Comisiei să elaboreze propuneri privind o abordare pe termen mai lung pentru toate sectoarele agricole, precum și propuneri concrete pentru soluționarea problemei volatilității prețurilor pe piețele aferente; |
| --- | --- |

42.

constată că aceste majorări reprezintă, în primul rând, consecința procesului continuu de introducere treptată a plăților directe către noile state membre și a necesităților suplimentare ale dezvoltării rurale; subliniază faptul că intervențiile la nivelul pieței se mențin la un nivel aproape identic cu cel înregistrat în exercițiul bugetar 2011, în timp ce volatilitatea prețurilor și instabilitatea anumitor piețe continuă să afecteze sectorul agricol; solicită Comisiei să elaboreze propuneri privind o abordare pe termen mai lung pentru toate sectoarele agricole, precum și propuneri concrete pentru soluționarea problemei volatilității prețurilor pe piețele aferente;

| 43. | constată că scrisoarea rectificativă tradițională referitoare la agricultură care urmează să fie prezentată în toamna anului 2011 va permite ajustarea estimărilor actuale pe baza unei evaluări mai precise a nevoilor reale; în acest context, atrage atenția asupra nivelului final al veniturilor alocate care vor fi disponibile în 2012 (veniturile rezultate din corecțiile financiare efectuate în temeiul deciziilor de verificare a conformității conturilor, din nereguli și din prelevările pentru lapte) și care va determina, în cele din urmă, nivelul noilor credite care urmează a fi înscrise în bugetul 2012; preconizează că marja actuală rămasă (651,6 milioane EUR) ar trebui să fie suficientă pentru a acoperi necesitățile de la această rubrică, în afara cazului în care apar situații neprevăzute; |
| --- | --- |

43.

constată că scrisoarea rectificativă tradițională referitoare la agricultură care urmează să fie prezentată în toamna anului 2011 va permite ajustarea estimărilor actuale pe baza unei evaluări mai precise a nevoilor reale; în acest context, atrage atenția asupra nivelului final al veniturilor alocate care vor fi disponibile în 2012 (veniturile rezultate din corecțiile financiare efectuate în temeiul deciziilor de verificare a conformității conturilor, din nereguli și din prelevările pentru lapte) și care va determina, în cele din urmă, nivelul noilor credite care urmează a fi înscrise în bugetul 2012; preconizează că marja actuală rămasă (651,6 milioane EUR) ar trebui să fie suficientă pentru a acoperi necesitățile de la această rubrică, în afara cazului în care apar situații neprevăzute;

| 44. | subliniază că, pe parcursul ultimelor exerciții, autoritatea bugetară a avut posibilitatea, datorită unor circumstanțe specifice, să folosească fondurile nealocate (marja) disponibile în cadrul plafonului de la această rubrică pentru a ajunge la un acord global cu privire la bugetele anuale, prin aplicarea prevederilor punctului 23 din AII; |
| --- | --- |

44.

subliniază că, pe parcursul ultimelor exerciții, autoritatea bugetară a avut posibilitatea, datorită unor circumstanțe specifice, să folosească fondurile nealocate (marja) disponibile în cadrul plafonului de la această rubrică pentru a ajunge la un acord global cu privire la bugetele anuale, prin aplicarea prevederilor punctului 23 din AII;

| 45. | susține sprijinirea în continuare a programelor de încurajare a consumului de fructe în școli, precum și a programului de ajutorare a persoanelor defavorizate; regretă, în schimb, reducerea fondurilor alocate în buget pentru sistemul de distribuire a laptelui în școli și este preocupat de reducerile fondurilor alocate măsurilor veterinare și fitosanitare; |
| --- | --- |

45.

susține sprijinirea în continuare a programelor de încurajare a consumului de fructe în școli, precum și a programului de ajutorare a persoanelor defavorizate; regretă, în schimb, reducerea fondurilor alocate în buget pentru sistemul de distribuire a laptelui în școli și este preocupat de reducerile fondurilor alocate măsurilor veterinare și fitosanitare;

| 46. | solicită reducerea suplimentară a restituirilor la export și regretă subvenționarea continuă a producției de tutun în UE, care contravine obiectivelor politicii UE în materie de sănătate; |
| --- | --- |

46.

solicită reducerea suplimentară a restituirilor la export și regretă subvenționarea continuă a producției de tutun în UE, care contravine obiectivelor politicii UE în materie de sănătate;

| 47. | subliniază că o parte din cheltuielile de la rubrica 2 au o contribuție la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020; subliniază că obiectivele prioritare ale acestei strategii – creșterea și ocuparea forței de muncă – sunt, de asemenea, îndeplinite prin intermediul programelor de dezvoltare rurală; consideră că securitatea alimentară și sustenabilitatea reprezintă două provocări principale pentru PAC; reamintește că ar fi mai bine ca ajutoarele directe să țină seama de obiectivele sociale și de mediu și solicită o PAC mai durabilă, care să contribuie într-o mai mare măsură la abordarea provocărilor cu care se confruntă UE în domeniul mediului, inclusiv în ceea ce privește poluarea apei, fără a compromite competitivitatea agricultorilor din UE; |
| --- | --- |

47.

subliniază că o parte din cheltuielile de la rubrica 2 au o contribuție la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020; subliniază că obiectivele prioritare ale acestei strategii – creșterea și ocuparea forței de muncă – sunt, de asemenea, îndeplinite prin intermediul programelor de dezvoltare rurală; consideră că securitatea alimentară și sustenabilitatea reprezintă două provocări principale pentru PAC; reamintește că ar fi mai bine ca ajutoarele directe să țină seama de obiectivele sociale și de mediu și solicită o PAC mai durabilă, care să contribuie într-o mai mare măsură la abordarea provocărilor cu care se confruntă UE în domeniul mediului, inclusiv în ceea ce privește poluarea apei, fără a compromite competitivitatea agricultorilor din UE;

| 48. | salută, în acest context, majorarea creditelor alocate programului LIFE+ (+ 4,3 % pentru creditele de angajament și + 1,9 % pentru creditele de plată), care acordă prioritate doar proiectelor din domeniul mediului și al combaterii schimbărilor climatice; reamintește că problemele de mediu și soluțiile lor nu se opresc la frontierele naționale, astfel încât abordarea lor la nivelul UE este evidentă; subliniază totuși că creditele alocate programului LIFE+ rămân la un nivel destul de limitat; |
| --- | --- |

48.

salută, în acest context, majorarea creditelor alocate programului LIFE+ (+ 4,3 % pentru creditele de angajament și + 1,9 % pentru creditele de plată), care acordă prioritate doar proiectelor din domeniul mediului și al combaterii schimbărilor climatice; reamintește că problemele de mediu și soluțiile lor nu se opresc la frontierele naționale, astfel încât abordarea lor la nivelul UE este evidentă; subliniază totuși că creditele alocate programului LIFE+ rămân la un nivel destul de limitat;

| 49. | subliniază faptul că eficiența energetică, combaterea schimbărilor climatice și promovarea energiei regenerabile sunt priorități transversale care pot fi finanțate în cadrul mai multor rubrici ale bugetului UE și că Parlamentul va acorda o atenție specifică finanțării acestora prin intermediul fiecărei linii bugetare în parte și în general; îndeamnă Comisia să asigure în continuare integrarea acestor priorități, precum și a protecției resurselor de apă și a conservării biodiversității, în alte domenii de politici, inclusiv în sprijinul financiar acordat de UE țărilor în curs de dezvoltare; consideră că punerea în aplicare corespunzătoare a legislației în vigoare în aceste domenii este crucială și, prin urmare, solicită Comisiei să analizeze cu atenție dacă sunt necesare resurse suplimentare pentru o examinare temeinică a punerii în aplicare a legislației UE în domeniul mediului și să-i prezinte Parlamentului concluziile sale; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că eficiența energetică, combaterea schimbărilor climatice și promovarea energiei regenerabile sunt priorități transversale care pot fi finanțate în cadrul mai multor rubrici ale bugetului UE și că Parlamentul va acorda o atenție specifică finanțării acestora prin intermediul fiecărei linii bugetare în parte și în general; îndeamnă Comisia să asigure în continuare integrarea acestor priorități, precum și a protecției resurselor de apă și a conservării biodiversității, în alte domenii de politici, inclusiv în sprijinul financiar acordat de UE țărilor în curs de dezvoltare; consideră că punerea în aplicare corespunzătoare a legislației în vigoare în aceste domenii este crucială și, prin urmare, solicită Comisiei să analizeze cu atenție dacă sunt necesare resurse suplimentare pentru o examinare temeinică a punerii în aplicare a legislației UE în domeniul mediului și să-i prezinte Parlamentului concluziile sale;

| 50. | subliniază că, datorită importanței politice a politicii comune în domeniul pescuitului, ar trebui păstrate și menținute la același nivel finanțarea și acțiunile existente în acest domeniu, nu în ultimul rând în perspectiva reformei sale viitoare; consideră că finanțarea politicii maritime integrate, care ar trebui să ajungă la un nivel adecvat în 2012, nu ar trebui să se realizeze în detrimentul finanțării altor acțiuni și programe în domeniul pescuitului din cadrul rubricii 2; consideră, în plus, că este crucial să se monitorizeze în continuare dimensiunile flotei europene de pescuit, acordând statelor membre sprijinul necesar în acest scop, și în special să se combată pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); consideră că gestionarea eficace a pescuitului este de o importanță crucială pentru conservarea rezervelor de pește și prevenirea pescuitului excesiv; |
| --- | --- |

50.

subliniază că, datorită importanței politice a politicii comune în domeniul pescuitului, ar trebui păstrate și menținute la același nivel finanțarea și acțiunile existente în acest domeniu, nu în ultimul rând în perspectiva reformei sale viitoare; consideră că finanțarea politicii maritime integrate, care ar trebui să ajungă la un nivel adecvat în 2012, nu ar trebui să se realizeze în detrimentul finanțării altor acțiuni și programe în domeniul pescuitului din cadrul rubricii 2; consideră, în plus, că este crucial să se monitorizeze în continuare dimensiunile flotei europene de pescuit, acordând statelor membre sprijinul necesar în acest scop, și în special să se combată pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); consideră că gestionarea eficace a pescuitului este de o importanță crucială pentru conservarea rezervelor de pește și prevenirea pescuitului excesiv;

Rubrica 3a

| 51. | constată că majorarea globală a finanțării propusă în PB 2012 pentru acțiunile prevăzute la această rubrică comparativ cu bugetul 2011 (+ 17,7 % pentru creditele de angajament și + 6,8 % pentru creditele de plată) este coerentă cu creșterea ambițiilor UE în domeniul libertății, securității și justiției, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona și Programului de la Stockholm (2010-2014), adoptat de Consiliul European în decembrie 2009; |
| --- | --- |

51.

constată că majorarea globală a finanțării propusă în PB 2012 pentru acțiunile prevăzute la această rubrică comparativ cu bugetul 2011 (+ 17,7 % pentru creditele de angajament și + 6,8 % pentru creditele de plată) este coerentă cu creșterea ambițiilor UE în domeniul libertății, securității și justiției, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona și Programului de la Stockholm (2010-2014), adoptat de Consiliul European în decembrie 2009;

| 52. | remarcă faptul că aceste majorări sunt legate în principal de trei din cele patru programe din domeniul solidarității și al gestionării fluxurilor migratorii: Fondul pentru frontierele externe (+ 38 %), Fondul european de returnare (+ 43 %) și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe (+ 24 %); subliniază, cu toate acestea, că majorările prevăzute în cadrul acestei rubrici pentru 2012 sunt doar rezultatul defalcării anuale a creditelor totale multianuale care au fost convenite de Parlament și Consiliu în momentul adoptării acestor programe și acțiuni; |
| --- | --- |

52.

remarcă faptul că aceste majorări sunt legate în principal de trei din cele patru programe din domeniul solidarității și al gestionării fluxurilor migratorii: Fondul pentru frontierele externe (+ 38 %), Fondul european de returnare (+ 43 %) și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe (+ 24 %); subliniază, cu toate acestea, că majorările prevăzute în cadrul acestei rubrici pentru 2012 sunt doar rezultatul defalcării anuale a creditelor totale multianuale care au fost convenite de Parlament și Consiliu în momentul adoptării acestor programe și acțiuni;

| 53. | își exprimă profundul regret față de mesajul de respingere pe care Comisia îl transmite refugiaților majorând substanțial creditele destinate Fondului pentru frontierele externe și Fondului european de returnare și menținând creditele destinate Fondului european pentru refugiați la același nivel ca în 2011; consideră că UE ar trebui să adopte o poziție mai primitoare față de refugiați, în special având în vedere războiul din Libia și continuarea represiunilor severe ale demonstranților în mai multe țări arabe; |
| --- | --- |

53.

își exprimă profundul regret față de mesajul de respingere pe care Comisia îl transmite refugiaților majorând substanțial creditele destinate Fondului pentru frontierele externe și Fondului european de returnare și menținând creditele destinate Fondului european pentru refugiați la același nivel ca în 2011; consideră că UE ar trebui să adopte o poziție mai primitoare față de refugiați, în special având în vedere războiul din Libia și continuarea represiunilor severe ale demonstranților în mai multe țări arabe;

| 54. | prin urmare, își exprimă dubiile profunde cu privire la faptul că PB prezentat de Comisie reprezintă un răspuns adecvat și actualizat la provocările curente cu care se confruntă UE, nu în ultimul rând în contextul evenimentelor aflate în desfășurare în sudul Mediteranei; își reiterează solicitarea fermă de a se asigura un răspuns adecvat și echilibrat la aceste provocări, în vederea gestionării migrației legale și reducerii migrației ilegale; remarcând obligația statelor membre ale UE de a respecta legislația în vigoare a UE, subliniază că este necesar să se pună la dispoziție fonduri și instrumente de sprijin suficiente pentru situațiile de urgență, cu respectarea deplină a normelor de protecție internă și a drepturilor omului și în spiritul solidarității între toate statele membre; subliniază, în special, rolul jucat de Fondul european pentru refugiați și sprijinul oferit prin intermediul acestuia, inclusiv măsurile de urgență în cazul unor afluxuri masive de refugiați, și regretă profund că nu a fost propusă de către Comisie o majorare pentru acest fond comparativ cu nivelul de finanțare propus inițial în programarea financiară; |
| --- | --- |

54.

prin urmare, își exprimă dubiile profunde cu privire la faptul că PB prezentat de Comisie reprezintă un răspuns adecvat și actualizat la provocările curente cu care se confruntă UE, nu în ultimul rând în contextul evenimentelor aflate în desfășurare în sudul Mediteranei; își reiterează solicitarea fermă de a se asigura un răspuns adecvat și echilibrat la aceste provocări, în vederea gestionării migrației legale și reducerii migrației ilegale; remarcând obligația statelor membre ale UE de a respecta legislația în vigoare a UE, subliniază că este necesar să se pună la dispoziție fonduri și instrumente de sprijin suficiente pentru situațiile de urgență, cu respectarea deplină a normelor de protecție internă și a drepturilor omului și în spiritul solidarității între toate statele membre; subliniază, în special, rolul jucat de Fondul european pentru refugiați și sprijinul oferit prin intermediul acestuia, inclusiv măsurile de urgență în cazul unor afluxuri masive de refugiați, și regretă profund că nu a fost propusă de către Comisie o majorare pentru acest fond comparativ cu nivelul de finanțare propus inițial în programarea financiară;

| 55. | ia act de solicitările repetate ale Consiliului European de a consolida capacitatea operațională și rolul FRONTEX în această perioadă în care presiunea migratorie devine tot mai puternică; solicită Comisiei să prezinte totalitatea implicațiilor revizuirii mandatului FRONTEX pentru bugetul 2012 și să ofere o imagine mai clară a participării financiare a statelor membre la funcționarea acestei agenții; |
| --- | --- |

55.

ia act de solicitările repetate ale Consiliului European de a consolida capacitatea operațională și rolul FRONTEX în această perioadă în care presiunea migratorie devine tot mai puternică; solicită Comisiei să prezinte totalitatea implicațiilor revizuirii mandatului FRONTEX pentru bugetul 2012 și să ofere o imagine mai clară a participării financiare a statelor membre la funcționarea acestei agenții;

| 56. | constată că, în urma prezentării următoarelor etape tehnice, creditele destinate SIS II în 2011 plasate în rezervă au fost eliberate de autoritatea bugetară; subliniază faptul că autoritatea bugetară va continua să monitorizeze îndeaproape evoluțiile viitoare ale SIS II și își rezervă dreptul de a acționa după cum se dovedește necesar; |
| --- | --- |

56.

constată că, în urma prezentării următoarelor etape tehnice, creditele destinate SIS II în 2011 plasate în rezervă au fost eliberate de autoritatea bugetară; subliniază faptul că autoritatea bugetară va continua să monitorizeze îndeaproape evoluțiile viitoare ale SIS II și își rezervă dreptul de a acționa după cum se dovedește necesar;

Rubrica 3b

| 57. | reamintește că rubrica 3b, deși reprezintă rubrica din CFM cu cel mai redus nivel de credite alocate, cuprinde aspecte foarte importante pentru cetățenii europeni, cum ar fi tineretul, programele educaționale și culturale, sănătatea publică, protecția consumatorilor, instrumentul de protecție civilă și politica în domeniul comunicării; |
| --- | --- |

57.

reamintește că rubrica 3b, deși reprezintă rubrica din CFM cu cel mai redus nivel de credite alocate, cuprinde aspecte foarte importante pentru cetățenii europeni, cum ar fi tineretul, programele educaționale și culturale, sănătatea publică, protecția consumatorilor, instrumentul de protecție civilă și politica în domeniul comunicării;

| 58. | regretă profund faptul că se recurge, pentru al treilea an consecutiv, la reducerea nivelului total al creditelor alocate la această rubrică, CA fiind reduse cu 0,1 % (până la suma de 683,5 milioane EUR), iar CP fiind reduse cu 0,3 % (până la suma de 645,7 milioane EUR) comparativ cu bugetul 2011 (cu excepția Fondului de solidaritate al UE), marja rămasă fiind de 15,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

58.

regretă profund faptul că se recurge, pentru al treilea an consecutiv, la reducerea nivelului total al creditelor alocate la această rubrică, CA fiind reduse cu 0,1 % (până la suma de 683,5 milioane EUR), iar CP fiind reduse cu 0,3 % (până la suma de 645,7 milioane EUR) comparativ cu bugetul 2011 (cu excepția Fondului de solidaritate al UE), marja rămasă fiind de 15,5 milioane EUR;

| 59. | consideră că programele și acțiunile din cadrul acestei rubrici joacă un rol important în realizarea obiectivelor prioritare și a inițiativelor emblematice ale strategiei Europa 2020; reiterează faptul că educația, formarea profesională și cultura au o valoare economică, întrucât contribuie semnificativ la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă de calitate și sprijină dezvoltarea cetățeniei active; |
| --- | --- |

59.

consideră că programele și acțiunile din cadrul acestei rubrici joacă un rol important în realizarea obiectivelor prioritare și a inițiativelor emblematice ale strategiei Europa 2020; reiterează faptul că educația, formarea profesională și cultura au o valoare economică, întrucât contribuie semnificativ la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă de calitate și sprijină dezvoltarea cetățeniei active;

| 60. | subliniază faptul că marja foarte redusă disponibilă va permite un spațiu de manevră limitat atunci când se propun noi acțiuni sau se adoptă decizii privind consolidarea finanțării priorităților care au o relevanță directă pentru cetățeni; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că marja foarte redusă disponibilă va permite un spațiu de manevră limitat atunci când se propun noi acțiuni sau se adoptă decizii privind consolidarea finanțării priorităților care au o relevanță directă pentru cetățeni;

| 61. | ia act în mod corespunzător de propunerea Comisiei privind o majorare cu 8 milioane EUR, comparativ cu programarea financiară inițială, a creditelor prevăzute în 2012 pentru programul „Tineretul în acțiune” (134,6 milioane EUR în 2012), program care constituie unul dintre principalele instrumente ale inițiativei emblematice „Tineretul în mișcare” și oferă sprijin pentru experiențele de învățare non-formală și pentru promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

61.

ia act în mod corespunzător de propunerea Comisiei privind o majorare cu 8 milioane EUR, comparativ cu programarea financiară inițială, a creditelor prevăzute în 2012 pentru programul „Tineretul în acțiune” (134,6 milioane EUR în 2012), program care constituie unul dintre principalele instrumente ale inițiativei emblematice „Tineretul în mișcare” și oferă sprijin pentru experiențele de învățare non-formală și pentru promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor;

| 62. | regretă că nu au fost planificate eforturi similare pentru programe precum MEDIA și Cultura 2007, deși acestea contribuie în mod semnificativ la bogăția și diversitatea culturii europene și sprijină acțiunile care nu ar beneficia de finanțarea exclusivă a statelor membre; |
| --- | --- |

62.

regretă că nu au fost planificate eforturi similare pentru programe precum MEDIA și Cultura 2007, deși acestea contribuie în mod semnificativ la bogăția și diversitatea culturii europene și sprijină acțiunile care nu ar beneficia de finanțarea exclusivă a statelor membre;

| 63. | regretă că în proiectul său de buget 2012 Comisia nu a propus niciun program specific care să promoveze sportul, deși sportul reprezintă în prezent o competență de sine stătătoare a Uniunii conform dispozițiilor Tratatului de la Lisabona; consideră că în bugetul 2012 vor fi totuși disponibile credite, deși în cuantum limitat; |
| --- | --- |

63.

regretă că în proiectul său de buget 2012 Comisia nu a propus niciun program specific care să promoveze sportul, deși sportul reprezintă în prezent o competență de sine stătătoare a Uniunii conform dispozițiilor Tratatului de la Lisabona; consideră că în bugetul 2012 vor fi totuși disponibile credite, deși în cuantum limitat;

| 64. | salută majorările destinate programului pentru sănătate publică, întrucât sănătatea publică a devenit o forță motrice esențială a competitivității în societățile europene în îmbătrânire; recunoaște eforturile Comisiei de a identifica soluții financiare pentru continuarea campaniilor importante de educație, cum ar fi campania HELP pentru o viață fără tutun; |
| --- | --- |

64.

salută majorările destinate programului pentru sănătate publică, întrucât sănătatea publică a devenit o forță motrice esențială a competitivității în societățile europene în îmbătrânire; recunoaște eforturile Comisiei de a identifica soluții financiare pentru continuarea campaniilor importante de educație, cum ar fi campania HELP pentru o viață fără tutun;

| 65. | regretă diminuarea finanțării instrumentului financiar de protecție civilă comparativ cu programarea financiară (– 1,8 milioane EUR mai puțin) și solicită Comisiei să ofere explicații suplimentare privind această reducere, având în vedere că protecția civilă reprezintă în prezent o nouă competență a UE; |
| --- | --- |

65.

regretă diminuarea finanțării instrumentului financiar de protecție civilă comparativ cu programarea financiară (– 1,8 milioane EUR mai puțin) și solicită Comisiei să ofere explicații suplimentare privind această reducere, având în vedere că protecția civilă reprezintă în prezent o nouă competență a UE;

| 66. | reamintește că Spațiile publice europene trebuie să aibă o linie bugetară separată pentru a asigura transparența și participarea deplină a Parlamentului European și a deputaților săi; regretă propunerea Comisiei de a elimina această linie și de a integra creditele destinate SPE în linia bugetară aferentă reprezentanțelor Comisiei; reamintește că Spațiile publice europene sunt administrate în comun de Comisie și Parlament și, prin urmare, bugetul acestora ar trebui să fie separat de bugetul reprezentanțelor Comisiei, la fel ca în bugetele 2010 și 2011; subliniază că Parlamentul nu va accepta nicio încercare de modificare a poziției autorităților bugetare în această problemă; |
| --- | --- |

66.

reamintește că Spațiile publice europene trebuie să aibă o linie bugetară separată pentru a asigura transparența și participarea deplină a Parlamentului European și a deputaților săi; regretă propunerea Comisiei de a elimina această linie și de a integra creditele destinate SPE în linia bugetară aferentă reprezentanțelor Comisiei; reamintește că Spațiile publice europene sunt administrate în comun de Comisie și Parlament și, prin urmare, bugetul acestora ar trebui să fie separat de bugetul reprezentanțelor Comisiei, la fel ca în bugetele 2010 și 2011; subliniază că Parlamentul nu va accepta nicio încercare de modificare a poziției autorităților bugetare în această problemă;

Rubrica 4

| 67. | ia act de majorarea cu 2,9 % și, respectiv, cu 0,8 % a creditelor de angajament și a creditelor de plată solicitate în PB 2012 comparativ cu bugetul 2011 – până la suma de 9 009,3 milioane EUR și, respectiv, de 7 293,7 milioane EUR (ținându-se seama de Rezerva pentru ajutoare de urgență); subliniază că aceste majorări se situează sub nivelul general al majorării propuse de Comisie pentru buget în ansamblul său; |
| --- | --- |

67.

ia act de majorarea cu 2,9 % și, respectiv, cu 0,8 % a creditelor de angajament și a creditelor de plată solicitate în PB 2012 comparativ cu bugetul 2011 – până la suma de 9 009,3 milioane EUR și, respectiv, de 7 293,7 milioane EUR (ținându-se seama de Rezerva pentru ajutoare de urgență); subliniază că aceste majorări se situează sub nivelul general al majorării propuse de Comisie pentru buget în ansamblul său;

| 68. | reamintește că până în prezent Comisia nu a restituit fondurile (240 de milioane) utilizate pentru mecanismul alimentar, destinate inițial rubricii 4, în special Instrumentului de stabilitate, conform solicitării Comisiei pentru bugete de la punctul 28 din Raportul A7-0038/2009 adoptat la 12 octombrie 2009; |
| --- | --- |

68.

reamintește că până în prezent Comisia nu a restituit fondurile (240 de milioane) utilizate pentru mecanismul alimentar, destinate inițial rubricii 4, în special Instrumentului de stabilitate, conform solicitării Comisiei pentru bugete de la punctul 28 din Raportul A7-0038/2009 adoptat la 12 octombrie 2009;

| 69. | este ferm convins că trebuie depus un efort deosebit și concret pentru a folosi în mod optim și coordonat toate instrumentele europene disponibile (nu numai pachetele financiare disponibile în cadrul bugetului UE, ci și instrumentele gestionate de BEI, BERD etc.) și acțiunile statelor membre; subliniază că trebuie îmbunătățită în continuare flexibilitatea în programarea și punerea în aplicare a instrumentelor UE pentru a face posibilă o abordare corespunzătoare și eficace a crizelor politice și umanitare din țările terțe fără a pune totuși în pericol angajamentele și prioritățile politice pe termen lung; solicită în acest sens Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă și Băncii Europene de Investiții să își coordoneze eforturile în vederea asigurării unei focalizări și a unei eficacități maxime ale obiectivelor acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

69.

este ferm convins că trebuie depus un efort deosebit și concret pentru a folosi în mod optim și coordonat toate instrumentele europene disponibile (nu numai pachetele financiare disponibile în cadrul bugetului UE, ci și instrumentele gestionate de BEI, BERD etc.) și acțiunile statelor membre; subliniază că trebuie îmbunătățită în continuare flexibilitatea în programarea și punerea în aplicare a instrumentelor UE pentru a face posibilă o abordare corespunzătoare și eficace a crizelor politice și umanitare din țările terțe fără a pune totuși în pericol angajamentele și prioritățile politice pe termen lung; solicită în acest sens Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă și Băncii Europene de Investiții să își coordoneze eforturile în vederea asigurării unei focalizări și a unei eficacități maxime ale obiectivelor acțiunii externe a UE;

| 70. | consideră că UE are datoria de construi o abordare adecvată și cuprinzătoare a evoluțiilor politice recente din țările mediteraneene învecinate și de a oferi sprijin și asistență mișcărilor care vizează apărarea valorilor democratice și instituirea statului de drept; reiterează faptul că suplimentarea asistenței financiare acordate acestor țări nu trebuie să se facă în detrimentul priorităților și instrumentelor care vizează țările vecine din Europa de Est; |
| --- | --- |

70.

consideră că UE are datoria de construi o abordare adecvată și cuprinzătoare a evoluțiilor politice recente din țările mediteraneene învecinate și de a oferi sprijin și asistență mișcărilor care vizează apărarea valorilor democratice și instituirea statului de drept; reiterează faptul că suplimentarea asistenței financiare acordate acestor țări nu trebuie să se facă în detrimentul priorităților și instrumentelor care vizează țările vecine din Europa de Est;

| 71. | este foarte preocupat, din acest punct de vedere, de faptul că marja propusă la rubrica 4 – în valoare de 246,7 milioane EUR –, deși depășește cu mult marja prevăzută cu ocazia actualizării programării financiare în ianuarie 2011 (132,2 milioane EUR), poate fi insuficientă pentru a aborda noile necesități de la rubrica 4, întrucât pare să se bazeze pe reduceri ale finanțării destinate unor programe majore ale UE; este hotărât să facă o verificare și o analiză suplimentară a impactului acestor reduceri; |
| --- | --- |

71.

este foarte preocupat, din acest punct de vedere, de faptul că marja propusă la rubrica 4 – în valoare de 246,7 milioane EUR –, deși depășește cu mult marja prevăzută cu ocazia actualizării programării financiare în ianuarie 2011 (132,2 milioane EUR), poate fi insuficientă pentru a aborda noile necesități de la rubrica 4, întrucât pare să se bazeze pe reduceri ale finanțării destinate unor programe majore ale UE; este hotărât să facă o verificare și o analiză suplimentară a impactului acestor reduceri;

| 72. | reamintește că Parlamentul și Consiliul nu au ajuns încă la un acord în ceea ce privește temeiul juridic al măsurilor de însoțire pentru sectorul bananelor și al cooperării cu țările industrializate și cu alte țări cu venituri ridicate (ICI+) și că acest acord va avea un impact asupra creditelor disponibile în bugetul 2012; își exprimă regretul cu privire la propunerea Comisiei de a reduce finanțarea destinată cooperării cu țările în curs de dezvoltare din Asia și America Latină; solicită să fie adoptată rapid legislația aferentă ICI+ și să fie alocată o finanțare adecvată pentru Asia și America Latină; |
| --- | --- |

72.

reamintește că Parlamentul și Consiliul nu au ajuns încă la un acord în ceea ce privește temeiul juridic al măsurilor de însoțire pentru sectorul bananelor și al cooperării cu țările industrializate și cu alte țări cu venituri ridicate (ICI+) și că acest acord va avea un impact asupra creditelor disponibile în bugetul 2012; își exprimă regretul cu privire la propunerea Comisiei de a reduce finanțarea destinată cooperării cu țările în curs de dezvoltare din Asia și America Latină; solicită să fie adoptată rapid legislația aferentă ICI+ și să fie alocată o finanțare adecvată pentru Asia și America Latină;

| 73. | solicită, prin urmare, Comisiei să nu se limiteze, în viitoarea sa scrisoare rectificativă, la consecințele bugetare ale revizuirii politicii europene de vecinătate pe care a inițiat-o, ci să abordeze, dacă este necesar folosind toate mijloacele puse la dispoziție prin intermediul AII, toate celelalte aspecte și necesități aflate în atenția sa, inclusiv asistența financiară destinată Palestinei și UNRWA, care a scăzut cu 100 de milioane EUR față de bugetul 2011, obiectivul fiind acela de a maximiza impactul asistenței UE la nivel mondial; |
| --- | --- |

73.

solicită, prin urmare, Comisiei să nu se limiteze, în viitoarea sa scrisoare rectificativă, la consecințele bugetare ale revizuirii politicii europene de vecinătate pe care a inițiat-o, ci să abordeze, dacă este necesar folosind toate mijloacele puse la dispoziție prin intermediul AII, toate celelalte aspecte și necesități aflate în atenția sa, inclusiv asistența financiară destinată Palestinei și UNRWA, care a scăzut cu 100 de milioane EUR față de bugetul 2011, obiectivul fiind acela de a maximiza impactul asistenței UE la nivel mondial;

| 74. | regretă că s-a optat pentru limitarea majorării programate a finanțării destinate Instrumentului de asistență pentru preaderare de la 139 de milioane EUR la doar 79 de milioane EUR comparativ cu bugetul 2011; |
| --- | --- |

74.

regretă că s-a optat pentru limitarea majorării programate a finanțării destinate Instrumentului de asistență pentru preaderare de la 139 de milioane EUR la doar 79 de milioane EUR comparativ cu bugetul 2011;

| 75. | ia act de propunerea de a majora finanțarea destinată programului tematic pentru mediu și resurse naturale (ENRTP) din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) cu 51,8 milioane EUR comparativ cu programarea financiară, în vederea inițierii rapide a acțiunilor în domeniul schimbărilor climatice; se opune ferm celorlalte reduceri aplicate programelor geografice din cadrul ICD, care totalizează 78 de milioane EUR, întrucât aceste reduceri contravin efortului UE de a contribui la îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și de a respecta angajamentul UE, asumat la cel mai înalt nivel, de a acorda 0,7 % din VNB cooperării pentru dezvoltare până în 2015; |
| --- | --- |

75.

ia act de propunerea de a majora finanțarea destinată programului tematic pentru mediu și resurse naturale (ENRTP) din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) cu 51,8 milioane EUR comparativ cu programarea financiară, în vederea inițierii rapide a acțiunilor în domeniul schimbărilor climatice; se opune ferm celorlalte reduceri aplicate programelor geografice din cadrul ICD, care totalizează 78 de milioane EUR, întrucât aceste reduceri contravin efortului UE de a contribui la îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și de a respecta angajamentul UE, asumat la cel mai înalt nivel, de a acorda 0,7 % din VNB cooperării pentru dezvoltare până în 2015;

| 76. | reamintește că va respinge ferm orice reduceri sistematice, cvasi-automate și uneori arbitrare efectuate de cealaltă componentă a autorității bugetare în ceea ce privește cheltuielile administrative de la rubrica 4, cu unicul scop de a reduce nivelul creditelor, întrucât acest lucru ar priva UE de mijloacele necesare pentru punerea în aplicare corespunzătoare și eficientă a programelor sale; |
| --- | --- |

76.

reamintește că va respinge ferm orice reduceri sistematice, cvasi-automate și uneori arbitrare efectuate de cealaltă componentă a autorității bugetare în ceea ce privește cheltuielile administrative de la rubrica 4, cu unicul scop de a reduce nivelul creditelor, întrucât acest lucru ar priva UE de mijloacele necesare pentru punerea în aplicare corespunzătoare și eficientă a programelor sale;

Rubrica 5

| 77. | constată că, pentru toate instituțiile, cheltuielile administrative totale sunt estimate la 8 281 de milioane EUR, reprezentând o majorare de 1,3 % comparativ cu 2011, marja rămasă fiind de 472,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

77.

constată că, pentru toate instituțiile, cheltuielile administrative totale sunt estimate la 8 281 de milioane EUR, reprezentând o majorare de 1,3 % comparativ cu 2011, marja rămasă fiind de 472,5 milioane EUR;

| 78. | ia act de scrisoarea comisarului european pentru programare financiară și buget din 3 februarie 2011 prin care se angaja să mențină majorarea cheltuielilor de la rubrica 5 sub 1 % și să nu crească efectivul de personal comparativ cu 2011 și în care solicita tuturor instituțiilor să aplice aceeași abordare în ceea ce privește evoluția bugetelor lor; |
| --- | --- |

78.

ia act de scrisoarea comisarului european pentru programare financiară și buget din 3 februarie 2011 prin care se angaja să mențină majorarea cheltuielilor de la rubrica 5 sub 1 % și să nu crească efectivul de personal comparativ cu 2011 și în care solicita tuturor instituțiilor să aplice aceeași abordare în ceea ce privește evoluția bugetelor lor;

| 79. | constată că aceste indicații au fost respectate de Consiliu, Curtea de Conturi, Ombudsman și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor; subliniază că Parlamentul European a reușit să își reducă estimările cu aproximativ 50 de milioane EUR față de prima propunere de proiect preliminar de estimare a bugetului; subliniază că va analiza în detaliu estimările celorlalte instituții, raportându-le, inter alia, la necesitățile și activitățile suplimentare legate de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

79.

constată că aceste indicații au fost respectate de Consiliu, Curtea de Conturi, Ombudsman și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor; subliniază că Parlamentul European a reușit să își reducă estimările cu aproximativ 50 de milioane EUR față de prima propunere de proiect preliminar de estimare a bugetului; subliniază că va analiza în detaliu estimările celorlalte instituții, raportându-le, inter alia, la necesitățile și activitățile suplimentare legate de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 80. | recunoaște efortul considerabil al Comisiei de a menține la un nivel constant, în termeni nominali, propriile sale cheltuieli administrative; constată că acest lucru a fost posibil prin compensarea majorărilor legate de obligațiile contractuale și statutare cu reduceri drastice ale cheltuielilor administrative de altă natură; cu toate acestea, este preocupat de posibilele consecințe; |
| --- | --- |

80.

recunoaște efortul considerabil al Comisiei de a menține la un nivel constant, în termeni nominali, propriile sale cheltuieli administrative; constată că acest lucru a fost posibil prin compensarea majorărilor legate de obligațiile contractuale și statutare cu reduceri drastice ale cheltuielilor administrative de altă natură; cu toate acestea, este preocupat de posibilele consecințe;

| 81. | subliniază că orice reducere suplimentară a creditelor administrative din cadrul secțiunii III înscrise în bugetul 2012, inclusiv în ceea ce privește liniile de cheltuieli pentru sprijin administrativ (fostele linii BA), ar putea avea un efect advers asupra punerii în aplicare a programelor, în special având în vedere noile atribuții ale UE după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; insistă ca economiile rezultate în urma reducerii cheltuielilor pentru sprijinul administrativ să rămână în pachetele financiare ale programelor corespunzătoare pentru a asigura obținerea unor rezultate mai bune pe teren; subliniază, în plus, că în condițiile în care competențele UE continuă să crească această tendință nu este sustenabilă pe termen lung și va avea consecințe negative asupra punerii în aplicare rapide, regulate și eficace a acțiunilor și programelor UE; |
| --- | --- |

81.

subliniază că orice reducere suplimentară a creditelor administrative din cadrul secțiunii III înscrise în bugetul 2012, inclusiv în ceea ce privește liniile de cheltuieli pentru sprijin administrativ (fostele linii BA), ar putea avea un efect advers asupra punerii în aplicare a programelor, în special având în vedere noile atribuții ale UE după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; insistă ca economiile rezultate în urma reducerii cheltuielilor pentru sprijinul administrativ să rămână în pachetele financiare ale programelor corespunzătoare pentru a asigura obținerea unor rezultate mai bune pe teren; subliniază, în plus, că în condițiile în care competențele UE continuă să crească această tendință nu este sustenabilă pe termen lung și va avea consecințe negative asupra punerii în aplicare rapide, regulate și eficace a acțiunilor și programelor UE;

| 82. | recunoaște eforturile Comisiei de a nu solicita posturi suplimentare și angajamentul acesteia de a-și acoperi toate necesitățile, inclusiv pe cele legate de noile priorități și de intrarea în vigoare a TFUE, doar prin intermediul redistribuirii interne a resurselor umane existente; solicită informații suplimentare privind sursele pentru redistribuirea celor 230 de posturi suplimentare din cadrul DG ECFIN necesare pentru a asigura monitorizarea adecvată a situației economice și financiare a statelor membre și privind impactul suprimării a 70 de posturi în domeniul sprijinului administrativ și al gestiunii programelor, în urma mai multor redistribuiri realizate în cadrul unor direcții generale specifice; subliniază că problema resurselor umane devine cu atât mai importantă, cu cât DG ECFIN ar putea avea nevoie de o consolidare mai puternică pentru a face față unor sarcini vitale noi imediat după adoptarea pachetului privind guvernanța economică; |
| --- | --- |

82.

recunoaște eforturile Comisiei de a nu solicita posturi suplimentare și angajamentul acesteia de a-și acoperi toate necesitățile, inclusiv pe cele legate de noile priorități și de intrarea în vigoare a TFUE, doar prin intermediul redistribuirii interne a resurselor umane existente; solicită informații suplimentare privind sursele pentru redistribuirea celor 230 de posturi suplimentare din cadrul DG ECFIN necesare pentru a asigura monitorizarea adecvată a situației economice și financiare a statelor membre și privind impactul suprimării a 70 de posturi în domeniul sprijinului administrativ și al gestiunii programelor, în urma mai multor redistribuiri realizate în cadrul unor direcții generale specifice; subliniază că problema resurselor umane devine cu atât mai importantă, cu cât DG ECFIN ar putea avea nevoie de o consolidare mai puternică pentru a face față unor sarcini vitale noi imediat după adoptarea pachetului privind guvernanța economică;

| 83. | subliniază că majorarea propusă pentru EPSO (+ 5,4 % în CA și CP) pare să vină în contradicție cu eforturile Comisiei de a reduce cheltuielile administrative; solicită informații suplimentare cu privire la majorarea propusă a fondurilor pentru EPSO și la externalizarea de către EPSO a unor servicii-cheie; |
| --- | --- |

83.

subliniază că majorarea propusă pentru EPSO (+ 5,4 % în CA și CP) pare să vină în contradicție cu eforturile Comisiei de a reduce cheltuielile administrative; solicită informații suplimentare cu privire la majorarea propusă a fondurilor pentru EPSO și la externalizarea de către EPSO a unor servicii-cheie;

| 84. | ia act de creșterea cu 4 % a cheltuielilor legate de pensii (în comparație cu majorarea de + 5,2 % înregistrată între 2010 și 2011), având în vedere valul de pensionări în rândul funcționarilor; invită Comisia să furnizeze o analiză mai detaliată a consecințelor bugetare pe termen lung ale acestei tendințe, ținând seama în același timp de posibilele consecințe, directe sau indirecte, pe care le poate avea orice modificare a sistemului de pensii al UE asupra atractivității, calității și independenței funcției publice europene; subliniază că orice modificare de acest tip ar trebui să fie precedată de un dialog social adecvat; |
| --- | --- |

84.

ia act de creșterea cu 4 % a cheltuielilor legate de pensii (în comparație cu majorarea de + 5,2 % înregistrată între 2010 și 2011), având în vedere valul de pensionări în rândul funcționarilor; invită Comisia să furnizeze o analiză mai detaliată a consecințelor bugetare pe termen lung ale acestei tendințe, ținând seama în același timp de posibilele consecințe, directe sau indirecte, pe care le poate avea orice modificare a sistemului de pensii al UE asupra atractivității, calității și independenței funcției publice europene; subliniază că orice modificare de acest tip ar trebui să fie precedată de un dialog social adecvat;

| 85. | consideră că școlile europene ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată ținând seama de situația specifică a copiilor agenților angajați ai instituțiilor UE; își propune să analizeze atent majorarea totală propusă de 1,7 % comparativ cu 2011, care este inferioară celei prevăzute în programarea financiară, precum și liniile bugetare destinate fiecărei școli europene și să facă, pe parcursul lecturii sale, orice modificări pe care le consideră adecvate în acest sens; |
| --- | --- |

85.

consideră că școlile europene ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată ținând seama de situația specifică a copiilor agenților angajați ai instituțiilor UE; își propune să analizeze atent majorarea totală propusă de 1,7 % comparativ cu 2011, care este inferioară celei prevăzute în programarea financiară, precum și liniile bugetare destinate fiecărei școli europene și să facă, pe parcursul lecturii sale, orice modificări pe care le consideră adecvate în acest sens;

Proiecte-pilot – acțiuni pregătitoare

| 86. | subliniază că proiectele-pilot (PP) și acțiunile pregătitoare (AP) reprezintă instrumente esențiale pentru formularea priorităților politice și pentru pregătirea terenului în vederea lansării unor noi inițiative care ar putea deveni activități și programe ale UE prin care să se îmbunătățească viața cetățenilor UE; prin urmare, intenționează să sprijine prin toate mijloacele posibile propunerile sale privind proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare înscrise în bugetul 2012, subliniind în același timp nevoia de a analiza cu atenție evaluarea preliminară a Comisiei, care se preconizează că va fi prezentată în iunie 2012, în vederea definirii unui pachet final echilibrat referitor la acest aspect; |
| --- | --- |

86.

subliniază că proiectele-pilot (PP) și acțiunile pregătitoare (AP) reprezintă instrumente esențiale pentru formularea priorităților politice și pentru pregătirea terenului în vederea lansării unor noi inițiative care ar putea deveni activități și programe ale UE prin care să se îmbunătățească viața cetățenilor UE; prin urmare, intenționează să sprijine prin toate mijloacele posibile propunerile sale privind proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare înscrise în bugetul 2012, subliniind în același timp nevoia de a analiza cu atenție evaluarea preliminară a Comisiei, care se preconizează că va fi prezentată în iunie 2012, în vederea definirii unui pachet final echilibrat referitor la acest aspect;

| 87. | intenționează, în acest scop, să prezinte Comisiei, conform dispozițiilor din partea D din anexa II la AII, o primă listă provizorie de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare potențiale pentru bugetul 2012; solicită Comisiei să efectueze o analiză justificată a propunerilor orientative ale Parlamentului; subliniază că această primă listă provizorie nu împiedică depunerea și adoptarea formală a unor amendamente privind proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare în cadrul analizării bugetului în Parlament; |
| --- | --- |

87.

intenționează, în acest scop, să prezinte Comisiei, conform dispozițiilor din partea D din anexa II la AII, o primă listă provizorie de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare potențiale pentru bugetul 2012; solicită Comisiei să efectueze o analiză justificată a propunerilor orientative ale Parlamentului; subliniază că această primă listă provizorie nu împiedică depunerea și adoptarea formală a unor amendamente privind proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare în cadrul analizării bugetului în Parlament;

| 88. | ia act de un nou proiect-pilot și de cinci acțiuni pregătitoare – două dintre acestea fiind noi – propuse de către Comisie la rubrici diferite; își afirmă intenția fermă de a analiza conținutul și obiectivele noilor inițiative propuse pe parcursul negocierilor viitoare; |
| --- | --- |

88.

ia act de un nou proiect-pilot și de cinci acțiuni pregătitoare – două dintre acestea fiind noi – propuse de către Comisie la rubrici diferite; își afirmă intenția fermă de a analiza conținutul și obiectivele noilor inițiative propuse pe parcursul negocierilor viitoare;

Agenții

| 89. | ia act de nivelul total al creditelor alocate agențiilor descentralizate ale UE în PB 2012 care se ridică la 720,8 milioane EUR (0,49 % din bugetul total al UE) și reprezintă o majorare a contribuțiilor totale ale UE de 34,6 milioane EUR (+ 4,9 %) comparativ cu bugetul 2011; este conștient de faptul că această majorare are drept cauză principală asigurarea finanțării adecvate pentru o agenție nou-înființată (3) și pentru șapte agenții (4) în curs de înființare; subliniază importanța unei finanțări suplimentare pentru cele 10 agenții (5) ale căror sarcini au fost sporite, astfel încât performanța acestora să nu fie afectată; constată că majorarea contribuției UE la bugetul agențiilor care au ajuns într-o fază normală de funcționare se situează la nivelul corecției inflației sau chiar sub acest nivel (2 %) și nu presupune suplimentarea efectivului de personal; |
| --- | --- |

89.

ia act de nivelul total al creditelor alocate agențiilor descentralizate ale UE în PB 2012 care se ridică la 720,8 milioane EUR (0,49 % din bugetul total al UE) și reprezintă o majorare a contribuțiilor totale ale UE de 34,6 milioane EUR (+ 4,9 %) comparativ cu bugetul 2011; este conștient de faptul că această majorare are drept cauză principală asigurarea finanțării adecvate pentru o agenție nou-înființată (3) și pentru șapte agenții (4) în curs de înființare; subliniază importanța unei finanțări suplimentare pentru cele 10 agenții (5) ale căror sarcini au fost sporite, astfel încât performanța acestora să nu fie afectată; constată că majorarea contribuției UE la bugetul agențiilor care au ajuns într-o fază normală de funcționare se situează la nivelul corecției inflației sau chiar sub acest nivel (2 %) și nu presupune suplimentarea efectivului de personal;

| 90. | subliniază că fondurile bugetare destinate agențiilor UE nu se limitează doar la cheltuieli administrative, ci contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei UE 2020 și a obiectivelor UE în general, potrivit deciziei autorității legislative; prin urmare, aprobă, în această perioadă de austeritate, abordarea restrictivă a Comisiei cu privire la stabilirea subvențiilor de la bugetul UE destinate agențiilor descentralizate, dar își reiterează dezaprobarea față de utilizarea veniturilor alocate pentru a reduce contribuția bugetului UE la finanțarea agențiilor care depind de onorarii, aceasta constituind o strategie a Comisiei pentru majorarea artificială a marjelor; în acest context, este preocupat de faptul că Comisia ignoră în mod repetat voința politică a Parlamentului European; |
| --- | --- |

90.

subliniază că fondurile bugetare destinate agențiilor UE nu se limitează doar la cheltuieli administrative, ci contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei UE 2020 și a obiectivelor UE în general, potrivit deciziei autorității legislative; prin urmare, aprobă, în această perioadă de austeritate, abordarea restrictivă a Comisiei cu privire la stabilirea subvențiilor de la bugetul UE destinate agențiilor descentralizate, dar își reiterează dezaprobarea față de utilizarea veniturilor alocate pentru a reduce contribuția bugetului UE la finanțarea agențiilor care depind de onorarii, aceasta constituind o strategie a Comisiei pentru majorarea artificială a marjelor; în acest context, este preocupat de faptul că Comisia ignoră în mod repetat voința politică a Parlamentului European;

| 91. | subliniază că autoritățile europene de supraveghere au un rol crucial în menținerea stabilității pieței și au nevoie de o finanțare adecvată pentru a asigura eficacitatea reformelor de reglementare; reiterează faptul că o autoritate de supraveghere unică ar fi mai rentabilă; salută majorările bugetare propuse pentru toate cele trei autorități ca fiind măsuri importante în procedurile lor de dezvoltare, solicitând în același timp alocarea unor resurse suplimentare pentru comitetul mixt; subliniază că orice sarcini suplimentare încredințate acestor autorități trebuie să fie însoțite rapid de alocarea corespunzătoare a unor resurse suplimentare; subliniază, printre altele, că noile responsabilități planificate pentru Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (AEVMP) în domeniul vânzării în lipsă și al instrumentelor derivate trebuie să fie reflectate prompt în procedura bugetară 2012 de îndată ce sunt stabilite temeiurile juridice; |
| --- | --- |

91.

subliniază că autoritățile europene de supraveghere au un rol crucial în menținerea stabilității pieței și au nevoie de o finanțare adecvată pentru a asigura eficacitatea reformelor de reglementare; reiterează faptul că o autoritate de supraveghere unică ar fi mai rentabilă; salută majorările bugetare propuse pentru toate cele trei autorități ca fiind măsuri importante în procedurile lor de dezvoltare, solicitând în același timp alocarea unor resurse suplimentare pentru comitetul mixt; subliniază că orice sarcini suplimentare încredințate acestor autorități trebuie să fie însoțite rapid de alocarea corespunzătoare a unor resurse suplimentare; subliniază, printre altele, că noile responsabilități planificate pentru Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (AEVMP) în domeniul vânzării în lipsă și al instrumentelor derivate trebuie să fie reflectate prompt în procedura bugetară 2012 de îndată ce sunt stabilite temeiurile juridice;

| 92. | ia act de faptul că dintre cele 213 posturi noi pentru agenții (al căror personal total se ridică la 4 854 de agenți) 80 vor fi alocate agențiilor noi sau în curs de înființare, restul fiind destinare agențiilor ale căror sarcini sunt extinse; solicită să fie instituită o abordare specifică pentru recrutarea personalului științific specializat cu experiență profesională, în special în cazurile în care posturile respective sunt finanțate exclusiv din onorarii, fiind astfel neutre pentru bugetul UE; |
| --- | --- |

92.

ia act de faptul că dintre cele 213 posturi noi pentru agenții (al căror personal total se ridică la 4 854 de agenți) 80 vor fi alocate agențiilor noi sau în curs de înființare, restul fiind destinare agențiilor ale căror sarcini sunt extinse; solicită să fie instituită o abordare specifică pentru recrutarea personalului științific specializat cu experiență profesională, în special în cazurile în care posturile respective sunt finanțate exclusiv din onorarii, fiind astfel neutre pentru bugetul UE;

| 93. | dezaprobă inițiativa Comisiei de a modifica modul în care cele două agenții finanțate din surse proprii, OAPI și OCSP, sunt prezentate în PB 2012, prin eliminarea respectivelor linii bugetare și nepublicarea schemelor de personal; remarcă totuși că aceste două agenții nu fac obiectul unei decizii a autorității bugetare privind nivelurile de subvenționare sau schemele de personal; intenționează totuși să includă aceste informații în buget în scopul transparenței; reiterează faptul că trebuie găsită o soluție la surplusurile excesive prin reglementarea onorariilor percepute de OAPI; |
| --- | --- |

93.

dezaprobă inițiativa Comisiei de a modifica modul în care cele două agenții finanțate din surse proprii, OAPI și OCSP, sunt prezentate în PB 2012, prin eliminarea respectivelor linii bugetare și nepublicarea schemelor de personal; remarcă totuși că aceste două agenții nu fac obiectul unei decizii a autorității bugetare privind nivelurile de subvenționare sau schemele de personal; intenționează totuși să includă aceste informații în buget în scopul transparenței; reiterează faptul că trebuie găsită o soluție la surplusurile excesive prin reglementarea onorariilor percepute de OAPI;

| 94. | consideră că următoarele aspecte prezintă un interes deosebit pentru trilogul programat pentru 11 iulie 2011:






  — | fondurile alocate în bugetul 2012 în sprijinul Strategiei Europa 2020, |
| --- | --- | --- |

94.

consideră că următoarele aspecte prezintă un interes deosebit pentru trilogul programat pentru 11 iulie 2011:

—

fondurile alocate în bugetul 2012 în sprijinul Strategiei Europa 2020,

| — | nivelul global al plăților în bugetul 2012 și angajamentele restante, |
| --- | --- |

—

nivelul global al plăților în bugetul 2012 și angajamentele restante,

| — | propunerea de revizuire a actualului CFM 2007-2013 pentru a acoperi necesitățile financiare suplimentare pentru proiectul ITER, |
| --- | --- |

—

propunerea de revizuire a actualului CFM 2007-2013 pentru a acoperi necesitățile financiare suplimentare pentru proiectul ITER,

| — | sustenabilitatea și buna gestiune a rubricii 4 în 2012, în special în perspectiva scrisorii rectificative preconizate pentru abordarea tranziției către democrație la sud de Marea Mediterană; |
| --- | --- |

—

sustenabilitatea și buna gestiune a rubricii 4 în 2012, în special în perspectiva scrisorii rectificative preconizate pentru abordarea tranziției către democrație la sud de Marea Mediterană;

| — | alte aspecte nerezolvate cu privire la bugetul 2012; |
| --- | --- |

—

alte aspecte nerezolvate cu privire la bugetul 2012;

*

* *

| 95. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

95.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0114.

(3)  Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție.

(4)  Oficiul Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC – Oficiu), Autoritatea bancară europeană (ABE), Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale (AEAPO), Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP), Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) și Institutul European pentru Egalitatea de Gen.

(5)  Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA)— Activități în domeniul produselor biocide, Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – activități legate de procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză (procedura PIC), Agenția GNSS European (GSA), Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), Agenția Europeană de Siguranță Maritimă (EMSA), Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA), Agenția Europeană pentru Medicamente (EMEA), Agenția Europeană de Mediu (AEM), Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA), Colegiul European de Poliție (CEPOL) și Eurojust.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/49

---

Joi, 23 iunie 2011PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii

P7_TA(2011)0297

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii (2011/2051(INI))

2012/C 390 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii” (COM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii” (COM(2010)0672),

| — | având în vedere articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din FEADR (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din FEADR (2),

| — | având în vedere deciziile consiliului nr. 2006/144/CE (3) și nr. 2009/61/CE privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltare rurală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile consiliului nr. 2006/144/CE (3) și nr. 2009/61/CE privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltare rurală (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind organizarea comună a piețelor agricole (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind organizarea comună a piețelor agricole (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la viitorul politicii agricole comune după 2013 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la viitorul politicii agricole comune după 2013 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 intitulată „UE 2020” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 intitulată „UE 2020” (8),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului din 17 martie 2011 privind „PAC în perspectiva anului 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului din 17 martie 2011 privind „PAC în perspectiva anului 2020”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 martie 2010 privind „reforma politicii agricole comune în 2013”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 martie 2010 privind „reforma politicii agricole comune în 2013”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, „PAC în perspectiva anului 2020 – Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, „PAC în perspectiva anului 2020 – Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare, cel al Comisiei pentru mediu, precum și avizul Comisiei sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0202/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare, cel al Comisiei pentru mediu, precum și avizul Comisiei sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0202/2011),

| A. | întrucât o agricultură europeană durabilă, productivă și competitivă contribuie în mod esențial la realizarea obiectivelor PAC stabilite de tratate și a obiectivelor strategiei „Europa 2020”; întrucât poate, de asemenea, contribui la abordarea noilor provocări de natură politică, cum ar fi securitatea aprovizionării cu alimente energie și materii prime pentru industrie, schimbările climatice, mediul și biodiversitatea, sănătatea și schimbările demografice în UE și întrucât viitoarea reformă a PAC va fi prima în cadrul căreia Parlamentul European are, alături de Consiliu, rol de co-legislator, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

A.

întrucât o agricultură europeană durabilă, productivă și competitivă contribuie în mod esențial la realizarea obiectivelor PAC stabilite de tratate și a obiectivelor strategiei „Europa 2020”; întrucât poate, de asemenea, contribui la abordarea noilor provocări de natură politică, cum ar fi securitatea aprovizionării cu alimente energie și materii prime pentru industrie, schimbările climatice, mediul și biodiversitatea, sănătatea și schimbările demografice în UE și întrucât viitoarea reformă a PAC va fi prima în cadrul căreia Parlamentul European are, alături de Consiliu, rol de co-legislator, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona;

| B. | întrucât securitate alimentară rămâne provocarea principală atât pentru agricultura UE, cât și la nivel mondial, în special în țările în curs de dezvoltare, dat fiind faptul că se așteaptă ca populația mondială să crească de la 7 la 9 miliarde de oameni până în 2050, impunându-se o creștere cu 70 % a producției agricole, conform FAO; întrucât producția alimentară va trebui să crească pe fondul costurilor din ce în ce mai ridicate de producție, al volatilității severe de pe piețele agricole, al unei presiuni crescânde asupra resurselor naturale, având drept consecință necesitatea pentru agricultori de a produce mai mult, folosind mai puțin teren, mai puțină apă și mai puțină energie; |
| --- | --- |

B.

întrucât securitate alimentară rămâne provocarea principală atât pentru agricultura UE, cât și la nivel mondial, în special în țările în curs de dezvoltare, dat fiind faptul că se așteaptă ca populația mondială să crească de la 7 la 9 miliarde de oameni până în 2050, impunându-se o creștere cu 70 % a producției agricole, conform FAO; întrucât producția alimentară va trebui să crească pe fondul costurilor din ce în ce mai ridicate de producție, al volatilității severe de pe piețele agricole, al unei presiuni crescânde asupra resurselor naturale, având drept consecință necesitatea pentru agricultori de a produce mai mult, folosind mai puțin teren, mai puțină apă și mai puțină energie;

| C. | întrucât produsele alimentare au o importanță strategică, iar modalitatea cea mai simplă de a asigura securitatea alimentară este menținerea unui sector agricol stabil și competitiv; întrucât o PAC solidă este esențială pentru a asigura conservarea, durabilitatea mediului și dezvoltarea economică a regiunilor rurale din UE, confruntate cu amenințarea abandonării terenurilor, depopulării rurale și declinului economic; |
| --- | --- |

C.

întrucât produsele alimentare au o importanță strategică, iar modalitatea cea mai simplă de a asigura securitatea alimentară este menținerea unui sector agricol stabil și competitiv; întrucât o PAC solidă este esențială pentru a asigura conservarea, durabilitatea mediului și dezvoltarea economică a regiunilor rurale din UE, confruntate cu amenințarea abandonării terenurilor, depopulării rurale și declinului economic;

| D. | întrucât reforma PAC din 2003 și evaluarea stării de sănătate a politicii agricole din 2008 au urmărit să contribuie la o arhitectură nouă a PAC, care să fie mai eficientă și mai transparentă, caracterizată printr-o mai mare orientare spre piață; întrucât acest proces trebuie continuat, iar administrarea instrumentelor și procedurilor PAC trebuie simplificată în mod semnificativ, în scopul de a degreva agricultorii și administrațiile; |
| --- | --- |

D.

întrucât reforma PAC din 2003 și evaluarea stării de sănătate a politicii agricole din 2008 au urmărit să contribuie la o arhitectură nouă a PAC, care să fie mai eficientă și mai transparentă, caracterizată printr-o mai mare orientare spre piață; întrucât acest proces trebuie continuat, iar administrarea instrumentelor și procedurilor PAC trebuie simplificată în mod semnificativ, în scopul de a degreva agricultorii și administrațiile;

| E. | întrucât în rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la viitorul politicii agricole comune după 2013 Parlamentul European a pus bazele unei agriculturi competitive și durabile, care ar permite producătorilor europeni să fie competitivi pe piețele locale, regionale, naționale și internaționale și întrucât Parlamentul a sprijinit conceptul unei agriculturi multifuncționale și globale în toată Europa, în special în zonele afectate de handicapuri naturale și în regiunile ultraperiferice și luând, de asemenea, în considerare micile exploatații agricole; |
| --- | --- |

E.

întrucât în rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la viitorul politicii agricole comune după 2013 Parlamentul European a pus bazele unei agriculturi competitive și durabile, care ar permite producătorilor europeni să fie competitivi pe piețele locale, regionale, naționale și internaționale și întrucât Parlamentul a sprijinit conceptul unei agriculturi multifuncționale și globale în toată Europa, în special în zonele afectate de handicapuri naturale și în regiunile ultraperiferice și luând, de asemenea, în considerare micile exploatații agricole;

| F. | întrucât PAC trebuie să fie înzestrată cu instrumentele necesare pentru a face față pe piețele competitive și pentru a remedia crizele și extrema volatilitate a prețurilor în sectorul agricol; întrucât trebuie luate măsuri pentru a se garanta că aceste instrumente nu sunt numai actuale și eficiente, ci și flexibile, astfel încât să poată fi puse rapid în aplicare, în cazul în care acest lucru este necesar; |
| --- | --- |

F.

întrucât PAC trebuie să fie înzestrată cu instrumentele necesare pentru a face față pe piețele competitive și pentru a remedia crizele și extrema volatilitate a prețurilor în sectorul agricol; întrucât trebuie luate măsuri pentru a se garanta că aceste instrumente nu sunt numai actuale și eficiente, ci și flexibile, astfel încât să poată fi puse rapid în aplicare, în cazul în care acest lucru este necesar;

| G. | întrucât trebuie să se pledeze pentru integrarea obiectivelor reînnoite și ambițioase în PAC, în special în ceea ce privește protecția consumatorilor, a mediului, calitatea vieții animalelor, precum și coeziunea regională, iar aceste standarde înalte ar trebui apărate la nivel internațional pentru garantarea viabilității și competitivității agricultorilor europeni, care se confruntă cu costuri de producție mărite; întrucât productivitatea pe termen lung și securitatea alimentară, în special luând în considerație tulburările climatice, depind de acordarea atenției cuvenite resurselor naturale, în special solului, utilizării apei și biodiversității; |
| --- | --- |

G.

întrucât trebuie să se pledeze pentru integrarea obiectivelor reînnoite și ambițioase în PAC, în special în ceea ce privește protecția consumatorilor, a mediului, calitatea vieții animalelor, precum și coeziunea regională, iar aceste standarde înalte ar trebui apărate la nivel internațional pentru garantarea viabilității și competitivității agricultorilor europeni, care se confruntă cu costuri de producție mărite; întrucât productivitatea pe termen lung și securitatea alimentară, în special luând în considerație tulburările climatice, depind de acordarea atenției cuvenite resurselor naturale, în special solului, utilizării apei și biodiversității;

| H. | întrucât sectorul agricol are un rol crucial în lupta împotriva schimbărilor climatice, în special prin reducerea propriilor emisii de gaze cu efect de seră și prin dezvoltarea stocării carbonului și prin producția de biomasă și de energie regenerabilă, creând în acest fel un flux adițional de venituri pentru agricultori; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul agricol are un rol crucial în lupta împotriva schimbărilor climatice, în special prin reducerea propriilor emisii de gaze cu efect de seră și prin dezvoltarea stocării carbonului și prin producția de biomasă și de energie regenerabilă, creând în acest fel un flux adițional de venituri pentru agricultori;

| I. | întrucât PAC ar trebui, de asemenea, să sprijine gestionarea specifică a terenurilor agricole bogate în biodiversitate (cum ar fi terenurile agricole cu valoare naturală ridicată) și agrosistemele din cadrul zonelor Natura 2000 și, în acest context, o tranziție către modele cu contribuții mai reduse (inclusiv agricultura ecologică), pășunile nearate permanente sau zonele agricole umede; |
| --- | --- |

I.

întrucât PAC ar trebui, de asemenea, să sprijine gestionarea specifică a terenurilor agricole bogate în biodiversitate (cum ar fi terenurile agricole cu valoare naturală ridicată) și agrosistemele din cadrul zonelor Natura 2000 și, în acest context, o tranziție către modele cu contribuții mai reduse (inclusiv agricultura ecologică), pășunile nearate permanente sau zonele agricole umede;

| J. | întrucât cota cheltuielilor impuse de PAC din cadrul bugetului UE a scăzut în mod constant de la aproape 75 % în 1985 la un procent de 39,3 % prevăzut pentru 2013; întrucât, PAC, care este una dintre cele mai vechi politici și singura politică armonizată complet la nivel european, reprezintă mai puțin de 0,5 % din PIB-ul UE, în timp ce cheltuielile publice reprezintă aproximativ 50 % din PIB; întrucât în urma extinderilor succesive ale Uniunii Europene, suprafața terenului agricol a crescut cu 40 %, iar numărul de agricultori s-a dublat față de anul 2004; |
| --- | --- |

J.

întrucât cota cheltuielilor impuse de PAC din cadrul bugetului UE a scăzut în mod constant de la aproape 75 % în 1985 la un procent de 39,3 % prevăzut pentru 2013; întrucât, PAC, care este una dintre cele mai vechi politici și singura politică armonizată complet la nivel european, reprezintă mai puțin de 0,5 % din PIB-ul UE, în timp ce cheltuielile publice reprezintă aproximativ 50 % din PIB; întrucât în urma extinderilor succesive ale Uniunii Europene, suprafața terenului agricol a crescut cu 40 %, iar numărul de agricultori s-a dublat față de anul 2004;

| K. | întrucât, în conformitate cu cel mai recent sondaj Eurobarometru, 90 % din cetățenii UE intervievați consideră că agricultura și regiunile rurale sunt importante pentru viitorul Europei, 83 % din cetățenii UE chestionați sunt în favoarea sprijinului financiar pentru agricultori și, în medie, aceștia cred că deciziile cu privire la politica agricolă ar trebui să fie luate în continuare la nivel european; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu cel mai recent sondaj Eurobarometru, 90 % din cetățenii UE intervievați consideră că agricultura și regiunile rurale sunt importante pentru viitorul Europei, 83 % din cetățenii UE chestionați sunt în favoarea sprijinului financiar pentru agricultori și, în medie, aceștia cred că deciziile cu privire la politica agricolă ar trebui să fie luate în continuare la nivel european;

| L. | întrucât Parlamentul European s-a pronunțat deja de mai multe ori împotriva renaționalizării PAC și a extinderii cofinanțării care ar putea afecta concurența loială pe piața internă a UE, și, astfel, anticipând viitoarea reformă, respinge încă o dată orice încercare de renaționalizare a PAC prin cofinanțarea plăților directe sau printr-un transfer al fondurilor către cel de-al doilea pilon; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul European s-a pronunțat deja de mai multe ori împotriva renaționalizării PAC și a extinderii cofinanțării care ar putea afecta concurența loială pe piața internă a UE, și, astfel, anticipând viitoarea reformă, respinge încă o dată orice încercare de renaționalizare a PAC prin cofinanțarea plăților directe sau printr-un transfer al fondurilor către cel de-al doilea pilon;

| M. | întrucât ar trebui menținută o PAC cu doi piloni, cu o structură și cu obiective bine definite și concepute pentru fiecare, astfel încât aceștia să se poate completa; |
| --- | --- |

M.

întrucât ar trebui menținută o PAC cu doi piloni, cu o structură și cu obiective bine definite și concepute pentru fiecare, astfel încât aceștia să se poate completa;

| N. | întrucât micii fermieri au o contribuție hotărâtoare la îndeplinirea obiectivelor PAC și întrucât, în procesul reformei, trebuie luate în considerare în mod corespunzător obstacolele pe care aceștia le cunosc; |
| --- | --- |

N.

întrucât micii fermieri au o contribuție hotărâtoare la îndeplinirea obiectivelor PAC și întrucât, în procesul reformei, trebuie luate în considerare în mod corespunzător obstacolele pe care aceștia le cunosc;

| O. | întrucât, în noile state membre care aplică schema de plată unică pe suprafață, mulți agricultori, în special în sectorul creșterii animalelor, nici măcar nu au dreptul la plăți directe, deoarece nu dețin terenuri agricole proprii; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în noile state membre care aplică schema de plată unică pe suprafață, mulți agricultori, în special în sectorul creșterii animalelor, nici măcar nu au dreptul la plăți directe, deoarece nu dețin terenuri agricole proprii;

| P. | întrucât agricultorii primesc o cotă-parte din ce în ce mai redusă din valoarea adăugată generată de lanțul de aprovizionare cu alimente și întrucât un sistem adecvat de aprovizionare cu produse alimentare și măsuri de îmbunătățire a poziției de negociere pentru producători reprezintă condiții necesare pentru a garanta obținerea e către agricultori a unor venituri echitabile din produsele lor; |
| --- | --- |

P.

întrucât agricultorii primesc o cotă-parte din ce în ce mai redusă din valoarea adăugată generată de lanțul de aprovizionare cu alimente și întrucât un sistem adecvat de aprovizionare cu produse alimentare și măsuri de îmbunătățire a poziției de negociere pentru producători reprezintă condiții necesare pentru a garanta obținerea e către agricultori a unor venituri echitabile din produsele lor;

| Q. | întrucât venitul real per capita în agricultură a scăzut dramatic în ultimii doi ani; întrucât, ca urmare a unui declin constant, acest venit se află în prezent sub nivelul celui atins acum aproape 15 ani; întrucât veniturile agricole sunt considerabil mai mici (cu aproximativ 40 % pe unitate de lucru) decât în restul economiei, iar venitul pe cap de locuitor din mediul rural este considerabil mai redus (cu aproximativ 50 %) decât cel din regiunile urbane și întrucât datele Eurostat arată că, între 2000 și 2009, ocuparea forței de muncă în sectorul agricol a scăzut cu 25 %; |
| --- | --- |

Q.

întrucât venitul real per capita în agricultură a scăzut dramatic în ultimii doi ani; întrucât, ca urmare a unui declin constant, acest venit se află în prezent sub nivelul celui atins acum aproape 15 ani; întrucât veniturile agricole sunt considerabil mai mici (cu aproximativ 40 % pe unitate de lucru) decât în restul economiei, iar venitul pe cap de locuitor din mediul rural este considerabil mai redus (cu aproximativ 50 %) decât cel din regiunile urbane și întrucât datele Eurostat arată că, între 2000 și 2009, ocuparea forței de muncă în sectorul agricol a scăzut cu 25 %;

| R. | întrucât integrarea economiei mondiale se intensifică iar sistemele comerciale se liberalizează tot mai mult prin negocieri multilaterale și bilaterale și întrucât acordurile multilaterale și bilaterale trebuie să garanteze că metodele din țările terțe pentru producția destinată exportului către UE oferă consumatorilor europeni aceleași garanții în termeni de sănătate, securitate alimentară, calitatea vieții animalelor, durabilitate și standarde sociale minime ca cele oferite de metodele europene; |
| --- | --- |

R.

întrucât integrarea economiei mondiale se intensifică iar sistemele comerciale se liberalizează tot mai mult prin negocieri multilaterale și bilaterale și întrucât acordurile multilaterale și bilaterale trebuie să garanteze că metodele din țările terțe pentru producția destinată exportului către UE oferă consumatorilor europeni aceleași garanții în termeni de sănătate, securitate alimentară, calitatea vieții animalelor, durabilitate și standarde sociale minime ca cele oferite de metodele europene;

| S. | întrucât dezvoltarea rurală, în contextul disparităților crescânde, pierderilor de capital social și coeziune socială, dezechilibrelor demografice și a emigrării, reprezintă o componentă esențială a PAC și întrucât politicile viitoare de dezvoltare rurală vor trebui să se orienteze spre un mai bun echilibru teritorial, oferind o guvernanță mai participativă și mai puțin birocratică, care ar trebui să cuprindă măsuri de creștere a competitivității din sectorul agricol și sprijin efectiv pentru consolidarea și diversificarea economiei rurale, protecției mediului, promovării educației și inovării, îmbunătățirii calității vieții în zonele rurale, în special în zonele cele mai defavorizate și pentru a combate fenomenul abandonării de tineri a meseriilor agricole; |
| --- | --- |

S.

întrucât dezvoltarea rurală, în contextul disparităților crescânde, pierderilor de capital social și coeziune socială, dezechilibrelor demografice și a emigrării, reprezintă o componentă esențială a PAC și întrucât politicile viitoare de dezvoltare rurală vor trebui să se orienteze spre un mai bun echilibru teritorial, oferind o guvernanță mai participativă și mai puțin birocratică, care ar trebui să cuprindă măsuri de creștere a competitivității din sectorul agricol și sprijin efectiv pentru consolidarea și diversificarea economiei rurale, protecției mediului, promovării educației și inovării, îmbunătățirii calității vieții în zonele rurale, în special în zonele cele mai defavorizate și pentru a combate fenomenul abandonării de tineri a meseriilor agricole;

| T. | întrucât, pe de o parte, doar 6 % din agricultorii europeni au o vârstă sub 35 de ani, și, pe de altă parte, 4,5 milioane de agricultori se vor pensiona în următorii 10 ani; întrucât, prin urmare, reînnoirea generațiilor ar trebui să fie considerată drept una dintre problemele prioritare pentru viitoarea PAC; |
| --- | --- |

T.

întrucât, pe de o parte, doar 6 % din agricultorii europeni au o vârstă sub 35 de ani, și, pe de altă parte, 4,5 milioane de agricultori se vor pensiona în următorii 10 ani; întrucât, prin urmare, reînnoirea generațiilor ar trebui să fie considerată drept una dintre problemele prioritare pentru viitoarea PAC;

| U. | întrucât PAC trebuie să țină seama de necesitatea de a atenua constrângerile specifice și problemele structurale cu care se confruntă sectorul agricol și forestier în regiunile ultraperiferice ale UE, ca urmare a insularității și depărtării lor și a faptului că economia rurală este dependentă de un număr mic de produse agricole; |
| --- | --- |

U.

întrucât PAC trebuie să țină seama de necesitatea de a atenua constrângerile specifice și problemele structurale cu care se confruntă sectorul agricol și forestier în regiunile ultraperiferice ale UE, ca urmare a insularității și depărtării lor și a faptului că economia rurală este dependentă de un număr mic de produse agricole;

| V. | întrucât politica în materie de calitate a devenit acum o parte integrantă a viitoarei PAC, ceea ce înseamnă că dezvoltarea și consolidarea acestei politici, în special în cazul indicațiilor geografice, va fi decisivă pentru o creștere durabilă și pentru competitivitatea agriculturii europene; |
| --- | --- |

V.

întrucât politica în materie de calitate a devenit acum o parte integrantă a viitoarei PAC, ceea ce înseamnă că dezvoltarea și consolidarea acestei politici, în special în cazul indicațiilor geografice, va fi decisivă pentru o creștere durabilă și pentru competitivitatea agriculturii europene;

| 1. | salută, în general, comunicarea Comisiei intitulată „PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii”; recunoaște că este necesară continuarea reformei PAC în concordanță cu un sector agricol în schimbare în cadrul UE27 și în noul context internațional al globalizării; solicită continuarea unei politici agricole comune ferme și durabile, cu un buget corespunzător, care să urmărească obiective ambițioase, într-un efort de a face față noilor provocări; respinge cu hotărâre orice tentativă de renaționalizare a PAC; |
| --- | --- |

1.

salută, în general, comunicarea Comisiei intitulată „PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii”; recunoaște că este necesară continuarea reformei PAC în concordanță cu un sector agricol în schimbare în cadrul UE27 și în noul context internațional al globalizării; solicită continuarea unei politici agricole comune ferme și durabile, cu un buget corespunzător, care să urmărească obiective ambițioase, într-un efort de a face față noilor provocări; respinge cu hotărâre orice tentativă de renaționalizare a PAC;

| 2. | solicită ca PAC să rămână structurată în jurul a doi piloni; subliniază faptul că pilonul 1 ar trebui să rămână finanțat integral de la bugetul UE și pe bază anuală, în timp ce în cadrul pilonului 2 ar trebui să se aplice în continuare programarea multianuală, o abordare contractuală și cofinanțarea; insistă asupra faptului că structura cu doi piloni ar trebui să ofere claritate, fiecare pilon completându-l pe celălalt, fără a se suprapune; primul pilon ar trebui să realizeze obiective care necesită o acțiune „globală”, în timp ce cel de-al doilea pilon ar trebui să se orienteze spre rezultate și ar trebui să fie suficient de flexibil pentru a putea fi adaptat cu ușurință la specificul național, regional și/sau local; prin urmare, consideră că, în timp ce actuala structură cu doi piloni ar trebui menținută, modificarea acesteia este esențială pentru a se concentra într-o manieră mai eficace asupra măsurilor necesare pentru fiecare dintre cei doi piloni și asupra posibilităților de finanțare a acestora; |
| --- | --- |

2.

solicită ca PAC să rămână structurată în jurul a doi piloni; subliniază faptul că pilonul 1 ar trebui să rămână finanțat integral de la bugetul UE și pe bază anuală, în timp ce în cadrul pilonului 2 ar trebui să se aplice în continuare programarea multianuală, o abordare contractuală și cofinanțarea; insistă asupra faptului că structura cu doi piloni ar trebui să ofere claritate, fiecare pilon completându-l pe celălalt, fără a se suprapune; primul pilon ar trebui să realizeze obiective care necesită o acțiune „globală”, în timp ce cel de-al doilea pilon ar trebui să se orienteze spre rezultate și ar trebui să fie suficient de flexibil pentru a putea fi adaptat cu ușurință la specificul național, regional și/sau local; prin urmare, consideră că, în timp ce actuala structură cu doi piloni ar trebui menținută, modificarea acesteia este esențială pentru a se concentra într-o manieră mai eficace asupra măsurilor necesare pentru fiecare dintre cei doi piloni și asupra posibilităților de finanțare a acestora;

| 3. | subliniază că securitatea alimentară rămâne rațiunea de a fi a agriculturii nu numai la nivel european, ci și mondial, și mai ales în țările în curs de dezvoltare, dat fiind faptul că planeta se confruntă cu provocarea de asigura hrana a nouă miliarde de oameni până în 2050; solicită o politică agricolă europeană durabilă, productivă și competitivă care să aducă o contribuție semnificativă la atingerea obiectivelor stabilite de tratate în ceea ce privește PAC, precum și prioritățile Strategiei Europa 2020 de creștere inteligentă, și durabilă pentru toți; consideră că este capabilă să aducă o contribuție majoră la combaterea schimbărilor climatice, prin crearea de noi locuri de muncă prin creștere ecologică și furnizarea de energie din resurse regenerabile, continuând în același timp să ofere consumatorilor europeni produse alimentare sigure și de înaltă calitate și să garanteze securitatea alimentară; |
| --- | --- |

3.

subliniază că securitatea alimentară rămâne rațiunea de a fi a agriculturii nu numai la nivel european, ci și mondial, și mai ales în țările în curs de dezvoltare, dat fiind faptul că planeta se confruntă cu provocarea de asigura hrana a nouă miliarde de oameni până în 2050; solicită o politică agricolă europeană durabilă, productivă și competitivă care să aducă o contribuție semnificativă la atingerea obiectivelor stabilite de tratate în ceea ce privește PAC, precum și prioritățile Strategiei Europa 2020 de creștere inteligentă, și durabilă pentru toți; consideră că este capabilă să aducă o contribuție majoră la combaterea schimbărilor climatice, prin crearea de noi locuri de muncă prin creștere ecologică și furnizarea de energie din resurse regenerabile, continuând în același timp să ofere consumatorilor europeni produse alimentare sigure și de înaltă calitate și să garanteze securitatea alimentară;

| 4. | consideră că este esențial să se stabilească reguli pe termen mai lung, bine formulate, astfel încât agricultorii europeni să poată planifica investițiile necesare modernizării practicilor agricole și dezvoltării de metode inovatoare care să ducă la sisteme agricole mai raționale din punct de vedere agronomic și mai durabile, un proces necesar asigurării competitivității acestora pe piețele locale, regionale și internaționale; |
| --- | --- |

4.

consideră că este esențial să se stabilească reguli pe termen mai lung, bine formulate, astfel încât agricultorii europeni să poată planifica investițiile necesare modernizării practicilor agricole și dezvoltării de metode inovatoare care să ducă la sisteme agricole mai raționale din punct de vedere agronomic și mai durabile, un proces necesar asigurării competitivității acestora pe piețele locale, regionale și internaționale;

| 5. | consideră că, în interesul simplificării, clarității și al unei abordări comune, trebuie să se existe de la începutul reformei un acord cu privire la finanțarea fiecărui pilon al PAC; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în interesul simplificării, clarității și al unei abordări comune, trebuie să se existe de la începutul reformei un acord cu privire la finanțarea fiecărui pilon al PAC;

| 6. | solicită ca bugetul UE pentru agricultură din următoarea perioadă financiară să fie menținut cel puțin la nivelul bugetului pentru agricultură pentru 2013; recunoaște faptul că vor fi necesare resurse financiare adecvate pentru a putea face față provocărilor legate de securitatea alimentară, de protecție a mediului și de schimbările climatice și echilibrul teritorial într-o UE extinsă, precum și pentru a permite PAC să contribuie la succesul Strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

6.

solicită ca bugetul UE pentru agricultură din următoarea perioadă financiară să fie menținut cel puțin la nivelul bugetului pentru agricultură pentru 2013; recunoaște faptul că vor fi necesare resurse financiare adecvate pentru a putea face față provocărilor legate de securitatea alimentară, de protecție a mediului și de schimbările climatice și echilibrul teritorial într-o UE extinsă, precum și pentru a permite PAC să contribuie la succesul Strategiei UE 2020;

| 7. | își exprimă convingerea că această nouă politică agricolă, axată pe sisteme durabile de producție a alimentelor, trebuie să aibă la bază în primul rând o complementaritate de ansamblu mai bună între primul pilon, care acoperă plățile directe, și al doilea pilon, care cuprinde măsurile de sprijin pentru dezvoltarea rurală; consideră că în cadrul noii PAC fondurile publice trebuie să fie recunoscute ca o formă legitimă de plată pentru bunuri publice oferite societății ale căror costuri nu sunt compensate prin prețuri de piață și că fondurile publice trebuie utilizate pentru a stimula agricultorii să creeze servicii ecologice suplimentare la nivel european; consideră că prin această abordare orientată se vor atinge obiective la nivel european, oferind în același timp flexibilitatea necesară respectării diversității agricole europene; consideră că un asemenea sistem va face ca fiecare element al plăților să ofere beneficii publice clare într-o manieră transparentă pentru contribuabili, agricultori și societate în ansamblu; |
| --- | --- |

7.

își exprimă convingerea că această nouă politică agricolă, axată pe sisteme durabile de producție a alimentelor, trebuie să aibă la bază în primul rând o complementaritate de ansamblu mai bună între primul pilon, care acoperă plățile directe, și al doilea pilon, care cuprinde măsurile de sprijin pentru dezvoltarea rurală; consideră că în cadrul noii PAC fondurile publice trebuie să fie recunoscute ca o formă legitimă de plată pentru bunuri publice oferite societății ale căror costuri nu sunt compensate prin prețuri de piață și că fondurile publice trebuie utilizate pentru a stimula agricultorii să creeze servicii ecologice suplimentare la nivel european; consideră că prin această abordare orientată se vor atinge obiective la nivel european, oferind în același timp flexibilitatea necesară respectării diversității agricole europene; consideră că un asemenea sistem va face ca fiecare element al plăților să ofere beneficii publice clare într-o manieră transparentă pentru contribuabili, agricultori și societate în ansamblu;

| 8. | solicită ca caracterul durabil, competitivitatea și echitatea să constituie principiile directoare care să susțină o PAC care conservă caracterul specific al diverselor sectoare și al siturilor de producție, cu sarcina de a asigura populației alimente sigure și sănătoase în cantități suficiente și la prețuri corespunzătoare, precum și materiile prime necesare unei industrii de transformare și agroalimentare europene performante, precum și producției de energie regenerabilă; subliniază că normele UE în termeni de securitate alimentară, protecția mediului, calitatea vieții animalelor și respectarea standardelor sociale minime sunt cele mai exigente pe plan mondial; solicită un PAC care să garanteze aceste standarde sociale ridicate ale agriculturii europene în competiția internațională (protecția calității externe); |
| --- | --- |

8.

solicită ca caracterul durabil, competitivitatea și echitatea să constituie principiile directoare care să susțină o PAC care conservă caracterul specific al diverselor sectoare și al siturilor de producție, cu sarcina de a asigura populației alimente sigure și sănătoase în cantități suficiente și la prețuri corespunzătoare, precum și materiile prime necesare unei industrii de transformare și agroalimentare europene performante, precum și producției de energie regenerabilă; subliniază că normele UE în termeni de securitate alimentară, protecția mediului, calitatea vieții animalelor și respectarea standardelor sociale minime sunt cele mai exigente pe plan mondial; solicită un PAC care să garanteze aceste standarde sociale ridicate ale agriculturii europene în competiția internațională (protecția calității externe);

| 9. | recunoaște faptul că multe dintre aceste noi provocări și obiective sunt încorporate în angajamentele și tratatele internaționale obligatorii din punct de vedere juridic pe care UE le-a convenit și le-a semnat, cum ar fi acordurile de la Kyoto/Cancun, și convențiile de la Ramsar și Nagoya; |
| --- | --- |

9.

recunoaște faptul că multe dintre aceste noi provocări și obiective sunt încorporate în angajamentele și tratatele internaționale obligatorii din punct de vedere juridic pe care UE le-a convenit și le-a semnat, cum ar fi acordurile de la Kyoto/Cancun, și convențiile de la Ramsar și Nagoya;

| 10. | subliniază că simplificarea este fundamentală și că trebuie să fie un obiectiv esențial al viitoarei PAC, care să antreneze reducerea costurilor legate de gestionarea politicii la nivel de stat membru, și că sunt necesare temeiuri juridice comune clare, care să fie prezentate rapid și care să garanteze o interpretare uniformă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că simplificarea este fundamentală și că trebuie să fie un obiectiv esențial al viitoarei PAC, care să antreneze reducerea costurilor legate de gestionarea politicii la nivel de stat membru, și că sunt necesare temeiuri juridice comune clare, care să fie prezentate rapid și care să garanteze o interpretare uniformă;

| 11. | subliniază faptul că dezvoltarea politicii în domeniul calității produselor alimentare, inclusiv în ceea ce privește indicațiile geografice (DOP/IGP/STG), trebuie să constituie un aspect prioritar al PAC care să fie aprofundat și consolidat, pentru a permite UE să își mențină poziția de lider în acest domeniu; consideră că, în cazul acestor produse de înaltă calitate, ar trebui permisă utilizarea unor instrumente originale de gestionare, protecție și promovare, care să le permită să se dezvolte în mod armonios și să își aducă în continuare contribuția la creșterea și competitivitatea sustenabile ale agriculturii europene; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că dezvoltarea politicii în domeniul calității produselor alimentare, inclusiv în ceea ce privește indicațiile geografice (DOP/IGP/STG), trebuie să constituie un aspect prioritar al PAC care să fie aprofundat și consolidat, pentru a permite UE să își mențină poziția de lider în acest domeniu; consideră că, în cazul acestor produse de înaltă calitate, ar trebui permisă utilizarea unor instrumente originale de gestionare, protecție și promovare, care să le permită să se dezvolte în mod armonios și să își aducă în continuare contribuția la creșterea și competitivitatea sustenabile ale agriculturii europene;

| 12. | solicită Comisiei să își intensifice eforturile în domeniul cercetării și al dezvoltării în vederea inovării și a promovării; recomandă, prin urmare, ca viitoarele programe de cercetare și dezvoltare să acorde o atenție constantă cercetării în domeniul agricol și nutrițional; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să își intensifice eforturile în domeniul cercetării și al dezvoltării în vederea inovării și a promovării; recomandă, prin urmare, ca viitoarele programe de cercetare și dezvoltare să acorde o atenție constantă cercetării în domeniul agricol și nutrițional;

Plăți directe

| 13. | constată că plățile directe decuplate, condiționate de exigența ecocondiționalității, pot contribui la susținerea și stabilizarea veniturilor agricole, permițând agricultorilor să furnizeze, pe lângă producția de alimente, bunuri publice de o importanță vitală pentru întreaga societate, cum ar fi serviciile ecosistemice, forța de muncă, gestionarea peisajelor și vitalitatea economică rurală în Europa; consideră că plățile directe ar trebui să îi recompenseze pe agricultori pentru furnizarea acestor bunuri, deoarece piața singură nu oferă aceste bunuri și nu îi recompensează pe agricultori pentru acestea, într-o perioadă în care agricultorii, pentru a produce alimente de înaltă calitate, sunt confruntați adesea cu costuri mari de producție și cu prețuri de producție mici; |
| --- | --- |

13.

constată că plățile directe decuplate, condiționate de exigența ecocondiționalității, pot contribui la susținerea și stabilizarea veniturilor agricole, permițând agricultorilor să furnizeze, pe lângă producția de alimente, bunuri publice de o importanță vitală pentru întreaga societate, cum ar fi serviciile ecosistemice, forța de muncă, gestionarea peisajelor și vitalitatea economică rurală în Europa; consideră că plățile directe ar trebui să îi recompenseze pe agricultori pentru furnizarea acestor bunuri, deoarece piața singură nu oferă aceste bunuri și nu îi recompensează pe agricultori pentru acestea, într-o perioadă în care agricultorii, pentru a produce alimente de înaltă calitate, sunt confruntați adesea cu costuri mari de producție și cu prețuri de producție mici;

| 14. | solicită și în continuare un prim pilon puternic și finanțat în mod adecvat, care să aibă capacitatea de a face față noilor provocări cu care se confruntă agricultura europeană; |
| --- | --- |

14.

solicită și în continuare un prim pilon puternic și finanțat în mod adecvat, care să aibă capacitatea de a face față noilor provocări cu care se confruntă agricultura europeană;

| 15. | solicită distribuirea echitabilă a fondurilor PAC pentru primul și al doilea pilon între statele membre și între agricultorii din interiorul unui stat membru, caz în care, abordarea pragmatică ar trebui să fie principiul fundamental pentru criteriile obiective; respinge discrepanțele mari în distribuirea acestor fonduri între statele membre; este de opinie că acest lucru determină înlocuirea treptată, după o perioadă de tranziție, a sistemului bazat pe valori de referință istorice neactualizate cu plăți care sunt echitabile și distribuite astfel mai eficient între țări, diferite sectoare agricole și agricultori; subliniază faptul că acest aspect necesită, de asemenea, plăți mult mai eficiente, care să fie mai bine orientate și care să ofere stimulente mai mari, pentru a ajuta agricultura să treacă la sisteme agricole mai durabile; în acord cu Comunicarea Comisiei, respinge plata directă forfetară pentru întreaga UE, care nu ar reflecta diversitatea europeană; consideră că conservarea diversității agriculturii și a facilităților de producție în UE este obiectivul central și, prin urmare, susține luarea în considerare a condițiilor specifice de producție din statele membre, în măsura în care acest lucru este posibil, printr-un sistem de plăți directe mai bine orientat; |
| --- | --- |

15.

solicită distribuirea echitabilă a fondurilor PAC pentru primul și al doilea pilon între statele membre și între agricultorii din interiorul unui stat membru, caz în care, abordarea pragmatică ar trebui să fie principiul fundamental pentru criteriile obiective; respinge discrepanțele mari în distribuirea acestor fonduri între statele membre; este de opinie că acest lucru determină înlocuirea treptată, după o perioadă de tranziție, a sistemului bazat pe valori de referință istorice neactualizate cu plăți care sunt echitabile și distribuite astfel mai eficient între țări, diferite sectoare agricole și agricultori; subliniază faptul că acest aspect necesită, de asemenea, plăți mult mai eficiente, care să fie mai bine orientate și care să ofere stimulente mai mari, pentru a ajuta agricultura să treacă la sisteme agricole mai durabile; în acord cu Comunicarea Comisiei, respinge plata directă forfetară pentru întreaga UE, care nu ar reflecta diversitatea europeană; consideră că conservarea diversității agriculturii și a facilităților de producție în UE este obiectivul central și, prin urmare, susține luarea în considerare a condițiilor specifice de producție din statele membre, în măsura în care acest lucru este posibil, printr-un sistem de plăți directe mai bine orientat;

| 16. | se pronunță pentru regimul de plăți unice care determină o anumită redistribuire în interesul unei repartizări echitabile la nivelul UE a fondurilor pentru plăți directe; propune ca fiecare stat membru să primească un procent minim din media de plăți directe și că ar trebui să se stabilească un plafon; se pronunță în favoarea unei aplicări cât mai rapide într-o perioadă de tranziție limitată; |
| --- | --- |

16.

se pronunță pentru regimul de plăți unice care determină o anumită redistribuire în interesul unei repartizări echitabile la nivelul UE a fondurilor pentru plăți directe; propune ca fiecare stat membru să primească un procent minim din media de plăți directe și că ar trebui să se stabilească un plafon; se pronunță în favoarea unei aplicări cât mai rapide într-o perioadă de tranziție limitată;

| 17. | în cazul plăților directe către fermele individuale, propune renunțarea la valorile de referință istorice și individuale folosite pentru distribuire între statele membre și solicită, în cadrul următoarei perioade de finanțare, o tranziție către acordarea la nivel regional sau național de prime bazate pe suprafață pentru plățile decuplate; recunoaște totuși că situația din statele membre diferă, ceea ce presupune măsuri speciale la nivel regional; |
| --- | --- |

17.

în cazul plăților directe către fermele individuale, propune renunțarea la valorile de referință istorice și individuale folosite pentru distribuire între statele membre și solicită, în cadrul următoarei perioade de finanțare, o tranziție către acordarea la nivel regional sau național de prime bazate pe suprafață pentru plățile decuplate; recunoaște totuși că situația din statele membre diferă, ceea ce presupune măsuri speciale la nivel regional;

| 18. | consideră că statele membre care aplică în prezent schema de plată unică pe suprafață (SPUP) simplificată ar trebui să treacă, după o perioadă de tranziție limitată, la schema de plată unică pe exploatație cu drepturi de plată; solicită să se acorde sprijin, inclusiv sprijin financiar și tehnic, pentru această tranziție; |
| --- | --- |

18.

consideră că statele membre care aplică în prezent schema de plată unică pe suprafață (SPUP) simplificată ar trebui să treacă, după o perioadă de tranziție limitată, la schema de plată unică pe exploatație cu drepturi de plată; solicită să se acorde sprijin, inclusiv sprijin financiar și tehnic, pentru această tranziție;

| 19. | întâmpină favorabil recunoașterea rolului micilor agricultori în cadrul agriculturii și al dezvoltării rurale europene; sprijină ideea stabilirii unei sistem de ajutor specific și simplificat pentru micii agricultori, care să contribuie la stabilizarea dezvoltării rurale; invită Comisia, din motive de transparență și de siguranță juridică, să stabilească criterii flexibile și obiective pentru definirea statutului micilor agricultori de către fiecare stat membru; solicită statelor membre să decidă, în conformitate cu principiul subsidiarității, care agricultori îndeplinesc condițiile pentru acest sistem; |
| --- | --- |

19.

întâmpină favorabil recunoașterea rolului micilor agricultori în cadrul agriculturii și al dezvoltării rurale europene; sprijină ideea stabilirii unei sistem de ajutor specific și simplificat pentru micii agricultori, care să contribuie la stabilizarea dezvoltării rurale; invită Comisia, din motive de transparență și de siguranță juridică, să stabilească criterii flexibile și obiective pentru definirea statutului micilor agricultori de către fiecare stat membru; solicită statelor membre să decidă, în conformitate cu principiul subsidiarității, care agricultori îndeplinesc condițiile pentru acest sistem;

| 20. | solicită simplificarea în continuare a sistemului de plăți directe, în special pentru normele simplificate de transmitere a drepturilor de plată în caz de neactivare, pentru normele referitoare la rezerva națională, în funcție de trecerea la plata unică pe suprafață regională/națională, gruparea drepturilor minime de plată și pentru un sistem de control eficient și nebirocratic pentru ambii piloni; consideră că, în ceea ce privește controalele prevăzute, ar trebui să se țină seama în mod favorabil de sistemele de administrare care vor dovedi că funcționează bine; |
| --- | --- |

20.

solicită simplificarea în continuare a sistemului de plăți directe, în special pentru normele simplificate de transmitere a drepturilor de plată în caz de neactivare, pentru normele referitoare la rezerva națională, în funcție de trecerea la plata unică pe suprafață regională/națională, gruparea drepturilor minime de plată și pentru un sistem de control eficient și nebirocratic pentru ambii piloni; consideră că, în ceea ce privește controalele prevăzute, ar trebui să se țină seama în mod favorabil de sistemele de administrare care vor dovedi că funcționează bine;

| 21. | observă faptul că sunt necesare măsuri care să vizeze o reînnoire la nivel de generații în sectorul agricol, dat fiind faptul că numai 6 % dintre agricultorii europeni au vârsta mai mică de 35 de ani și că 4,5 milioane de agricultori se vor pensiona în următorii zece ani; recunoaște faptul că agricultorii tineri întâmpină obstacole la înființarea unei întreprinderi agricole, obstacole precum costuri de investiții ridicate și lipsa de acces la terenuri și credite; subliniază faptul că măsurile destinate tinerilor agricultori cuprinse în cel de-al doilea pilon s-au dovedit insuficiente pentru a stopa îmbătrânirea rapidă a sectorului agricol și solicită propuneri care să ducă la inversarea acestei tendințe nesustenabile, care ar trebui să includă modificări ale normelor privind rezerva națională pentru a o orienta într-o mai mare măsură către tinerii agricultori; |
| --- | --- |

21.

observă faptul că sunt necesare măsuri care să vizeze o reînnoire la nivel de generații în sectorul agricol, dat fiind faptul că numai 6 % dintre agricultorii europeni au vârsta mai mică de 35 de ani și că 4,5 milioane de agricultori se vor pensiona în următorii zece ani; recunoaște faptul că agricultorii tineri întâmpină obstacole la înființarea unei întreprinderi agricole, obstacole precum costuri de investiții ridicate și lipsa de acces la terenuri și credite; subliniază faptul că măsurile destinate tinerilor agricultori cuprinse în cel de-al doilea pilon s-au dovedit insuficiente pentru a stopa îmbătrânirea rapidă a sectorului agricol și solicită propuneri care să ducă la inversarea acestei tendințe nesustenabile, care ar trebui să includă modificări ale normelor privind rezerva națională pentru a o orienta într-o mai mare măsură către tinerii agricultori;

| 22. | subliniază că PAC ar trebui să fie neutră din punctul de vedere al genului și că ambii soți ar trebui să se bucure de aceleași drepturi în situația în care aceștia lucrează în acest sector; subliniază că aproximativ 42 % din cele 26,7 milioane de persoane care lucrează în mod regulat în agricultură în Uniunea Europeană sunt femei, dar numai una din cinci exploatații (aproximativ 29 %) este gestionată de o femeie; |
| --- | --- |

22.

subliniază că PAC ar trebui să fie neutră din punctul de vedere al genului și că ambii soți ar trebui să se bucure de aceleași drepturi în situația în care aceștia lucrează în acest sector; subliniază că aproximativ 42 % din cele 26,7 milioane de persoane care lucrează în mod regulat în agricultură în Uniunea Europeană sunt femei, dar numai una din cinci exploatații (aproximativ 29 %) este gestionată de o femeie;

| 23. | consideră că decuplarea s-a dovedit a fi eficientă, permițând o creștere a libertății de decizie a agricultorilor, asigurând răspunsul agricultorilor la semnalele pieței și plasând cea mai mare parte a PAC în cutia verde a OMC; sprijină sugestia Comisiei ca în viitor și primele cuplate să se plătească în continuare în anumite regiuni unde nu există alternative la formele de producție și la produsele tradiționale și costisitoare; admite astfel că primele pentru producție ar putea fi justificate, într-un cadru foarte limitat, chiar și după 2013; |
| --- | --- |

23.

consideră că decuplarea s-a dovedit a fi eficientă, permițând o creștere a libertății de decizie a agricultorilor, asigurând răspunsul agricultorilor la semnalele pieței și plasând cea mai mare parte a PAC în cutia verde a OMC; sprijină sugestia Comisiei ca în viitor și primele cuplate să se plătească în continuare în anumite regiuni unde nu există alternative la formele de producție și la produsele tradiționale și costisitoare; admite astfel că primele pentru producție ar putea fi justificate, într-un cadru foarte limitat, chiar și după 2013;

| 24. | prin urmare, solicită statelor membre să prevadă posibilitatea ca o parte a plăților directe, în totalitate sau parțial, să rămână cuplate, în limitele OMC, pentru a finanța măsuri de atenuare a impactului decuplării în zone specifice și sectoarele sensibile din punct de vedere economic, social și de mediu; consideră, pe lângă aceasta, că aceste plăți ar putea promova măsuri de mediu legate de suprafață și coeziune teritorială și ar putea promova, sprijini și impulsiona sectoare-cheie, inclusiv îmbunătățirea calității, producția materiilor prime agricole, anumite tipuri specifice de producție și anumite tipuri de activități agricole; |
| --- | --- |

24.

prin urmare, solicită statelor membre să prevadă posibilitatea ca o parte a plăților directe, în totalitate sau parțial, să rămână cuplate, în limitele OMC, pentru a finanța măsuri de atenuare a impactului decuplării în zone specifice și sectoarele sensibile din punct de vedere economic, social și de mediu; consideră, pe lângă aceasta, că aceste plăți ar putea promova măsuri de mediu legate de suprafață și coeziune teritorială și ar putea promova, sprijini și impulsiona sectoare-cheie, inclusiv îmbunătățirea calității, producția materiilor prime agricole, anumite tipuri specifice de producție și anumite tipuri de activități agricole;

| 25. | constată că din motive istorice unitățile de producție agricolă din Uniunea Europeană prezintă o structură foarte variată în ceea ce privește dimensiunea activității, condițiile de muncă, productivitatea muncii și forma juridică; este conștient de faptul că plățile directe au fost alocate într-un mod care a dus la punerea sub semnul întrebării a legitimității lor; ia act de propunerea Comisiei de a introduce un plafon maxim pentru plățile directe și salută încercările de a remedia problematica legitimității PAC și a acceptării publice; cere Comisiei să ia în considerare introducerea unor mecanisme similare care să contribuie la aceasta, precum un sistem degresiv al plăților directe, având în vedere mărimea întreprinderilor agricole, în care se ține seama de criterii obiective legate de ocuparea forței de muncă și de practicile durabile; |
| --- | --- |

25.

constată că din motive istorice unitățile de producție agricolă din Uniunea Europeană prezintă o structură foarte variată în ceea ce privește dimensiunea activității, condițiile de muncă, productivitatea muncii și forma juridică; este conștient de faptul că plățile directe au fost alocate într-un mod care a dus la punerea sub semnul întrebării a legitimității lor; ia act de propunerea Comisiei de a introduce un plafon maxim pentru plățile directe și salută încercările de a remedia problematica legitimității PAC și a acceptării publice; cere Comisiei să ia în considerare introducerea unor mecanisme similare care să contribuie la aceasta, precum un sistem degresiv al plăților directe, având în vedere mărimea întreprinderilor agricole, în care se ține seama de criterii obiective legate de ocuparea forței de muncă și de practicile durabile;

| 26. | solicită Comisiei să prezinte propuneri concrete de sprijinire a sectoarelor de creștere a animalelor, pe termen mediu și lung, pentru a putea face față creșterii prețurilor de producție; consideră că acestea ar putea cuprinde stimulente pentru sistemele de pășuni și culturi proteine în alternarea arabilă, care ar prezenta avantaje mai mari pentru agricultori, ar răspunde noilor provocări și ar diminua dependența de importurile de culturi de plante proteaginoase în rotația terenurilor arabile și ar putea avea un impact pozitiv asupra costurilor furajelor; invită Comisia să prezinte o propunere cu privire la flexibilitatea pentru statele membre în conformitate cu prezentul articol 68, pentru a evita excluderea fermelor de creștere a animalelor axate pe calitate și durabilitate de la sistemul de asistență și pentru a lua în considerare caracterul lor specific; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să prezinte propuneri concrete de sprijinire a sectoarelor de creștere a animalelor, pe termen mediu și lung, pentru a putea face față creșterii prețurilor de producție; consideră că acestea ar putea cuprinde stimulente pentru sistemele de pășuni și culturi proteine în alternarea arabilă, care ar prezenta avantaje mai mari pentru agricultori, ar răspunde noilor provocări și ar diminua dependența de importurile de culturi de plante proteaginoase în rotația terenurilor arabile și ar putea avea un impact pozitiv asupra costurilor furajelor; invită Comisia să prezinte o propunere cu privire la flexibilitatea pentru statele membre în conformitate cu prezentul articol 68, pentru a evita excluderea fermelor de creștere a animalelor axate pe calitate și durabilitate de la sistemul de asistență și pentru a lua în considerare caracterul lor specific;

| 27. | consideră că plățile directe ar trebui rezervate exclusiv agricultorilor activi; este conștient de faptul că, în cadrul sistemului de plăți directe decuplate, fiecare agricultor care utilizează suprafețe agricole pentru producție și le menține în bune condiții agricole și de mediu ar trebui să beneficieze de plăți directe; solicită, prin urmare, Comisiei să elaboreze o definiție a „agricultorului activ”, care să poată fi aplicată de către statele membre fără eforturi birocratice sau costuri suplimentare, caz în care ar trebui să se asigure că activitățile agricole tradiționale (activități agricole cu normă întreagă și cu normă redusă), indiferent de statutul juridic, sunt considerate activități agricole active și că diferitele forme de proprietate și de acorduri de gestionare, precum și gestiunea terenurilor comune, sunt luate în considerare; consideră necesar să se specifice faptul că definiția unui agricultor activ ar trebui să excludă cazurile în care costurile administrative legate de efectuarea unei plăți sunt mai mari decât suma plății; |
| --- | --- |

27.

consideră că plățile directe ar trebui rezervate exclusiv agricultorilor activi; este conștient de faptul că, în cadrul sistemului de plăți directe decuplate, fiecare agricultor care utilizează suprafețe agricole pentru producție și le menține în bune condiții agricole și de mediu ar trebui să beneficieze de plăți directe; solicită, prin urmare, Comisiei să elaboreze o definiție a „agricultorului activ”, care să poată fi aplicată de către statele membre fără eforturi birocratice sau costuri suplimentare, caz în care ar trebui să se asigure că activitățile agricole tradiționale (activități agricole cu normă întreagă și cu normă redusă), indiferent de statutul juridic, sunt considerate activități agricole active și că diferitele forme de proprietate și de acorduri de gestionare, precum și gestiunea terenurilor comune, sunt luate în considerare; consideră necesar să se specifice faptul că definiția unui agricultor activ ar trebui să excludă cazurile în care costurile administrative legate de efectuarea unei plăți sunt mai mari decât suma plății;

| 28. | se pronunță în favoarea compensării handicapurilor naturale în cadrul celui de-al doilea pilon și respinge plata complementară în primul pilon din cauza eforturilor birocratice suplimentare pe care le implică; |
| --- | --- |

28.

se pronunță în favoarea compensării handicapurilor naturale în cadrul celui de-al doilea pilon și respinge plata complementară în primul pilon din cauza eforturilor birocratice suplimentare pe care le implică;

Protejarea resurselor și componentele politicii de mediu

| 29. | consideră că o mai bună protecție și gestionare a resurselor naturale reprezintă un element-cheie în cadrul practicilor agricole durabile, care justifică, în cadrul noilor provocări și obiective ale strategiei UE 2020, un sprijin suplimentar pentru a încuraja agricultorii să adopte practici ecologice care depășesc cerința fundamentală de ecocondiționalitate și care ar suplimenta programele de agromediu existente; |
| --- | --- |

29.

consideră că o mai bună protecție și gestionare a resurselor naturale reprezintă un element-cheie în cadrul practicilor agricole durabile, care justifică, în cadrul noilor provocări și obiective ale strategiei UE 2020, un sprijin suplimentar pentru a încuraja agricultorii să adopte practici ecologice care depășesc cerința fundamentală de ecocondiționalitate și care ar suplimenta programele de agromediu existente;

| 30. | consideră că protecția resurselor naturale ar trebui mai strâns legată de acordarea de plăți directe și solicită, prin urmare, introducerea, printr-o componentă de mediu, a unui sistem de stimulare la nivel european cu obiectivul de a asigura durabilitatea fermelor și securitate alimentară pe termen lung prin gestionarea efectivă a resurselor rare (apă, energie, sol), reducând în același timp costurile de producție pe termen lung prin reducerea factorilor de producție; consideră că acest sistem ar trebui să aducă cel mai bun sprijin agricultorilor care utilizează sau care doresc să utilizeze treptat, într-o măsură mai mare, practici agricole menite să creeze sisteme de producție mai durabile; |
| --- | --- |

30.

consideră că protecția resurselor naturale ar trebui mai strâns legată de acordarea de plăți directe și solicită, prin urmare, introducerea, printr-o componentă de mediu, a unui sistem de stimulare la nivel european cu obiectivul de a asigura durabilitatea fermelor și securitate alimentară pe termen lung prin gestionarea efectivă a resurselor rare (apă, energie, sol), reducând în același timp costurile de producție pe termen lung prin reducerea factorilor de producție; consideră că acest sistem ar trebui să aducă cel mai bun sprijin agricultorilor care utilizează sau care doresc să utilizeze treptat, într-o măsură mai mare, practici agricole menite să creeze sisteme de producție mai durabile;

| 31. | subliniază că acest sistem ar trebui să fie însoțit de o simplificare a sistemului ecocondiționalității pentru beneficiarii plăților directe, care ar trebui să fie aplicat prin măsuri simple, ar trebui să echilibreze performanțele economice și de mediu, ar trebui să fie relevant din punct de vedere agronomic și nu ar trebui să fie discriminatoriu pentru agricultorii care participă deja pe scară largă la programe de agromediu; |
| --- | --- |

31.

subliniază că acest sistem ar trebui să fie însoțit de o simplificare a sistemului ecocondiționalității pentru beneficiarii plăților directe, care ar trebui să fie aplicat prin măsuri simple, ar trebui să echilibreze performanțele economice și de mediu, ar trebui să fie relevant din punct de vedere agronomic și nu ar trebui să fie discriminatoriu pentru agricultorii care participă deja pe scară largă la programe de agromediu;

| 32. | respinge punerea în aplicare a unui nou sistem de plăți suplimentare care creează sisteme adiționale de control și sancționare pentru ecologizare; insistă asupra faptului că trebuie evitate obstacolele practice pentru fermieri și complexitatea administrativă pentru autorități; insistă, în plus, pentru a raționaliza procedurile administrative asociate acestor măsuri, ca toate controalele la nivel agricol, să fie, pe cât posibil, derulate în mod simultan; |
| --- | --- |

32.

respinge punerea în aplicare a unui nou sistem de plăți suplimentare care creează sisteme adiționale de control și sancționare pentru ecologizare; insistă asupra faptului că trebuie evitate obstacolele practice pentru fermieri și complexitatea administrativă pentru autorități; insistă, în plus, pentru a raționaliza procedurile administrative asociate acestor măsuri, ca toate controalele la nivel agricol, să fie, pe cât posibil, derulate în mod simultan;

| 33. | solicită, din acest motiv, Comisiei să prezinte, cât mai curând posibil, o evaluare de impact a condițiilor administrative legate de punerea în aplicare a componentei ecologice; subliniază că măsurile de mediu prezintă potențialul de a stimula productivitatea producției agricultorilor și insistă că orice pierderi sau venituri eventuale, apărute în urma aplicării unor astfel de măsuri trebuie acoperite; |
| --- | --- |

33.

solicită, din acest motiv, Comisiei să prezinte, cât mai curând posibil, o evaluare de impact a condițiilor administrative legate de punerea în aplicare a componentei ecologice; subliniază că măsurile de mediu prezintă potențialul de a stimula productivitatea producției agricultorilor și insistă că orice pierderi sau venituri eventuale, apărute în urma aplicării unor astfel de măsuri trebuie acoperite;

| 34. | consideră că ecologizarea ar trebui continuată în toate statele membre prin intermediul unui catalog prioritar cu măsuri destinate unor zone specifice și/sau măsuri la nivelul exploatațiilor, finanțate în proporție de 100 % din fonduri UE; consideră că orice beneficiar al acestor plăți speciale trebuie să pună în aplicare un anumit număr de măsuri de ecologizare, care ar trebui să se bazeze pe structurile existente, alese dintr-o listă națională sau regională stabilită de statul membru pe baza unei liste europene mai vaste, care să fie aplicabilă tuturor tipurilor de activități agricole; consideră că aceste măsuri ar putea include de exemplu:






  — | asistență pentru reducerea emisiilor de carbon și pentru măsuri de limitare sau captare a emisiilor cu efect de seră; |
| --- | --- | --- |

34.

consideră că ecologizarea ar trebui continuată în toate statele membre prin intermediul unui catalog prioritar cu măsuri destinate unor zone specifice și/sau măsuri la nivelul exploatațiilor, finanțate în proporție de 100 % din fonduri UE; consideră că orice beneficiar al acestor plăți speciale trebuie să pună în aplicare un anumit număr de măsuri de ecologizare, care ar trebui să se bazeze pe structurile existente, alese dintr-o listă națională sau regională stabilită de statul membru pe baza unei liste europene mai vaste, care să fie aplicabilă tuturor tipurilor de activități agricole; consideră că aceste măsuri ar putea include de exemplu:

—

asistență pentru reducerea emisiilor de carbon și pentru măsuri de limitare sau captare a emisiilor cu efect de seră;

| — | asistență pentru consumul redus de energie și pentru eficiența energetică; |
| --- | --- |

—

asistență pentru consumul redus de energie și pentru eficiența energetică;

| — | zonele de protecție, marginile câmpurilor, prezența gardurilor etc.; |
| --- | --- |

—

zonele de protecție, marginile câmpurilor, prezența gardurilor etc.;

| — | pășunile permanente; |
| --- | --- |

—

pășunile permanente;

| — | tehnici de exploatare de precizie; |
| --- | --- |

—

tehnici de exploatare de precizie;

| — | alternarea culturilor și diversitatea culturilor; |
| --- | --- |

—

alternarea culturilor și diversitatea culturilor;

| — | planuri de eficiență furajeră; |
| --- | --- |

—

planuri de eficiență furajeră;

| 35. | consideră că UE are propriul rol în soluționarea provocărilor legate de securitatea alimentară și de securitatea energetică și că, prin urmare, trebuie să se asigure că agricultura își îndeplinește pe deplin rolul în soluționarea ambelor provocări; consideră, așadar, că includerea operațiunii de scoatere temporară din circuitul agricol, obligatorie în lista măsurilor privind durabilitatea, propusă de Comisie, este necorespunzătoare; |
| --- | --- |

35.

consideră că UE are propriul rol în soluționarea provocărilor legate de securitatea alimentară și de securitatea energetică și că, prin urmare, trebuie să se asigure că agricultura își îndeplinește pe deplin rolul în soluționarea ambelor provocări; consideră, așadar, că includerea operațiunii de scoatere temporară din circuitul agricol, obligatorie în lista măsurilor privind durabilitatea, propusă de Comisie, este necorespunzătoare;

| 36. | solicită ca PAC să cuprindă obiective privind folosirea energiei durabile; consideră că sectorul agricol ar putea să folosească un procent de 40 % din combustibilii regenerabili până în 2020 și să renunțe pe deplin la combustibilii fosili până în 2030; |
| --- | --- |

36.

solicită ca PAC să cuprindă obiective privind folosirea energiei durabile; consideră că sectorul agricol ar putea să folosească un procent de 40 % din combustibilii regenerabili până în 2020 și să renunțe pe deplin la combustibilii fosili până în 2030;

| 37. | observă că tehnologia de generație viitoare este disponibilă în prezent și îndeamnă, în consecință, Comisia să elaboreze o politică intersectorială privind biomasa pentru biotehnologia de generație viitoare, care să includă criterii privind biomasa ca parte a reformei PAC, în scopul de a permite dezvoltarea unei piețe sustenabile pentru biomasa provenind din agricultură, de la întreprinderile agroindustriale și din silvicultură, prin stimularea colectării reziduurilor disponibile pentru producția de bioenergie, prevenind, totodată, creșterea emisiilor și pierderea biodiversității; |
| --- | --- |

37.

observă că tehnologia de generație viitoare este disponibilă în prezent și îndeamnă, în consecință, Comisia să elaboreze o politică intersectorială privind biomasa pentru biotehnologia de generație viitoare, care să includă criterii privind biomasa ca parte a reformei PAC, în scopul de a permite dezvoltarea unei piețe sustenabile pentru biomasa provenind din agricultură, de la întreprinderile agroindustriale și din silvicultură, prin stimularea colectării reziduurilor disponibile pentru producția de bioenergie, prevenind, totodată, creșterea emisiilor și pierderea biodiversității;

| 38. | subliniază că o politica europeană inteligentă precum reducerea prețului motorinei utilizate pentru lucrările agricole, scutirea de plata accizelor pentru energia electrică și pentru combustibilii produși în scopuri agricole, în special pentru energia electrică utilizată pentru funcționarea pompelor de irigații, ar putea sprijini agricultorii europeni să producă mai mult și să furnizeze produse agricole atât pentru piața internă, cât și pentru piețele externe; având în vedere efectele devastatoare ale schimbărilor climatice precum seceta, valurile de caniculă și deșertificarea unor terenuri agricole destinate producerii de alimente pentru populație, subliniază importanța sistemelor inovatoare de irigații, care să asigure sustenabilitatea agriculturii europene; |
| --- | --- |

38.

subliniază că o politica europeană inteligentă precum reducerea prețului motorinei utilizate pentru lucrările agricole, scutirea de plata accizelor pentru energia electrică și pentru combustibilii produși în scopuri agricole, în special pentru energia electrică utilizată pentru funcționarea pompelor de irigații, ar putea sprijini agricultorii europeni să producă mai mult și să furnizeze produse agricole atât pentru piața internă, cât și pentru piețele externe; având în vedere efectele devastatoare ale schimbărilor climatice precum seceta, valurile de caniculă și deșertificarea unor terenuri agricole destinate producerii de alimente pentru populație, subliniază importanța sistemelor inovatoare de irigații, care să asigure sustenabilitatea agriculturii europene;

| 39. | având în vedere că apa, și în special apa potabilă, va deveni în viitor o resursă deficitară, subliniază că este necesară dezvoltarea unor sisteme de irigații eficiente, care să permită statelor membre să folosească metode agricole eficiente prin care să se asigure satisfacerea cererii de alimente de la nivel național și furnizarea de produse agricole destinate exportului; |
| --- | --- |

39.

având în vedere că apa, și în special apa potabilă, va deveni în viitor o resursă deficitară, subliniază că este necesară dezvoltarea unor sisteme de irigații eficiente, care să permită statelor membre să folosească metode agricole eficiente prin care să se asigure satisfacerea cererii de alimente de la nivel național și furnizarea de produse agricole destinate exportului;

| 40. | regretă faptul că obiectivele UE privind biodiversitatea nu sunt încă atinse și anticipează că PAC va contribui la eforturile care vizează îndeplinirea acestor obiective și a obiectivelor de la Nagoya privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

40.

regretă faptul că obiectivele UE privind biodiversitatea nu sunt încă atinse și anticipează că PAC va contribui la eforturile care vizează îndeplinirea acestor obiective și a obiectivelor de la Nagoya privind biodiversitatea;

| 41. | solicită ca noua PAC să promoveze conservarea diversității genetice, să respecte Directiva 98/58/CE privind bunăstarea animalelor și să evite finanțarea producției de alimente din animale clonate sau din descendenții acestora; |
| --- | --- |

41.

solicită ca noua PAC să promoveze conservarea diversității genetice, să respecte Directiva 98/58/CE privind bunăstarea animalelor și să evite finanțarea producției de alimente din animale clonate sau din descendenții acestora;

| 42. | consideră că metodele de producție care respectă calitatea vieții animalelor au, de asemenea, un impact pozitiv asupra sănătății animale, calității alimentelor și a securității alimentare, respectând în același timp mediul; solicită ca PAC să promoveze tranziția de la producția de animale foarte intensivă, prin altele prin asigurarea sprijinului fermierilor care doresc să respecte standarde înalte în ceea ce privește calitatea vieții animalelor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază importanța explorării tuturor posibilităților de cooperare între statele membre care implică toate părțile interesate și au drept scop protecția solului; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța explorării tuturor posibilităților de cooperare între statele membre care implică toate părțile interesate și au drept scop protecția solului;

Ecocondiționalitate și simplificare

| 44. | subliniază faptul că sistemul de ecocondiționalitate condiționează asigurarea plăților directe de respectarea cerințelor statutare și de menținerea activităților agricole în bune condiții agricole și de mediu și rămâne unul dintre mijloacele cele mai adecvate de optimizare a procesului de punere la dispoziție de servicii ecosistemice de bază, prestate de agricultori, precum și de depășire a noilor provocări în domeniul mediului prin garantarea de bunuri publice de bază; totuși, ia act de faptul că aplicarea ecocondiționalității a cunoscut o serie de probleme legate de gestionarea și acceptarea de către agricultori; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că sistemul de ecocondiționalitate condiționează asigurarea plăților directe de respectarea cerințelor statutare și de menținerea activităților agricole în bune condiții agricole și de mediu și rămâne unul dintre mijloacele cele mai adecvate de optimizare a procesului de punere la dispoziție de servicii ecosistemice de bază, prestate de agricultori, precum și de depășire a noilor provocări în domeniul mediului prin garantarea de bunuri publice de bază; totuși, ia act de faptul că aplicarea ecocondiționalității a cunoscut o serie de probleme legate de gestionarea și acceptarea de către agricultori;

| 45. | consideră că plățile directe nu se justifică în absența performanțelor și, de aceea, un sistem al ecocondiționalității care este, ca urmare a ecologizării PAC, simplificat și eficient în practică și la nivel administrativ în ceea ce privește controalele, ar trebui să fie aplicat tuturor beneficiarilor de plăți directe; subliniază că ecocondiționalitatea trebui să se bazeze pe riscuri și să fie proporțională și că trebuie respectată și suficient controlată de autoritățile naționale și europene competente; |
| --- | --- |

45.

consideră că plățile directe nu se justifică în absența performanțelor și, de aceea, un sistem al ecocondiționalității care este, ca urmare a ecologizării PAC, simplificat și eficient în practică și la nivel administrativ în ceea ce privește controalele, ar trebui să fie aplicat tuturor beneficiarilor de plăți directe; subliniază că ecocondiționalitatea trebui să se bazeze pe riscuri și să fie proporțională și că trebuie respectată și suficient controlată de autoritățile naționale și europene competente;

| 46. | consideră că o mai bună protejare și gestionare a resurselor ar trebui să reprezinte, de asemenea, elementul de bază în activitățile agricole din cadrul ecocondiționalității, ceea ce ar determina mai multe beneficii pentru mediu; solicită raționalizarea și eficientizarea controalelor privind ecocondiționalitatea, precum și o abordare specifică a domeniului de aplicabilitate a ecocondiționalității; solicită realizarea și raționalizarea schimburilor de cele mai bune practici între agențiile plătitoare și organismele de control, cum ar fi interoperabilitatea bazelor de date și utilizarea optimă a tehnologiei adecvate, în vederea reducerii pe cât posibil, a poverii administrative pentru agricultori și administrații; consideră că ecocondiționalitatea ar trebui restricționată la standarde referitoare la activitățile agricole, care permit monitorizarea sistematică și directă și care se bazează pe obligația de a obține rezultate, și că normele ar trebui armonizate; subliniază că este important să existe niveluri de toleranță și aplicarea principiului proporționalității în cadrul oricărui sistem de penalizare; |
| --- | --- |

46.

consideră că o mai bună protejare și gestionare a resurselor ar trebui să reprezinte, de asemenea, elementul de bază în activitățile agricole din cadrul ecocondiționalității, ceea ce ar determina mai multe beneficii pentru mediu; solicită raționalizarea și eficientizarea controalelor privind ecocondiționalitatea, precum și o abordare specifică a domeniului de aplicabilitate a ecocondiționalității; solicită realizarea și raționalizarea schimburilor de cele mai bune practici între agențiile plătitoare și organismele de control, cum ar fi interoperabilitatea bazelor de date și utilizarea optimă a tehnologiei adecvate, în vederea reducerii pe cât posibil, a poverii administrative pentru agricultori și administrații; consideră că ecocondiționalitatea ar trebui restricționată la standarde referitoare la activitățile agricole, care permit monitorizarea sistematică și directă și care se bazează pe obligația de a obține rezultate, și că normele ar trebui armonizate; subliniază că este important să existe niveluri de toleranță și aplicarea principiului proporționalității în cadrul oricărui sistem de penalizare;

| 47. | consideră că monitorizarea ecocondiționalității ar trebui apropiată mai mult de criteriile de performanță și de încurajarea agricultorilor de a obține rezultate; consideră, în plus, că agricultorii înșiși ar trebui implicați într-o măsură mai mare în acest proces de monitorizare, date fiind cunoștințele lor și experiența practică, ceea ce ar constitui un exemplu și ar motiva mai ales agricultorii mai puțin eficienți; |
| --- | --- |

47.

consideră că monitorizarea ecocondiționalității ar trebui apropiată mai mult de criteriile de performanță și de încurajarea agricultorilor de a obține rezultate; consideră, în plus, că agricultorii înșiși ar trebui implicați într-o măsură mai mare în acest proces de monitorizare, date fiind cunoștințele lor și experiența practică, ceea ce ar constitui un exemplu și ar motiva mai ales agricultorii mai puțin eficienți;

| 48. | respinge introducerea de cerințe neclare și împovărătoare, derivate din directiva-cadru privind apa, în sistemul de ecocondiționalitate, atât timp cât situația punerii în aplicare a acestei directive în toate statele membre nu este clarificată; |
| --- | --- |

48.

respinge introducerea de cerințe neclare și împovărătoare, derivate din directiva-cadru privind apa, în sistemul de ecocondiționalitate, atât timp cât situația punerii în aplicare a acestei directive în toate statele membre nu este clarificată;

| 49. | recunoaște că s-au depus deja numeroase eforturi în sectorul creșterii animalelor, care se confruntă în prezent cu dificultăți, în vederea modernizării clădirilor și echipamentelor la standarde de igienă și sănătate; fără a aduce prejudicii principiilor de bază ale siguranței alimentare și trasabilității, solicită o revizuire critică a anumitor standarde de igienă, de bunăstare a animalelor și de marcare a animalelor, pentru a se elimina sarcinile excesive impuse întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); solicită în special Comisiei să revizuiască standardele de igienă ale UE, mai ales marketingul local sau direct și valabilitatea produselor, pentru a le face proporționale cu riscurile și pentru a evita sarcinile disproporționate în lanțurile mici de producție, cum ar fi relațiile directe dintre producător și consumator și lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

49.

recunoaște că s-au depus deja numeroase eforturi în sectorul creșterii animalelor, care se confruntă în prezent cu dificultăți, în vederea modernizării clădirilor și echipamentelor la standarde de igienă și sănătate; fără a aduce prejudicii principiilor de bază ale siguranței alimentare și trasabilității, solicită o revizuire critică a anumitor standarde de igienă, de bunăstare a animalelor și de marcare a animalelor, pentru a se elimina sarcinile excesive impuse întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); solicită în special Comisiei să revizuiască standardele de igienă ale UE, mai ales marketingul local sau direct și valabilitatea produselor, pentru a le face proporționale cu riscurile și pentru a evita sarcinile disproporționate în lanțurile mici de producție, cum ar fi relațiile directe dintre producător și consumator și lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente;

Instrumentele de piață, plase de siguranță și gestiunea riscurilor

| 50. | consideră că este important să se asigure capacitatea de a combate volatilitatea excesivă a prețurilor și de a reacționa prompt în perioadele de crize provocate de instabilitatea pieței, în contextul PAC și pe piețele mondiale; recunoaște rolul fundamental pe care l-au avut măsurile de susținere a pieței în abordarea în trecut a crizelor din sectorul agricol, îndeosebi rolul intervențiilor și al stocării private; subliniază că măsurile de sprijin al pieței trebuie să fie efective și activate prompt atunci când este nevoie să se evite probleme grave pentru producători, întreprinderile de prelucrare și consumatori și pentru a permite PAC să își îndeplinească obiectivul său strategic primar: siguranță alimentară; |
| --- | --- |

50.

consideră că este important să se asigure capacitatea de a combate volatilitatea excesivă a prețurilor și de a reacționa prompt în perioadele de crize provocate de instabilitatea pieței, în contextul PAC și pe piețele mondiale; recunoaște rolul fundamental pe care l-au avut măsurile de susținere a pieței în abordarea în trecut a crizelor din sectorul agricol, îndeosebi rolul intervențiilor și al stocării private; subliniază că măsurile de sprijin al pieței trebuie să fie efective și activate prompt atunci când este nevoie să se evite probleme grave pentru producători, întreprinderile de prelucrare și consumatori și pentru a permite PAC să își îndeplinească obiectivul său strategic primar: siguranță alimentară;

| 51. | subliniază faptul că PAC ar trebui să includă un anumit număr de instrumente de piață flexibile și eficiente care să acționeze ca o plasă de siguranță, fixate la niveluri corespunzătoare și disponibile, în eventualitatea unor denaturări grave ale pieței; consideră că aceste instrumente nu ar trebui activate permanent și nu trebuie să funcționeze ca o sursă continuă și nelimitată de producție; subliniază că o parte dintre aceste instrumente există deja și pot fi adaptate, iar altele pot fi create în funcție de necesități; consideră că, ținând seama de condițiile complet diferite din unele sectoare, trebuie privilegiate soluții sectoriale diferențiate față de abordările generale; atrage atenția asupra dificultăților pe care le întâmpină agricultorii în încercarea de a planifica în avans într-o perioadă în care volatilitatea este extrem de ridicată; consideră că, având în vedere creșterea volatilității pieței, instrumente de piață trebuie revizuite pentru a mări eficiența și flexibilitatea, precum și pentru a asigura aplicarea mai rapidă, extinderea către alte sectoare, dacă este necesar, adaptarea la prețurile actuale de pe piață și asigurarea unei plase de siguranță fără crearea de distorsiuni; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că PAC ar trebui să includă un anumit număr de instrumente de piață flexibile și eficiente care să acționeze ca o plasă de siguranță, fixate la niveluri corespunzătoare și disponibile, în eventualitatea unor denaturări grave ale pieței; consideră că aceste instrumente nu ar trebui activate permanent și nu trebuie să funcționeze ca o sursă continuă și nelimitată de producție; subliniază că o parte dintre aceste instrumente există deja și pot fi adaptate, iar altele pot fi create în funcție de necesități; consideră că, ținând seama de condițiile complet diferite din unele sectoare, trebuie privilegiate soluții sectoriale diferențiate față de abordările generale; atrage atenția asupra dificultăților pe care le întâmpină agricultorii în încercarea de a planifica în avans într-o perioadă în care volatilitatea este extrem de ridicată; consideră că, având în vedere creșterea volatilității pieței, instrumente de piață trebuie revizuite pentru a mări eficiența și flexibilitatea, precum și pentru a asigura aplicarea mai rapidă, extinderea către alte sectoare, dacă este necesar, adaptarea la prețurile actuale de pe piață și asigurarea unei plase de siguranță fără crearea de distorsiuni;

| 52. | consideră că aceste instrumente ar trebui să includă instrumente specifice de gestionare a aprovizionării care, utilizate corect și într-un mod nediscriminatoriu, pot asigura gestionarea eficientă a pieței și pot preveni crizele privind supraproducția, fără nici un cost pentru bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

52.

consideră că aceste instrumente ar trebui să includă instrumente specifice de gestionare a aprovizionării care, utilizate corect și într-un mod nediscriminatoriu, pot asigura gestionarea eficientă a pieței și pot preveni crizele privind supraproducția, fără nici un cost pentru bugetul Uniunii;

| 53. | solicită crearea unei plase de siguranță pe mai multe niveluri care să acopere toate sectoarele și care să cuprindă o combinație de instrumente, precum stocurile publice și private, intervențiile publice, instrumentele de intervenție în cazul perturbării piețelor și o clauză privind situațiile de urgență; solicită ca, în cazul perturbațiilor pe perioade limitate ale piețelor, să se permită în anumite sectoare stocurile private și intervenția autorităților publice; solicită, în plus, crearea unui instrument de intervenție în cazul perturbării piețelor și a unei clauze privind situațiile de urgență pentru toate sectoarele care, în anumite condiții, să permită Comisiei, pentru o perioadă limitată până la un an, să intervină în situații de criză cu mai multă eficiență decât până în prezent; consideră, prin urmare, că, în cadrul viitoarelor bugete ale UE, trebuie pusă la dispoziție o linie bugetară de rezervă specială care să poată fi activată rapid pentru a furniza un instrument de reacție rapid în situații de criză pe piețele agricole; |
| --- | --- |

53.

solicită crearea unei plase de siguranță pe mai multe niveluri care să acopere toate sectoarele și care să cuprindă o combinație de instrumente, precum stocurile publice și private, intervențiile publice, instrumentele de intervenție în cazul perturbării piețelor și o clauză privind situațiile de urgență; solicită ca, în cazul perturbațiilor pe perioade limitate ale piețelor, să se permită în anumite sectoare stocurile private și intervenția autorităților publice; solicită, în plus, crearea unui instrument de intervenție în cazul perturbării piețelor și a unei clauze privind situațiile de urgență pentru toate sectoarele care, în anumite condiții, să permită Comisiei, pentru o perioadă limitată până la un an, să intervină în situații de criză cu mai multă eficiență decât până în prezent; consideră, prin urmare, că, în cadrul viitoarelor bugete ale UE, trebuie pusă la dispoziție o linie bugetară de rezervă specială care să poată fi activată rapid pentru a furniza un instrument de reacție rapid în situații de criză pe piețele agricole;

| 54. | consideră că utilizarea instrumentelor de intervenție intră în sfera de aplicare a competențelor de executare ale Comisiei; subliniază totuși că Parlamentul European trebuie să fie informat rapid cu privire la acțiunile vizate; subliniază în acest context că Comisia trebuie să țină seama în mod corespunzător de pozițiile adoptate de Parlament; |
| --- | --- |

54.

consideră că utilizarea instrumentelor de intervenție intră în sfera de aplicare a competențelor de executare ale Comisiei; subliniază totuși că Parlamentul European trebuie să fie informat rapid cu privire la acțiunile vizate; subliniază în acest context că Comisia trebuie să țină seama în mod corespunzător de pozițiile adoptate de Parlament;

| 55. | solicită îmbunătățirea eficienței sistemului de intervenție, prin intermediul unei evaluări anuale, efectuate în mod pragmatic și în funcție de situația de pe piețe; |
| --- | --- |

55.

solicită îmbunătățirea eficienței sistemului de intervenție, prin intermediul unei evaluări anuale, efectuate în mod pragmatic și în funcție de situația de pe piețe;

| 56. | consideră, având în vedere posibilele evenimente de natură ecologică, climatică și epidemiologică, precum și fluctuațiile considerabile ale prețurilor de pe piețele agricole, că măsurile adiționale, mai eficiente și de prevenire a riscurilor, accesibile tuturor agricultorilor din diferitele state membre, au o importanță vitală pentru protejarea veniturilor, la nivel european, național și la nivelul exploatațiilor agricole individuale; |
| --- | --- |

56.

consideră, având în vedere posibilele evenimente de natură ecologică, climatică și epidemiologică, precum și fluctuațiile considerabile ale prețurilor de pe piețele agricole, că măsurile adiționale, mai eficiente și de prevenire a riscurilor, accesibile tuturor agricultorilor din diferitele state membre, au o importanță vitală pentru protejarea veniturilor, la nivel european, național și la nivelul exploatațiilor agricole individuale;

| 57. | reamintește că producția orientată spre piață, plățile directe și competitivitatea constituie nucleul oricărei acțiuni de prevenire a riscurilor și că, de asemenea, agricultorii au obligația de a ține cont de riscuri și de a le anticipa; sprijină, în acest context, statele membre care pun la dispoziția agricultorilor instrumente naționale de asigurare a riscurilor, fără a renaționaliza și denatura piețele; consideră, prin urmare, că Comisia trebuie să dezvolte reguli comune pentru sprijinirea opțională a sistemelor de gestionare a riscurilor de către statele membre pentru a elimina efectele care au ca rezultat denaturarea concurenței în cadrul pieței interne, eventual prin crearea unor norme comune adaptate la normele OMC, în cadrul organizării comune a piețelor; solicită, de asemenea, Comisiei să facă cunoscute toate măsurile de introducere a managementului riscurilor și, odată cu propunerile legislative, să prezinte o evaluare de impact corespunzătoare; |
| --- | --- |

57.

reamintește că producția orientată spre piață, plățile directe și competitivitatea constituie nucleul oricărei acțiuni de prevenire a riscurilor și că, de asemenea, agricultorii au obligația de a ține cont de riscuri și de a le anticipa; sprijină, în acest context, statele membre care pun la dispoziția agricultorilor instrumente naționale de asigurare a riscurilor, fără a renaționaliza și denatura piețele; consideră, prin urmare, că Comisia trebuie să dezvolte reguli comune pentru sprijinirea opțională a sistemelor de gestionare a riscurilor de către statele membre pentru a elimina efectele care au ca rezultat denaturarea concurenței în cadrul pieței interne, eventual prin crearea unor norme comune adaptate la normele OMC, în cadrul organizării comune a piețelor; solicită, de asemenea, Comisiei să facă cunoscute toate măsurile de introducere a managementului riscurilor și, odată cu propunerile legislative, să prezinte o evaluare de impact corespunzătoare;

| 58. | consideră că sistemele de asigurare din sectorul privat, ca de exemplu asigurarea de riscuri multiple (schimbări climatice, asigurare în caz de pierderi de venituri etc.), contractele la termen sau fondurile mutuale, parțial finanțate din fonduri publice, ar putea fi dezvoltate și promovate ca opțiuni pentru a răspunde creșterii riscurilor în statele membre; sprijină îndeosebi în acest sens acțiunile comune ale agricultorilor de formare a unor consorții și cooperative; salută dezvoltarea de noi instrumente inovatoare; subliniază totuși că aceste instrumente ar trebui să respecte normele OMC și să nu contribuie la denaturarea condițiilor de concurență și comerț din cadrul UE; solicită, prin urmare, instituirea unui cadru pentru statele membre care pun în aplicare aceste măsuri, cadru care ar trebui prevăzut în organizarea comună a pieței unice; |
| --- | --- |

58.

consideră că sistemele de asigurare din sectorul privat, ca de exemplu asigurarea de riscuri multiple (schimbări climatice, asigurare în caz de pierderi de venituri etc.), contractele la termen sau fondurile mutuale, parțial finanțate din fonduri publice, ar putea fi dezvoltate și promovate ca opțiuni pentru a răspunde creșterii riscurilor în statele membre; sprijină îndeosebi în acest sens acțiunile comune ale agricultorilor de formare a unor consorții și cooperative; salută dezvoltarea de noi instrumente inovatoare; subliniază totuși că aceste instrumente ar trebui să respecte normele OMC și să nu contribuie la denaturarea condițiilor de concurență și comerț din cadrul UE; solicită, prin urmare, instituirea unui cadru pentru statele membre care pun în aplicare aceste măsuri, cadru care ar trebui prevăzut în organizarea comună a pieței unice;

| 59. | invită Comisia să analizeze în ce măsură rolul grupurilor de producători și al asociațiilor sectoriale sau inter profesionale în ceea ce privește prevenirea riscurilor și promovarea calității pot fi extinse la toate sectoarele de producție; solicită ca acest tip de măsuri să țină cont în special de produsele acoperite de sistemele de etichetare a calității; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia să analizeze în ce măsură rolul grupurilor de producători și al asociațiilor sectoriale sau inter profesionale în ceea ce privește prevenirea riscurilor și promovarea calității pot fi extinse la toate sectoarele de producție; solicită ca acest tip de măsuri să țină cont în special de produsele acoperite de sistemele de etichetare a calității;

| 60. | solicită Comisiei să propună, ca parte a reformei PAC, măsuri specifice de încurajare a înființării unor noi organizații de producători în vederea consolidării poziției lor pe piață; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei să propună, ca parte a reformei PAC, măsuri specifice de încurajare a înființării unor noi organizații de producători în vederea consolidării poziției lor pe piață;

| 61. | susține prelungirea regimului pieței de zahăr din 2006 în forma sa actuală până în 2020 și solicită măsuri adecvate pentru protejarea sectorului european al zahărului, pentru ca acesta să își poată spori în continuare competitivitatea într-un cadru stabil; |
| --- | --- |

61.

susține prelungirea regimului pieței de zahăr din 2006 în forma sa actuală până în 2020 și solicită măsuri adecvate pentru protejarea sectorului european al zahărului, pentru ca acesta să își poată spori în continuare competitivitatea într-un cadru stabil;

| 62. | insistă asupra necesității de a evalua situația concretă din sectorul laptelui și al produselor lactate înainte de 2015, pentru a asigura buna funcționare și stabilitatea pieței laptelui; |
| --- | --- |

62.

insistă asupra necesității de a evalua situația concretă din sectorul laptelui și al produselor lactate înainte de 2015, pentru a asigura buna funcționare și stabilitatea pieței laptelui;

| 63. | consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare menținerea drepturilor de plantare din sectorul vinicol după 2015 și să țină cont de acest fapt în cadrul raportului de evaluare al acesteia privind reforma OCP în sectorul vinicol care urmează a fi prezentat în 2012; |
| --- | --- |

63.

consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare menținerea drepturilor de plantare din sectorul vinicol după 2015 și să țină cont de acest fapt în cadrul raportului de evaluare al acesteia privind reforma OCP în sectorul vinicol care urmează a fi prezentat în 2012;

| 64. | subliniază rolul central pe care-l joacă producția de lapte pentru agricultura europeană și pentru bunăstarea și menținerea zonelor rurale, în special a regiunilor cu pășuni producătoare de lapte și a regiunilor cu dezavantaje naturale din cadrul UE, și subliniază nevoia de a garanta siguranța durabilă a aprovizionării cu produse lactate a consumatorilor europeni; este convins că siguranța surselor de aprovizionare cu produse lactate poate fi garantată printr-o piață stabilă a produselor lactate, în cadrul căreia agricultorii pot să obțină un preț cinstit pentru produsele lor; prin urmare, solicită Comisiei să monitorizeze piața produselor lactate și să permită dezvoltarea durabilă a acesteia prin instrumente de politică suficiente pentru lapte și produsele lactate pentru perioada de după 2015 și un cadru concurențial echitabil care să asigure o poziție mai puternică pentru producătorii primari și o distribuire mai echitabilă a veniturilor de-a lungul întregului lanț de producție alimentară (de la fermă la vânzarea cu amănuntul); |
| --- | --- |

64.

subliniază rolul central pe care-l joacă producția de lapte pentru agricultura europeană și pentru bunăstarea și menținerea zonelor rurale, în special a regiunilor cu pășuni producătoare de lapte și a regiunilor cu dezavantaje naturale din cadrul UE, și subliniază nevoia de a garanta siguranța durabilă a aprovizionării cu produse lactate a consumatorilor europeni; este convins că siguranța surselor de aprovizionare cu produse lactate poate fi garantată printr-o piață stabilă a produselor lactate, în cadrul căreia agricultorii pot să obțină un preț cinstit pentru produsele lor; prin urmare, solicită Comisiei să monitorizeze piața produselor lactate și să permită dezvoltarea durabilă a acesteia prin instrumente de politică suficiente pentru lapte și produsele lactate pentru perioada de după 2015 și un cadru concurențial echitabil care să asigure o poziție mai puternică pentru producătorii primari și o distribuire mai echitabilă a veniturilor de-a lungul întregului lanț de producție alimentară (de la fermă la vânzarea cu amănuntul);

| 65. | consideră că ar trebui consolidate sistemele de gestionare în sectorul fructelor și al legumelor (citrice și toate produsele vizate), al producției de vin și de ulei de măsline și că sunt necesare un fond de criză mai eficient în sectorul fructelor și al legumelor, o gestionare a crizelor mai bună în sectorul vinicol și un sistem de stocare privat actualizat în sectorul uleiului de măsline; |
| --- | --- |

65.

consideră că ar trebui consolidate sistemele de gestionare în sectorul fructelor și al legumelor (citrice și toate produsele vizate), al producției de vin și de ulei de măsline și că sunt necesare un fond de criză mai eficient în sectorul fructelor și al legumelor, o gestionare a crizelor mai bună în sectorul vinicol și un sistem de stocare privat actualizat în sectorul uleiului de măsline;

Comerțul internațional

| 66. | solicită UE să asigure concordanța între PAC și politicile sale în domeniul dezvoltării și comerțului; în special, îndeamnă UE să fie atentă la situația din țările în curs de dezvoltare și să nu pună în pericol auto-aprovizionarea cu produse alimentare în aceste țări, precum și capacitatea acestor populații de a se hrăni, respectând totodată principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare (CPD); consideră, în consecință, că acordurile comerciale ale UE nu ar trebui să afecteze în mod negativ piețele în țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

66.

solicită UE să asigure concordanța între PAC și politicile sale în domeniul dezvoltării și comerțului; în special, îndeamnă UE să fie atentă la situația din țările în curs de dezvoltare și să nu pună în pericol auto-aprovizionarea cu produse alimentare în aceste țări, precum și capacitatea acestor populații de a se hrăni, respectând totodată principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare (CPD); consideră, în consecință, că acordurile comerciale ale UE nu ar trebui să afecteze în mod negativ piețele în țările cel mai puțin dezvoltate;

| 67. | reamintește angajamentul luat de membrii OMC la Conferința Ministerială de la Hong Kong din 2005 de a elimina toate formele de subvenții la export în paralel cu impunerea disciplinei la toate măsurile de export cu un efect echivalent, și mai ales creditele pentru export, întreprinderile comerciale de stat în domeniul agricol și reglementarea ajutorului alimentar; |
| --- | --- |

67.

reamintește angajamentul luat de membrii OMC la Conferința Ministerială de la Hong Kong din 2005 de a elimina toate formele de subvenții la export în paralel cu impunerea disciplinei la toate măsurile de export cu un efect echivalent, și mai ales creditele pentru export, întreprinderile comerciale de stat în domeniul agricol și reglementarea ajutorului alimentar;

| 68. | solicită Comisiei să ofere o evaluare de impact a tuturor negocierilor comerciale în curs; în special acordul de asociere UE-Mercosur, care nu ar trebui să afecteze în mod negativ țările în curs de dezvoltare și să reducă eficiența PAC în perspectiva anului 2020; |
| --- | --- |

68.

solicită Comisiei să ofere o evaluare de impact a tuturor negocierilor comerciale în curs; în special acordul de asociere UE-Mercosur, care nu ar trebui să afecteze în mod negativ țările în curs de dezvoltare și să reducă eficiența PAC în perspectiva anului 2020;

| 69. | ia act de faptul că hrana nu este doar o marfă, ci că accesul la hrană este fundamental pentru existența umană; solicită UE să își folosească politicile comerciale și de dezvoltare pentru a promova practici agricole durabile și securitatea alimentară în țările cele mai puțin dezvoltate și în țările în curs de dezvoltare, în contextul creșterii cererii și a prețului alimentelor; |
| --- | --- |

69.

ia act de faptul că hrana nu este doar o marfă, ci că accesul la hrană este fundamental pentru existența umană; solicită UE să își folosească politicile comerciale și de dezvoltare pentru a promova practici agricole durabile și securitatea alimentară în țările cele mai puțin dezvoltate și în țările în curs de dezvoltare, în contextul creșterii cererii și a prețului alimentelor;

| 70. | solicită Comisiei să examineze impactul concentrării comerțului internațional cu cereale asupra fluctuațiilor din ce în ce mai mari ale prețurilor; |
| --- | --- |

70.

solicită Comisiei să examineze impactul concentrării comerțului internațional cu cereale asupra fluctuațiilor din ce în ce mai mari ale prețurilor;

Lanțurile de aprovizionare cu alimente

| 71. | solicită formularea unor soluții la nivel global în vederea abordării speculațiilor cu materii prime agricole și a volatilității extreme a prețurilor, deoarece acestea prezintă un risc potențial la adresa securității alimentare; recunoaște, cu toate acestea, importanța unei piețe la termen funcționale a produselor agricole; consideră că singurul mijloc efectiv de combatere a speculațiilor excesive îl reprezintă adoptarea de măsuri internaționale coordonate; sprijină, în acest sens, propunerea președinției franceze a G20 conform căreia grupul ar trebui să analizeze posibilitatea de a introduce măsuri pentru a combate creșterea volatilității prețurilor la materii prime agricole; se pronunță în favoarea unui sistem de raportare la nivel mondial și de măsuri coordonate pentru stocurile agricole în vederea asigurării securității alimentare; atrage atenția, prin urmare, asupra faptului că ar trebui reexaminată posibilitatea constituirii unor stocuri de materii prime agricole importante; subliniază faptul că, dacă aceste obiective sunt atinse, capacitățile de stocare trebuie extinse, iar instrumentele de monitorizare și de supraveghere a pieței trebuie dezvoltate; subliniază îndeosebi efectele îngrijorătoare pe care volatilitatea prețurilor pe plan mondial o are în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

71.

solicită formularea unor soluții la nivel global în vederea abordării speculațiilor cu materii prime agricole și a volatilității extreme a prețurilor, deoarece acestea prezintă un risc potențial la adresa securității alimentare; recunoaște, cu toate acestea, importanța unei piețe la termen funcționale a produselor agricole; consideră că singurul mijloc efectiv de combatere a speculațiilor excesive îl reprezintă adoptarea de măsuri internaționale coordonate; sprijină, în acest sens, propunerea președinției franceze a G20 conform căreia grupul ar trebui să analizeze posibilitatea de a introduce măsuri pentru a combate creșterea volatilității prețurilor la materii prime agricole; se pronunță în favoarea unui sistem de raportare la nivel mondial și de măsuri coordonate pentru stocurile agricole în vederea asigurării securității alimentare; atrage atenția, prin urmare, asupra faptului că ar trebui reexaminată posibilitatea constituirii unor stocuri de materii prime agricole importante; subliniază faptul că, dacă aceste obiective sunt atinse, capacitățile de stocare trebuie extinse, iar instrumentele de monitorizare și de supraveghere a pieței trebuie dezvoltate; subliniază îndeosebi efectele îngrijorătoare pe care volatilitatea prețurilor pe plan mondial o are în țările în curs de dezvoltare;

| 72. | subliniază faptul, că - spre deosebire de sectoarele din amonte și din aval față de producția agricolă primară - veniturile medii ale agricultorilor și ale gospodăriilor casnice rurale au scăzut în continuu în ultimele decenii comparativ cu restul economiei, ajungând la numai jumătate din veniturile gospodăriilor populației urbane, în timp ce comercianții și comercianții cu amănuntul și-au întărit substanțial puterea de piață și marjele în lanțul alimentar; |
| --- | --- |

72.

subliniază faptul, că - spre deosebire de sectoarele din amonte și din aval față de producția agricolă primară - veniturile medii ale agricultorilor și ale gospodăriilor casnice rurale au scăzut în continuu în ultimele decenii comparativ cu restul economiei, ajungând la numai jumătate din veniturile gospodăriilor populației urbane, în timp ce comercianții și comercianții cu amănuntul și-au întărit substanțial puterea de piață și marjele în lanțul alimentar;

| 73. | solicită adoptarea de măsuri în vederea consolidării capacității de gestionare și a puterii de negociere a producătorilor primari și a organizațiilor de producători față de alți operatori economici din cadrul lanțului alimentar (în special comercianți, întreprinderi de prelucrare și companii de producție), cu condiția ca aceste modificări să nu constituie un obstacol în calea funcționării adecvate a pieței interne; consideră că funcționarea lanțului de aprovizionare cu alimente ar trebui urgent îmbunătățită prin inițiative legislative pentru creșterea transparenței prețurilor la alimente și prin acțiuni de abordare a practicilor comerciale neloiale, permițând agricultorilor să obțină valoarea adăugată pe care o merită; invită Comisia să consolideze poziția agricultorilor și să promoveze concurența echitabilă; consideră că ar trebui să se evalueze posibilitatea de a numi mediatori pentru a soluționa conflictele dintre operatorii din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

73.

solicită adoptarea de măsuri în vederea consolidării capacității de gestionare și a puterii de negociere a producătorilor primari și a organizațiilor de producători față de alți operatori economici din cadrul lanțului alimentar (în special comercianți, întreprinderi de prelucrare și companii de producție), cu condiția ca aceste modificări să nu constituie un obstacol în calea funcționării adecvate a pieței interne; consideră că funcționarea lanțului de aprovizionare cu alimente ar trebui urgent îmbunătățită prin inițiative legislative pentru creșterea transparenței prețurilor la alimente și prin acțiuni de abordare a practicilor comerciale neloiale, permițând agricultorilor să obțină valoarea adăugată pe care o merită; invită Comisia să consolideze poziția agricultorilor și să promoveze concurența echitabilă; consideră că ar trebui să se evalueze posibilitatea de a numi mediatori pentru a soluționa conflictele dintre operatorii din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente;

| 74. | consideră, pe lângă aceasta că, pentru a asigura agricultorilor o poziție contractuală mai puternică în cadrul lanțului alimentar, ar trebuie dezvoltate instrumente care vor ajuta agricultorii să administreze lanțuri de producție de dimensiuni reduse, transparente și eficiente, cu impact redus asupra mediului, care furnizează consumatorilor calitate și informații, implică un număr mai mic de intermediari și promovează mecanisme echitabile și transparente de stabilire a prețurilor; |
| --- | --- |

74.

consideră, pe lângă aceasta că, pentru a asigura agricultorilor o poziție contractuală mai puternică în cadrul lanțului alimentar, ar trebuie dezvoltate instrumente care vor ajuta agricultorii să administreze lanțuri de producție de dimensiuni reduse, transparente și eficiente, cu impact redus asupra mediului, care furnizează consumatorilor calitate și informații, implică un număr mai mic de intermediari și promovează mecanisme echitabile și transparente de stabilire a prețurilor;

| 75. | solicită menținerea sistemului de sprijinire a celor mai săraci membri ai societății; |
| --- | --- |

75.

solicită menținerea sistemului de sprijinire a celor mai săraci membri ai societății;

Dezvoltare rurală

| 76. | recunoaște importanța politicilor de dezvoltare rurală astfel cum sunt definite în al doilea pilon, având în vedere contribuția lor în îmbunătățirea performanțelor ecologice, modernizării, inovării, infrastructurii și competitivității și necesității de a dezvolta în continuare economia rurală, produsele agroalimentare și sectorul nealimentar, precum și a unei mai bune calități a vieții în zonele rurale; subliniază, de asemenea, că este necesar să se realizeze obiectivele politice, inclusiv obiectivele Strategiei Europa 2020, de creștere inteligentă, durabilă pentru toți, de care ar beneficia în primul rând agricultorii și comunitățile rurale; |
| --- | --- |

76.

recunoaște importanța politicilor de dezvoltare rurală astfel cum sunt definite în al doilea pilon, având în vedere contribuția lor în îmbunătățirea performanțelor ecologice, modernizării, inovării, infrastructurii și competitivității și necesității de a dezvolta în continuare economia rurală, produsele agroalimentare și sectorul nealimentar, precum și a unei mai bune calități a vieții în zonele rurale; subliniază, de asemenea, că este necesar să se realizeze obiectivele politice, inclusiv obiectivele Strategiei Europa 2020, de creștere inteligentă, durabilă pentru toți, de care ar beneficia în primul rând agricultorii și comunitățile rurale;

| 77. | consideră că măsurile de dezvoltare rurală trebuie să răspundă provocărilor din domeniile securității alimentare, gestionării durabile a resurselor naturale, schimbărilor climatice, pierderii biodiversității, epuizarea resurselor de apă și a fertilității solului și că trebuie să consolideze coeziunea teritorială echilibrată și ocuparea forței de muncă; consideră, de asemenea, că aceste măsuri trebuie să încurajeze autonomia în producția în ferme de energie regenerabilă, mai ales din deșeuri agricole; afirmă că măsurile de dezvoltare rurală ar trebui să contribuie la crearea unei valori adăugate mai mari în zonele rurale, promovând consolidarea infrastructurii rurale și furnizarea de servicii la prețuri abordabile populațiilor și întreprinderilor locale; |
| --- | --- |

77.

consideră că măsurile de dezvoltare rurală trebuie să răspundă provocărilor din domeniile securității alimentare, gestionării durabile a resurselor naturale, schimbărilor climatice, pierderii biodiversității, epuizarea resurselor de apă și a fertilității solului și că trebuie să consolideze coeziunea teritorială echilibrată și ocuparea forței de muncă; consideră, de asemenea, că aceste măsuri trebuie să încurajeze autonomia în producția în ferme de energie regenerabilă, mai ales din deșeuri agricole; afirmă că măsurile de dezvoltare rurală ar trebui să contribuie la crearea unei valori adăugate mai mari în zonele rurale, promovând consolidarea infrastructurii rurale și furnizarea de servicii la prețuri abordabile populațiilor și întreprinderilor locale;

| 78. | consideră, în acest caz, că ar trebui acordată o atenție deosebită sprijinirii agricultorilor tineri; consideră că, având în vedere îmbătrânirea rapidă a populației rurale în Europa, sunt esențiale măsuri atractive pentru a încuraja instalarea tinerilor fermieri și a altor actori noi și că programele de sprijin din al doilea pilon ar trebui extinse, de exemplu accesul la terenuri, subvențiile și împrumuturile avantajoase, în special în domeniile inovării, modernizării și dezvoltării investițiilor etc., și se așteaptă că aplicarea unor astfel de mecanisme să fie disponibilă în toate statele membre; |
| --- | --- |

78.

consideră, în acest caz, că ar trebui acordată o atenție deosebită sprijinirii agricultorilor tineri; consideră că, având în vedere îmbătrânirea rapidă a populației rurale în Europa, sunt esențiale măsuri atractive pentru a încuraja instalarea tinerilor fermieri și a altor actori noi și că programele de sprijin din al doilea pilon ar trebui extinse, de exemplu accesul la terenuri, subvențiile și împrumuturile avantajoase, în special în domeniile inovării, modernizării și dezvoltării investițiilor etc., și se așteaptă că aplicarea unor astfel de mecanisme să fie disponibilă în toate statele membre;

| 79. | propune ca un procent important din terenurile agricole să fie acoperit de sisteme de agromediu, care ar trebui să ofere agricultorilor stimulente financiare și tehnice pentru a adopta modele agricole mai durabile, care folosesc mai eficient resursele și necesită mai puține materii prime; |
| --- | --- |

79.

propune ca un procent important din terenurile agricole să fie acoperit de sisteme de agromediu, care ar trebui să ofere agricultorilor stimulente financiare și tehnice pentru a adopta modele agricole mai durabile, care folosesc mai eficient resursele și necesită mai puține materii prime;

| 80. | subliniază faptul că politica de dezvoltare rurală trebuie să permită utilizarea întregului potențial uman și natural din zonele rurale și prin producția agricolă de calitate, de exemplu prin intermediul vânzări directe, promovarea produselor, aprovizionarea piețelor locale, diversificare, producerea de biomasă, eficiența energetică etc. |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că politica de dezvoltare rurală trebuie să permită utilizarea întregului potențial uman și natural din zonele rurale și prin producția agricolă de calitate, de exemplu prin intermediul vânzări directe, promovarea produselor, aprovizionarea piețelor locale, diversificare, producerea de biomasă, eficiența energetică etc.

| 81. | subliniază că este necesară o infrastructură adecvată pentru dezvoltarea și răspândirea cunoștințelor agricole și a sistemelor de inovare, inclusiv educația și oportunitățile de formare, serviciile de consultanță agricolă și schimbul de cele mai bune practici, pentru modernizarea agriculturii, sprijinirea agricultorilor inovatori în transferul de experiență și îmbunătățirea lanțurilor de valoare adăugată în zonele rurale; consideră că astfel de programe ar trebui să fie puse la dispoziția statelor membre; |
| --- | --- |

81.

subliniază că este necesară o infrastructură adecvată pentru dezvoltarea și răspândirea cunoștințelor agricole și a sistemelor de inovare, inclusiv educația și oportunitățile de formare, serviciile de consultanță agricolă și schimbul de cele mai bune practici, pentru modernizarea agriculturii, sprijinirea agricultorilor inovatori în transferul de experiență și îmbunătățirea lanțurilor de valoare adăugată în zonele rurale; consideră că astfel de programe ar trebui să fie puse la dispoziția statelor membre;

| 82. | se pronunță, prin urmare, pentru introducerea în pilonul al doilea a unor măsuri orientate, care să fie stabilite de statele membre, pentru a atinge obiectivele comune de dezvoltare rurală ale UE (strategia 2020); subliniază importanța unui cadru european global, orientat pe rezultate, recunoscând în același timp că statele membre și autoritățile regionale se află în cea mai bună poziție pentru a decide cu privire la programele care, la nivel local, pot aduce cea mai mare contribuție la obiectivele europene; prin urmare, solicită aplicarea principiului subsidiarității și al flexibilității în elaborarea programelor de dezvoltare rurală și o strategie puternică și participativă în ceea ce privește parteneriatele locale și subregionale, cu aplicarea metodei LEADER în elaborarea și implementarea viitoarelor programe de dezvoltare rurală europene și naționale; consideră că o contribuție națională redusă aplicabilă unor metode mai orientate ar trebui determinată pe baza evaluărilor de impact și a unor simulări detaliate; |
| --- | --- |

82.

se pronunță, prin urmare, pentru introducerea în pilonul al doilea a unor măsuri orientate, care să fie stabilite de statele membre, pentru a atinge obiectivele comune de dezvoltare rurală ale UE (strategia 2020); subliniază importanța unui cadru european global, orientat pe rezultate, recunoscând în același timp că statele membre și autoritățile regionale se află în cea mai bună poziție pentru a decide cu privire la programele care, la nivel local, pot aduce cea mai mare contribuție la obiectivele europene; prin urmare, solicită aplicarea principiului subsidiarității și al flexibilității în elaborarea programelor de dezvoltare rurală și o strategie puternică și participativă în ceea ce privește parteneriatele locale și subregionale, cu aplicarea metodei LEADER în elaborarea și implementarea viitoarelor programe de dezvoltare rurală europene și naționale; consideră că o contribuție națională redusă aplicabilă unor metode mai orientate ar trebui determinată pe baza evaluărilor de impact și a unor simulări detaliate;

| 83. | recomandă, în contextul dezvoltării rurale, punerea la dispoziție de măsuri specifice pentru protejarea pădurilor montane; |
| --- | --- |

83.

recomandă, în contextul dezvoltării rurale, punerea la dispoziție de măsuri specifice pentru protejarea pădurilor montane;

| 84. | solicită Comisiei să stabilească noi instrumente de finanțare care să sprijine în special agricultorii care intră în sectorul agricol în a obține accesul la împrumuturi avantajoase, sau un nou sistem, de exemplu, numit JERICHO („Joint Rural Investment CHOice”), pentru Fondul de dezvoltare rurală, pe baza experiențelor inițiativei JEREMIE în cadrul fondurilor structurale; |
| --- | --- |

84.

solicită Comisiei să stabilească noi instrumente de finanțare care să sprijine în special agricultorii care intră în sectorul agricol în a obține accesul la împrumuturi avantajoase, sau un nou sistem, de exemplu, numit JERICHO („Joint Rural Investment CHOice”), pentru Fondul de dezvoltare rurală, pe baza experiențelor inițiativei JEREMIE în cadrul fondurilor structurale;

| 85. | subliniază că în special zonele defavorizate au deseori o valoare ridicată în ceea ce privește peisajul cultivat, conservarea biodiversității și avantajele pentru mediu, precum și în ceea ce privește dinamismul zonelor rurale; se pronunță, în acest context, pentru menținerea plăților compensatorii pentru zonele defavorizate din al doilea pilon și solicită sporirea eficacității acesteia; consideră că sprijinul destinat în mod special agricultorilor care își desfășoară activitatea în zonele cele mai defavorizate este de cea mai mare importanță pentru continuarea activităților agricole în aceste zone, reducându-se în acest fel riscul abandonării terenurilor; subliniază faptul că ajustarea criteriilor trebuie să revină statelor membre și autorităților regionale și locale, în cadrul UE; |
| --- | --- |

85.

subliniază că în special zonele defavorizate au deseori o valoare ridicată în ceea ce privește peisajul cultivat, conservarea biodiversității și avantajele pentru mediu, precum și în ceea ce privește dinamismul zonelor rurale; se pronunță, în acest context, pentru menținerea plăților compensatorii pentru zonele defavorizate din al doilea pilon și solicită sporirea eficacității acesteia; consideră că sprijinul destinat în mod special agricultorilor care își desfășoară activitatea în zonele cele mai defavorizate este de cea mai mare importanță pentru continuarea activităților agricole în aceste zone, reducându-se în acest fel riscul abandonării terenurilor; subliniază faptul că ajustarea criteriilor trebuie să revină statelor membre și autorităților regionale și locale, în cadrul UE;

| 86. | subliniază că structurile agricole din statele membre sunt foarte diferite și, din acest motiv, necesită măsuri diferite; solicită, prin urmare, să se acorde o mai mare flexibilitate statelor membre ș regiunilor în adoptarea de măsuri voluntare, care ar trebui să fie cofinanțate de UE cu condiția ca aceste măsuri să fie notificate Comisiei și aprobate; subliniază că rata de cofinanțare ar trebui să țină seama de nevoile și circumstanțele specifice din zonele de convergență în perioada de după 2013; |
| --- | --- |

86.

subliniază că structurile agricole din statele membre sunt foarte diferite și, din acest motiv, necesită măsuri diferite; solicită, prin urmare, să se acorde o mai mare flexibilitate statelor membre ș regiunilor în adoptarea de măsuri voluntare, care ar trebui să fie cofinanțate de UE cu condiția ca aceste măsuri să fie notificate Comisiei și aprobate; subliniază că rata de cofinanțare ar trebui să țină seama de nevoile și circumstanțele specifice din zonele de convergență în perioada de după 2013;

| 87. | este de părere că, în cazul măsurilor din al doilea pilon, deosebit de importante pentru statele membre, ratele de cofinanțare existente ar trebui să se aplice și după 2013; subliniază totuși că nicio cofinanțare națională suplimentară nu ar trebui să ducă la o renaționalizare a celui de-al doilea pilon sau la o creștere a diferențelor dintre posibilitățile statelor membre de a-și cofinanța prioritățile; |
| --- | --- |

87.

este de părere că, în cazul măsurilor din al doilea pilon, deosebit de importante pentru statele membre, ratele de cofinanțare existente ar trebui să se aplice și după 2013; subliniază totuși că nicio cofinanțare națională suplimentară nu ar trebui să ducă la o renaționalizare a celui de-al doilea pilon sau la o creștere a diferențelor dintre posibilitățile statelor membre de a-și cofinanța prioritățile;

| 88. | reamintește
  faptul că modulația, în toată varietatea sa, atât obligatorie, cât și voluntară, ca mijloc de finanțare a dezvoltării rurale, expiră în 2012
  și subliniază necesitatea asigurării unor resurse de finanțare suficiente pentru pilonul al doilea în următoarea perioadă de finanțare
  ; |
| --- | --- |

88.

reamintește
  faptul că modulația, în toată varietatea sa, atât obligatorie, cât și voluntară, ca mijloc de finanțare a dezvoltării rurale, expiră în 2012
  și subliniază necesitatea asigurării unor resurse de finanțare suficiente pentru pilonul al doilea în următoarea perioadă de finanțare
  ;

| 89. | solicită ca, la repartizarea creditelor din al doilea pilon, să se evite modificările bruște, deoarece statele membre, autoritățile locale și exploatațiile agricole au nevoie de siguranță și de continuitate în materie de programare; subliniază că discuțiile privind alocarea acestei finanțări ar trebui să fie indisociabil legate de discuțiile privind alocarea de fonduri în cadrul primului pilon; solicită, prin urmare, Comisiei să stabilească o strategie pragmatică ca un principiu fundamental pentru redistribuirea fondurilor din cel de-al doilea pilon; recunoaște necesitatea unei distribuiri echitabile între statele membre, în funcție de criterii obiective care trebuie să reflecte diversitatea nevoilor din zonele europene; se pronunță în favoarea realizării acestor schimbări după o perioadă limitată de tranziție, în paralel cu schimbările efectuate în distribuirea fondurilor din primul pilon; |
| --- | --- |

89.

solicită ca, la repartizarea creditelor din al doilea pilon, să se evite modificările bruște, deoarece statele membre, autoritățile locale și exploatațiile agricole au nevoie de siguranță și de continuitate în materie de programare; subliniază că discuțiile privind alocarea acestei finanțări ar trebui să fie indisociabil legate de discuțiile privind alocarea de fonduri în cadrul primului pilon; solicită, prin urmare, Comisiei să stabilească o strategie pragmatică ca un principiu fundamental pentru redistribuirea fondurilor din cel de-al doilea pilon; recunoaște necesitatea unei distribuiri echitabile între statele membre, în funcție de criterii obiective care trebuie să reflecte diversitatea nevoilor din zonele europene; se pronunță în favoarea realizării acestor schimbări după o perioadă limitată de tranziție, în paralel cu schimbările efectuate în distribuirea fondurilor din primul pilon;

| 90. | sprijină regulile de cofinanțare în dezvoltarea rurală care permit, la nivel regional sau local, complementaritatea între fondurile publice și cele private din segmentul cofinanțat la nivel național, consolidând în acest fel mijloacele disponibile pentru realizarea obiectivelor definite de politica publică pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

90.

sprijină regulile de cofinanțare în dezvoltarea rurală care permit, la nivel regional sau local, complementaritatea între fondurile publice și cele private din segmentul cofinanțat la nivel național, consolidând în acest fel mijloacele disponibile pentru realizarea obiectivelor definite de politica publică pentru zonele rurale;

| 91. | solicită simplificarea la toate nivelurile a planificării și gestionării de programe în cadrul celui de-al doilea pilon, în vederea stimulării eficienței; solicită, de asemenea, sisteme simplificate, efective și eficiente pentru monitorizarea, evaluarea și raportarea măsurilor de ecocondiționalitate; consideră că supravegherea și controlul din primul și al doilea pilon ar trebui armonizate și să fie mai coerente cu reguli și proceduri similare, pentru a reduce obligațiile generale ale agricultorilor; solicită o aplicare mai flexibilă a perioadei de angajare de cinci în cazul măsurilor de agromediu; |
| --- | --- |

91.

solicită simplificarea la toate nivelurile a planificării și gestionării de programe în cadrul celui de-al doilea pilon, în vederea stimulării eficienței; solicită, de asemenea, sisteme simplificate, efective și eficiente pentru monitorizarea, evaluarea și raportarea măsurilor de ecocondiționalitate; consideră că supravegherea și controlul din primul și al doilea pilon ar trebui armonizate și să fie mai coerente cu reguli și proceduri similare, pentru a reduce obligațiile generale ale agricultorilor; solicită o aplicare mai flexibilă a perioadei de angajare de cinci în cazul măsurilor de agromediu;

| 92. | solicită scutirea cooperativelor de la respectarea dispozițiilor prevăzute de Recomandarea 2003/61/CE a Comisiei privind neeligibilitatea întreprinderilor care depășesc pragurile specificate pentru IMM-uri în ceea ce privește accesul la finanțarea pentru dezvoltarea rurală și, în general, plățile ajutoarelor care depășesc o anumită limită; |
| --- | --- |

92.

solicită scutirea cooperativelor de la respectarea dispozițiilor prevăzute de Recomandarea 2003/61/CE a Comisiei privind neeligibilitatea întreprinderilor care depășesc pragurile specificate pentru IMM-uri în ceea ce privește accesul la finanțarea pentru dezvoltarea rurală și, în general, plățile ajutoarelor care depășesc o anumită limită;

| 93. | consideră că regiunile ultraperiferice ar trebui să continue să beneficieze de tratament specific în cadrul viitoarei politici de dezvoltare rurală, întrucât dificultățile geografice cu care se confruntă și numărul mic de produse agricole de care depinde economia rurală din aceste zone justifică menținerea unei rate de cofinanțare comunitare de maximum 85 % pentru a acoperi costurile legate de programele lor de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

93.

consideră că regiunile ultraperiferice ar trebui să continue să beneficieze de tratament specific în cadrul viitoarei politici de dezvoltare rurală, întrucât dificultățile geografice cu care se confruntă și numărul mic de produse agricole de care depinde economia rurală din aceste zone justifică menținerea unei rate de cofinanțare comunitare de maximum 85 % pentru a acoperi costurile legate de programele lor de dezvoltare rurală;

| 94. | salută orientarea către o coordonare mai bună la nivelul UE între programele de dezvoltare rurală și politica de coeziune, în special în scopul de a evita duplicarea, obiectivele contradictorii și suprapunerea; reamintește totuși că amploarea proiectelor din cadrul politicii de coeziune și a programelor de dezvoltare rurală diferă și, prin urmare, susține menținerea distincției dintre fonduri, precum și menținerea atenției programelor de dezvoltare rurală asupra comunităților rurale și păstrarea funcției acestora de instrumente autonome din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

94.

salută orientarea către o coordonare mai bună la nivelul UE între programele de dezvoltare rurală și politica de coeziune, în special în scopul de a evita duplicarea, obiectivele contradictorii și suprapunerea; reamintește totuși că amploarea proiectelor din cadrul politicii de coeziune și a programelor de dezvoltare rurală diferă și, prin urmare, susține menținerea distincției dintre fonduri, precum și menținerea atenției programelor de dezvoltare rurală asupra comunităților rurale și păstrarea funcției acestora de instrumente autonome din punct de vedere politic;

| 95. | consideră că politica de coeziune, împreună cu o PAC nouă și puternică, vor debloca potențialul economic al zonelor rurale și vor genera locuri de muncă sigure, garantând o dezvoltare durabilă a acestor zone; |
| --- | --- |

95.

consideră că politica de coeziune, împreună cu o PAC nouă și puternică, vor debloca potențialul economic al zonelor rurale și vor genera locuri de muncă sigure, garantând o dezvoltare durabilă a acestor zone;

| 96. | subliniază importanța politicilor menite să încurajeze cooperarea transfrontalieră dintre statele membre și țările terțe, vizând adoptarea de practici care să protejeze mediul și să asigure sustenabilitatea resurselor naturale în cazul în care activitățile agricole, în special folosirea apei, au implicații transfrontaliere; |
| --- | --- |

96.

subliniază importanța politicilor menite să încurajeze cooperarea transfrontalieră dintre statele membre și țările terțe, vizând adoptarea de practici care să protejeze mediul și să asigure sustenabilitatea resurselor naturale în cazul în care activitățile agricole, în special folosirea apei, au implicații transfrontaliere;

*

* *

| 97. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

97.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

(2)  JO L 277, 21.10.2005, p. 1.

(3)  JO L 55, 25.2.2006, p. 20.

(4)  JO L 30, 31.1.2009, p. 112.

(5)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

(6)  JO L 30, 31.1.2009, p. 16.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0286.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0223.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/65

---

Joi, 23 iunie 2011Sistemul voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industriale

P7_TA(2011)0299

Declarația Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind un sistem voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industriale

2012/C 390 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 21 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care stabilește drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 21 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care stabilește drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât statele membre ale UE au semnat Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre ale UE au semnat Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

| B. | întrucât articolul 56a din Directiva 2004/27/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman stabilește că numele medicamentelor trebuie să fie scrise în format Braille pe ambalajul acestora, |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 56a din Directiva 2004/27/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman stabilește că numele medicamentelor trebuie să fie scrise în format Braille pe ambalajul acestora,

| 1. | subliniază faptul că persoanele cu handicap vizual au dreptul la o viață independentă și o participare deplină în societate; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că persoanele cu handicap vizual au dreptul la o viață independentă și o participare deplină în societate;

| 2. | invită Comisia Europeană să lanseze o amplă consultare cu părțile interesate cu privire la costul, eficiența și viabilitatea introducerii la nivel comunitar a unui sistem voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industriale care ar include, cel puțin, informații referitoare la tipul produsului și data de expirare a acestuia, în scopul facilitării accesului la acesta al consumatorilor cu handicap vizual; ținând seama de faptul că nu toate persoanele nevăzătoare pot citi Braille, consultarea propusă ar trebui, de asemenea, să examineze posibilități alternative care să permită accesul la informațiile de pe ambalaje; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia Europeană să lanseze o amplă consultare cu părțile interesate cu privire la costul, eficiența și viabilitatea introducerii la nivel comunitar a unui sistem voluntar de etichetare în format Braille pe ambalajele produselor industriale care ar include, cel puțin, informații referitoare la tipul produsului și data de expirare a acestuia, în scopul facilitării accesului la acesta al consumatorilor cu handicap vizual; ținând seama de faptul că nu toate persoanele nevăzătoare pot citi Braille, consultarea propusă ar trebui, de asemenea, să examineze posibilități alternative care să permită accesul la informațiile de pe ambalaje;

| 3. | invită Comisia ca, în conformitate cu principiile responsabilității sociale a întreprinderilor, să ofere stimulente sectoarelor economice și întreprinderilor europene în vederea sensibilizării acestora în această privință; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia ca, în conformitate cu principiile responsabilității sociale a întreprinderilor, să ofere stimulente sectoarelor economice și întreprinderilor europene în vederea sensibilizării acestora în această privință;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Comisiei, parlamentelor statelor membre și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Comisiei, parlamentelor statelor membre și Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 23 iunie 2011 (P7_PV(2011)06-23(ANN1)).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 23 iunie 2011

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/66

---

Joi, 23 iunie 2011Modificarea articolului 51: reuniunile comune ale comisiilor

P7_TA(2011)0277

Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind modificarea articolului 51 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, referitor la procedura reuniunilor comune ale comisiilor (2010/2061(REG))

2012/C 390 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea președintelui Conferinței președinților de comisie din 11 martie 2010 și scrisoarea președintelui Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară din 25 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea președintelui Conferinței președinților de comisie din 11 martie 2010 și scrisoarea președintelui Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară din 25 martie 2010,

| — | având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0197/2011),

| 1. | decide să aducă Regulamentului său de procedură modificarea prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

decide să aducă Regulamentului său de procedură modificarea prezentată în continuare;

| 2. | reamintește că această modificare intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

reamintește că această modificare intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 51 |
| În cazul în care condițiile menționate la articolul 49 alineatul (1) și la articolul 50 sunt îndeplinite, Conferința președinților poate decide
  , în cazul în care consideră că această chestiune este de importanță majoră,
  aplicarea
  unei proceduri a
  reuniunilor comune ale comisiilor și cu vot comun. În acest caz, raportorii respectivi întocmesc un singur proiect de raport, care este examinat și votat de comisiile implicate în cadrul unor reuniuni comune prezidate în comun de președinții comisiilor în cauză. Comisiile implicate pot institui grupuri de lucru între comisii pentru a pregăti reuniunile și voturile comune. | (1)
     
  În cazul în care este sesizată cu privire la o chestiune în materie de competență, în temeiul articolului 188 alineatul (2),
  Conferința președinților poate decide că trebuie aplicată
  procedura
  reuniunilor comune ale comisiilor și cu vot comun
  , dacă:








  — | subiectul ține în mod inseparabil de competența mai multor comisii, în temeiul anexei VII, și |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 51

În cazul în care condițiile menționate la articolul 49 alineatul (1) și la articolul 50 sunt îndeplinite, Conferința președinților poate decide
  , în cazul în care consideră că această chestiune este de importanță majoră,
  aplicarea
  unei proceduri a
  reuniunilor comune ale comisiilor și cu vot comun. În acest caz, raportorii respectivi întocmesc un singur proiect de raport, care este examinat și votat de comisiile implicate în cadrul unor reuniuni comune prezidate în comun de președinții comisiilor în cauză. Comisiile implicate pot institui grupuri de lucru între comisii pentru a pregăti reuniunile și voturile comune.

(1)
     
  În cazul în care este sesizată cu privire la o chestiune în materie de competență, în temeiul articolului 188 alineatul (2),
  Conferința președinților poate decide că trebuie aplicată
  procedura
  reuniunilor comune ale comisiilor și cu vot comun
  , dacă:

—

subiectul ține în mod inseparabil de competența mai multor comisii, în temeiul anexei VII, și

| — | aceasta consideră că problema este de importanță majoră. |
| --- | --- |

—

aceasta consideră că problema este de importanță majoră.

(2)
     În acest caz, raportorii respectivi întocmesc un singur proiect de raport, care este examinat și votat de comisiile implicate în cadrul unor reuniuni comune prezidate în comun de președinții comisiilor în cauză.

În toate stadiile procedurii, drepturile care decurg din statutul de comisie competentă sunt exercitate de comisiile implicate doar acționând împreună.
  Comisiile implicate pot institui grupuri de lucru pentru a pregăti reuniunile și voturile.

(3)
     
  În a doua lectură din cadrul procedurii legislative ordinare, poziția Consiliului este examinată în cursul unei reuniuni comune a comisiilor implicate care, în lipsa unui acord între președinții acestora, are loc în ziua de miercuri din prima săptămână prevăzută pentru reuniunile organismelor parlamentare care urmează comunicării poziției Consiliului către Parlament. În lipsa unui acord în ceea ce privește convocarea unei reuniuni ulterioare, aceasta este convocată de președintele Conferinței președinților de comisie. Recomandarea pentru a doua lectură se supune la vot în reuniune comună, pe baza unui proiect comun, elaborat de raportorii respectivi ai comisiilor implicate sau, în lipsa unui proiect comun, pe baza amendamentelor prezentate în cadrul comisiilor în cauză.

În a treia lectură din cadrul procedurii legislative ordinare, președinții și raportorii comisiilor implicate sunt membri din oficiu ai comitetului de conciliere.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/67

---

Joi, 23 iunie 2011Cerere de ridicare a imunității parlamentare a dlui Adrian Severin

P7_TA(2011)0278

Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind cererea de ridicare a imunității lui Adrian Severin (2011/2070(IMM))

2012/C 390 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Adrian Severin, transmisă la 5 aprilie 2011 de Direcția Națională Anticorupție (Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție a României) și comunicată în ședință plenară la 6 aprilie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Adrian Severin, transmisă la 5 aprilie 2011 de Direcția Națională Anticorupție (Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție a României) și comunicată în ședință plenară la 6 aprilie 2011,

| — | în urma audierii lui Adrian Severin la 23 mai 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Adrian Severin la 23 mai 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene din 8 aprilie 1965 și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene din 8 aprilie 1965 și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, din 15 și 21 octombrie 2008 și din 19 martie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, din 15 și 21 octombrie 2008 și din 19 martie 2010 (1),

| — | având în vedere dispozițiile articolului 72 alineatul (2) din Constituția României, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile articolului 72 alineatul (2) din Constituția României,

| — | având în vedere dispozițiile articolului 4 din Codul penal român, conform cărora Legea penală se aplică infracțiunilor săvârșite în afara teritoriului țării, dacă făptuitorul este cetățean român sau dacă, neavând nici o cetățenie, are domiciliul în țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile articolului 4 din Codul penal român, conform cărora Legea penală se aplică infracțiunilor săvârșite în afara teritoriului țării, dacă făptuitorul este cetățean român sau dacă, neavând nici o cetățenie, are domiciliul în țară,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7–0242/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7–0242/2011),

| A. | întrucât Direcția Națională Anticorupție din România a cerut ridicarea imunității lui Adrian Severin, deputat în Parlament, pentru a permite Parchetului român să efectueze investigațiile și să deschidă urmărirea penală împotriva lui Adrian Severin, să solicite percheziția locuinței sau a birourilor sale, precum și o investigare informatică sau alte investigații electronice considerate necesare, să pună în mișcare o acțiune penală împotriva acestuia pentru luare de mită și/sau trafic de influență ori pentru orice altă calificare juridică pe care instanțele penale competente în această cauză ar putea-o atribui infracțiunii/infracțiunilor de care este suspectat; |
| --- | --- |

A.

întrucât Direcția Națională Anticorupție din România a cerut ridicarea imunității lui Adrian Severin, deputat în Parlament, pentru a permite Parchetului român să efectueze investigațiile și să deschidă urmărirea penală împotriva lui Adrian Severin, să solicite percheziția locuinței sau a birourilor sale, precum și o investigare informatică sau alte investigații electronice considerate necesare, să pună în mișcare o acțiune penală împotriva acestuia pentru luare de mită și/sau trafic de influență ori pentru orice altă calificare juridică pe care instanțele penale competente în această cauză ar putea-o atribui infracțiunii/infracțiunilor de care este suspectat;

| B. | întrucât ridicarea imunității lui Adrian Severin este legată de suspiciunea unor acte de corupție prevăzute la articolul 6 din Legea română nr. 78/2000, coroborat cu articolul 254 (luare de mită) și articolul 257 (trafic de influență) din Codul penal, precum și cu articolul 81 litera (b) din Legea 78/2000; |
| --- | --- |

B.

întrucât ridicarea imunității lui Adrian Severin este legată de suspiciunea unor acte de corupție prevăzute la articolul 6 din Legea română nr. 78/2000, coroborat cu articolul 254 (luare de mită) și articolul 257 (trafic de influență) din Codul penal, precum și cu articolul 81 litera (b) din Legea 78/2000;

| C. | întrucât nu este de competența Parlamentului să se pronunțe cu privire la vinovăția sau nevinovăția deputatului, nici asupra necesității urmăririi penale pentru actele ce îi sunt imputate; |
| --- | --- |

C.

întrucât nu este de competența Parlamentului să se pronunțe cu privire la vinovăția sau nevinovăția deputatului, nici asupra necesității urmăririi penale pentru actele ce îi sunt imputate;

| D. | întrucât, în schimb, se cuvine să se recomande ridicarea imunității parlamentare în cazul de față, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în schimb, se cuvine să se recomande ridicarea imunității parlamentare în cazul de față,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Adrian Severin, excluzând restricționarea libertății personale; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Adrian Severin, excluzând restricționarea libertății personale;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din România și lui Adrian Severin. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din România și lui Adrian Severin.

---

(1)  Cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier,.Rec. 1964, p. 195; cauza 149/85 Wagner/Fohrmann și alții, Rec. 1986, p. 2391; cauza T-345/05, Mote/Parlament, Rec. 2008, p. II-2849; cauzele comune C-200/07 și C-201/07, Marra/De Gregorio și Clemente, Rep. 2008, p. I-7929; cauza T-42/06, Gollnisch/Parlament (JO C 134, 22.5.2010, p. 29).

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/69

---

Joi, 23 iunie 2011Alegerea unui vicepreședinte (interpretarea articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul de procedură)

P7_TA(2011)0298

Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 privind alegerea unui vicepreședinte (interpretarea articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European)

2012/C 390 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea din 15 iunie 2011 a președintelui Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 15 iunie 2011 a președintelui Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere articolul 211 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 211 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să introducă următoarea interpretare la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură:
  „În cazul în care trebuie înlocuit un singur vicepreședinte și există numai un candidat, acesta poate fi ales prin aclamare. Președintele decide în mod discreționar dacă alegerea se desfășoară prin aclamare sau prin vot secret. Candidatul ales ocupă, în ordinea precedenței, locul ocupat de vicepreședintele înlocuit.” |
| --- | --- |

1.

decide să introducă următoarea interpretare la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură:

„În cazul în care trebuie înlocuit un singur vicepreședinte și există numai un candidat, acesta poate fi ales prin aclamare. Președintele decide în mod discreționar dacă alegerea se desfășoară prin aclamare sau prin vot secret. Candidatul ales ocupă, în ordinea precedenței, locul ocupat de vicepreședintele înlocuit.”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Joi, 23 iunie 2011

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/70

---

Joi, 23 iunie 2011Numirea președintelui Băncii Centrale Europene - candidatul Mario Draghi

P7_TA(2011)0275

Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la recomandarea Consiliului privind numirea președintelui Băncii Centrale Europene (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

2012/C 390 E/11

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 17 mai 2011 (10057/2011) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 17 mai 2011 (10057/2011) (1),

| — | având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C7-0134/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C7-0134/2011),

| — | având în vedere articolul 109 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 109 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0229/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0229/2011),

| A. | întrucât, prin scrisoarea din 20 mai 2011, Consiliul European a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Mario Draghi ca președinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând cu 1 noiembrie 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât, prin scrisoarea din 20 mai 2011, Consiliul European a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Mario Draghi ca președinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând cu 1 noiembrie 2011;

| B. | întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului European a evaluat ulterior atestările profesionale ale candidatului desemnat, în special în ceea ce privește cerințele menționate la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și având în vedere criteriul de independență deplină a Băncii Centrale Europene în conformitate cu articolul 130 din TFUE; întrucât, în cadrul acestui proces de evaluare, comisia a primit un curriculum vitae din partea candidatului, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului European a evaluat ulterior atestările profesionale ale candidatului desemnat, în special în ceea ce privește cerințele menționate la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și având în vedere criteriul de independență deplină a Băncii Centrale Europene în conformitate cu articolul 130 din TFUE; întrucât, în cadrul acestui proces de evaluare, comisia a primit un curriculum vitae din partea candidatului, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat ulterior, la 14 iunie 2011, o audiere de două ore și jumătate cu candidatul desemnat, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns întrebărilor adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat ulterior, la 14 iunie 2011, o audiere de două ore și jumătate cu candidatul desemnat, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns întrebărilor adresate de membrii comisiei,

| 1. | emite un aviz favorabil privind recomandarea Consiliului referitoare la numirea lui Mario Draghi în funcția de Președinte al Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind recomandarea Consiliului referitoare la numirea lui Mario Draghi în funcția de Președinte al Băncii Centrale Europene;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 150, 9.6.2011, p. 8.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/71

---

Joi, 23 iunie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: General Motors Belgium

P7_TA(2011)0276

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/031 BE/General Motors Belgium din Belgia) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

2012/C 390 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0212– C7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0212– C7-0096/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0191/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins temporar pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins temporar pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Belgia a solicitat asistență pentru 2 834 de cazuri de concedieri (toate vizate de cererea de asistență) de la întreprinderea principală General Motors Belgium și de la patru furnizori ai acesteia care își desfășoară activitatea în sectorul autovehiculelor în regiunea NUTS II Anvers din Belgia; |
| --- | --- |

D.

întrucât Belgia a solicitat asistență pentru 2 834 de cazuri de concedieri (toate vizate de cererea de asistență) de la întreprinderea principală General Motors Belgium și de la patru furnizori ai acesteia care își desfășoară activitatea în sectorul autovehiculelor în regiunea NUTS II Anvers din Belgia;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a fondului; speră ca în cadrul viitoarei revizuiri a FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a fondului; speră ca în cadrul viitoarei revizuiri a FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; cu toate acestea, solicită evaluarea integrării pe termen lung a acestor lucrători pe piața muncii ca rezultat direct al măsurilor finanțate prin FEG; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; cu toate acestea, solicită evaluarea integrării pe termen lung a acestor lucrători pe piața muncii ca rezultat direct al măsurilor finanțate prin FEG;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică;

| 6. | consideră că problema întreprinderilor multinaționale, a căror restructurare sau delocalizare antrenează concedieri și, ulterior, intervenția FEG, trebuie avută în vedere la următoarea revizuire a Regulamentului FEG, fără a se compromite accesul lucrătorilor concediați la FEG; |
| --- | --- |

6.

consideră că problema întreprinderilor multinaționale, a căror restructurare sau delocalizare antrenează concedieri și, ulterior, intervenția FEG, trebuie avută în vedere la următoarea revizuire a Regulamentului FEG, fără a se compromite accesul lucrătorilor concediați la FEG;

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Joi, 23 iunie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/031 BE/ General Motors Belgium din Belgia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2011/470/UE.)

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/73

---

Joi, 23 iunie 2011Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între UE și Republica Seychelles ***

P7_TA(2011)0279

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

2012/C 390 E/13

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (17238/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (17238/2010),

| — | având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (17237/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (17237/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0031/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0192/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0192/2011),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (denumit în continuare „Acordul de parteneriat”), precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din protocol; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Seychelles (denumit în continuare „Acordul de parteneriat”), precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din protocol;

| 3. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în perioada ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de deschiderea negocierilor în vederea reînnoirii Acordului de parteneriat, un raport privind aplicarea acestuia; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în perioada ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de deschiderea negocierilor în vederea reînnoirii Acordului de parteneriat, un raport privind aplicarea acestuia;

| 4. | solicită Comisiei un raport referitor la evoluția pirateriei în zona economică exclusivă a Republicii Seychelles între 2006 și 2010 și la efectul acesteia asupra activității de pescuit din Seychelles și asupra activității de pescuit din UE; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei un raport referitor la evoluția pirateriei în zona economică exclusivă a Republicii Seychelles între 2006 și 2010 și la efectul acesteia asupra activității de pescuit din Seychelles și asupra activității de pescuit din UE;

| 5. | solicită ca reprezentanții Comisiei pentru pescuit a Parlamentului European să participe, în calitate de observatori, la reuniunile comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din Acordul de parteneriat; |
| --- | --- |

5.

solicită ca reprezentanții Comisiei pentru pescuit a Parlamentului European să participe, în calitate de observatori, la reuniunile comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din Acordul de parteneriat;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Seychelles. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Seychelles.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/74

---

Joi, 23 iunie 2011Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între UE și Republica Democrată São Tomé și Principe ***

P7_TA(2011)0280

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe. (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

2012/C 390 E/14

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05371/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05371/2011),

| — | având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe (05370/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe (05370/2011),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0119/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0119/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0194/2011),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe (denumit în continuare „acordul de parteneriat”), precum și programul sectorial multianual menționat în protocol la articolul 3 și rezultatele evaluărilor anuale; solicită Comisiei să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului ca observatori la reuniunile comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acordul de parteneriat; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de inițierea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport complet privind punerea sa în aplicare, fără restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Democrată São Tomé și Principe (denumit în continuare „acordul de parteneriat”), precum și programul sectorial multianual menționat în protocol la articolul 3 și rezultatele evaluărilor anuale; solicită Comisiei să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului ca observatori la reuniunile comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acordul de parteneriat; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de inițierea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport complet privind punerea sa în aplicare, fără restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document;

| 3. | solicită Consiliului și Comisiei, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin și cât mai prompt în legătură cu toate procedurile referitoare la protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului și Comisiei, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin și cât mai prompt în legătură cu toate procedurile referitoare la protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Democratice São Tomé și Príncipe. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Democratice São Tomé și Príncipe.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/75

---

Joi, 23 iunie 2011Protocolul UE-Andorra privind măsurile vamale de securitate ***

P7_TA(2011)0281

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de extindere la măsurile vamale de securitate a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană și Principatul Andorra (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

2012/C 390 E/15

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (17403/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (17403/2010),

| — | având în vedere proiectul de protocol de extindere la măsurile vamale de securitate a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană și Principatul Andorra (17405/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de extindere la măsurile vamale de securitate a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană și Principatul Andorra (17405/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0036/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0198/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Principatului Andorra. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Principatului Andorra.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/75

---

Joi, 23 iunie 2011Acordul CE/Canada privind siguranța aviației civile***

P7_TA(2011)0282

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord privind siguranța aviației civile între Uniunea Europeană și Canada (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

2012/C 390 E/16

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06645/1/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06645/1/2010),

| — | având în vedere proiectul de acord privind siguranța aviației civile între Comunitatea Europeană și Canada (15561/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord privind siguranța aviației civile între Comunitatea Europeană și Canada (15561/2008),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 207 alineatul (4), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0100/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 207 alineatul (4), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0100/2010),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0298/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Canadei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Canadei.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/76

---

Joi, 23 iunie 2011Prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice ***I

P7_TA(2011)0287

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0183/2011).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 23 iunie 2011REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene

   (1)

  ,

după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune
  ar trebui concepută în contextul orientărilor generale privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă și ar trebui
  să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea
  și sustenabilitatea
  finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți. |
| --- | --- |

(1)

Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune
  ar trebui concepută în contextul orientărilor generale privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă și ar trebui
  să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea
  și sustenabilitatea
  finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți.

| (1a) | Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(1a)

Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare.

| (1b) | Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate și coerente pentru o creștere economică durabilă și anume o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, un semestru european pentru o coordonare consolidată a politicilor economice și bugetare, un cadru eficace pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și reglementarea și supravegherea mai stricte ale pieței financiare. |
| --- | --- |

(1b)

Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate și coerente pentru o creștere economică durabilă și anume o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, un semestru european pentru o coordonare consolidată a politicilor economice și bugetare, un cadru eficace pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și reglementarea și supravegherea mai stricte ale pieței financiare.

| (2) | Este necesar
  să se tragă învățăminte în urma experienței dobândite
  în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare și
  , în special, să se asigure o guvernanță economică îmbunătățită în cadrul Uniunii, bazată pe o adeziune mai puternică la nivel național
  . |
| --- | --- |

(2)

Este necesar
  să se tragă învățăminte în urma experienței dobândite
  în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare și
  , în special, să se asigure o guvernanță economică îmbunătățită în cadrul Uniunii, bazată pe o adeziune mai puternică la nivel național
  .

| (2a) | Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea sau decizia adoptată de Consiliu în conformitate cu articolul 7 alineatul (2), cu articolul 8 alineatul (2) și cu articolul 10 alineatul (4) din prezentul regulament să participe la un schimb de opinii. |
| --- | --- |

(2a)

Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea sau decizia adoptată de Consiliu în conformitate cu articolul 7 alineatul (2), cu articolul 8 alineatul (2) și cu articolul 10 alineatul (4) din prezentul regulament să participe la un schimb de opinii.

| (2b) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele. |
| --- | --- |

(2b)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele.

| (3) | În mod concret, supravegherea politicilor economice ale statelor membre ar trebui să depășească simpla supraveghere bugetară
  pentru a include un cadru mai detaliat și mai formal
  , astfel încât să se poată preveni dezechilibrele macroeconomice excesive și să se ofere sprijin statelor membre afectate în elaborarea unor planuri de acțiuni corective înainte ca discrepanțele să se agraveze. Această extindere a cadrului de supraveghere economică ar trebui să se realizeze în paralel cu accentuarea supravegherii bugetare. |
| --- | --- |

(3)

În mod concret, supravegherea politicilor economice ale statelor membre ar trebui să depășească simpla supraveghere bugetară
  pentru a include un cadru mai detaliat și mai formal
  , astfel încât să se poată preveni dezechilibrele macroeconomice excesive și să se ofere sprijin statelor membre afectate în elaborarea unor planuri de acțiuni corective înainte ca discrepanțele să se agraveze. Această extindere a cadrului de supraveghere economică ar trebui să se realizeze în paralel cu accentuarea supravegherii bugetare.

| (4) | Pentru a identifica soluții de corectare a acestor dezechilibre se impune introducerea în legislație a unei proceduri specifice. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a identifica soluții de corectare a acestor dezechilibre se impune introducerea în legislație a unei proceduri specifice.

| (5) | Este oportun ca, pe lângă supravegherea multilaterală menționată la articolul 121 alineatele (3) și (4) din tratat, să se introducă norme specifice
  pentru detectarea
  dezechilibrelor macroeconomice,
  precum și pentru prevenirea și corectarea
  dezechilibrelor macroeconomice
  excesive în cadrul Uniunii, norme care să fie aliniate cu ciclul anual de supraveghere multilaterală
  . |
| --- | --- |

(5)

Este oportun ca, pe lângă supravegherea multilaterală menționată la articolul 121 alineatele (3) și (4) din tratat, să se introducă norme specifice
  pentru detectarea
  dezechilibrelor macroeconomice,
  precum și pentru prevenirea și corectarea
  dezechilibrelor macroeconomice
  excesive în cadrul Uniunii, norme care să fie aliniate cu ciclul anual de supraveghere multilaterală
  .

| (6) | Această procedură ar trebui
  să instituie
  un mecanism de alertă pentru detectarea rapidă a apariției dezechilibrelor macroeconomice. Ea ar trebui să aibă la bază un tablou de bord orientativ și transparent
  care să conțină praguri orientative
  , combinat cu o analiză economică.
  Analiza respectivă ar trebui să țină seama, printre altele, de convergența reală și nominală din zona euro și din afara acesteia. |
| --- | --- |

(6)

Această procedură ar trebui
  să instituie
  un mecanism de alertă pentru detectarea rapidă a apariției dezechilibrelor macroeconomice. Ea ar trebui să aibă la bază un tablou de bord orientativ și transparent
  care să conțină praguri orientative
  , combinat cu o analiză economică.
  Analiza respectivă ar trebui să țină seama, printre altele, de convergența reală și nominală din zona euro și din afara acesteia.

| (6a) | Comisia ar trebui să coopereze îndeaproape cu Consiliul și cu Parlamentul European atunci când elaborează tabloul de bord și setul de indicatori macroeconomici și macrofinanciari pentru statele membre. Indicatorii și pragurile ar trebui stabilite și ajustate atunci când este necesar pentru a se adapta naturii în schimbare a dezechilibrelor macroeconomice, printre altele ca urmare a dinamicii riscurilor la care este expusă stabilitatea macroeconomică sau a apariției unor date statistice noi. Comisia ar trebui să prezinte sugestii comisiilor competente din cadrul Consiliului și al Parlamentului European cu privire la planurile de stabilire și ajustare a indicatorilor și pragurilor. Comisia ar trebui să informeze Consiliul și Parlamentul European cu privire la modificările aduse indicatorilor și pragurilor și să explice motivele care au stat la baza acestora. |
| --- | --- |

(6a)

Comisia ar trebui să coopereze îndeaproape cu Consiliul și cu Parlamentul European atunci când elaborează tabloul de bord și setul de indicatori macroeconomici și macrofinanciari pentru statele membre. Indicatorii și pragurile ar trebui stabilite și ajustate atunci când este necesar pentru a se adapta naturii în schimbare a dezechilibrelor macroeconomice, printre altele ca urmare a dinamicii riscurilor la care este expusă stabilitatea macroeconomică sau a apariției unor date statistice noi. Comisia ar trebui să prezinte sugestii comisiilor competente din cadrul Consiliului și al Parlamentului European cu privire la planurile de stabilire și ajustare a indicatorilor și pragurilor. Comisia ar trebui să informeze Consiliul și Parlamentul European cu privire la modificările aduse indicatorilor și pragurilor și să explice motivele care au stat la baza acestora.

| (7) | Pentru a funcționa eficient ca element al mecanismului de alertă,
  tabloul de bord ar trebui să constea într-un set limitat de indicatori economici
  ,
  financiari
  și structurali
  relevanți pentru detectarea dezechilibrelor macroeconomice, cu praguri orientative corespondente.
  Indicatorii și pragurile ar trebui ajustate atunci când este necesar pentru a se adapta naturii în schimbare a dezechilibrelor macroeconomice,
  printre altele ca urmare a dinamicii riscurilor la care este expusă stabilitatea macroeconomică sau a apariției unor date statistice noi.
  Indicatorii nu ar trebui considerați drept obiective ale politicii economice, ci drept instrumente necesare pentru a ține seama de natura în schimbare a dezechilibrelor macroeconomice din cadrul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a funcționa eficient ca element al mecanismului de alertă,
  tabloul de bord ar trebui să constea într-un set limitat de indicatori economici
  ,
  financiari
  și structurali
  relevanți pentru detectarea dezechilibrelor macroeconomice, cu praguri orientative corespondente.
  Indicatorii și pragurile ar trebui ajustate atunci când este necesar pentru a se adapta naturii în schimbare a dezechilibrelor macroeconomice,
  printre altele ca urmare a dinamicii riscurilor la care este expusă stabilitatea macroeconomică sau a apariției unor date statistice noi.
  Indicatorii nu ar trebui considerați drept obiective ale politicii economice, ci drept instrumente necesare pentru a ține seama de natura în schimbare a dezechilibrelor macroeconomice din cadrul Uniunii Europene.

| (7a) | În elaborarea tabloului de bord ar trebui acordată o atenție cuvenită și circumstanțelor economice eterogene, inclusiv efectelor de recuperare a decalajului. |
| --- | --- |

(7a)

În elaborarea tabloului de bord ar trebui acordată o atenție cuvenită și circumstanțelor economice eterogene, inclusiv efectelor de recuperare a decalajului.

| (8) | Depășirea unuia sau mai multor praguri orientative nu ar trebui să însemne neapărat că există riscul apariției unor dezechilibre macroeconomice, deoarece în elaborarea politicilor economice ar trebui să se țină cont de conexiunile dintre diverse variabile macroeconomice.
  Nu ar trebui să se tragă concluzii în urma unei interpretări automate a tabloului de bord:
  analiza economică ar trebui să garanteze că informațiile disponibile, furnizate de tabloul de bord sau provenind din alte surse, sunt evaluate în mod rațional și fac obiectul unui studiu aprofundat. |
| --- | --- |

(8)

Depășirea unuia sau mai multor praguri orientative nu ar trebui să însemne neapărat că există riscul apariției unor dezechilibre macroeconomice, deoarece în elaborarea politicilor economice ar trebui să se țină cont de conexiunile dintre diverse variabile macroeconomice.
  Nu ar trebui să se tragă concluzii în urma unei interpretări automate a tabloului de bord:
  analiza economică ar trebui să garanteze că informațiile disponibile, furnizate de tabloul de bord sau provenind din alte surse, sunt evaluate în mod rațional și fac obiectul unui studiu aprofundat.

| (9) | Pe baza procedurii de supraveghere multilaterală și a mecanismului de alertă
  sau în cazul unor evoluții economice semnificative neașteptate care trebuie analizate urgent în sensul prezentului regulament
  , Comisia ar trebui să identifice statele membre care trebuie să facă obiectul unui bilanț aprofundat. Bilanțul aprofundat
  ar trebui să fie realizat fără să se presupună existența unui dezechilibru și
  ar trebui să cuprindă o analiză riguroasă a surselor dezechilibrelor apărute în statul membru care face obiectul bilanțului,
  luând în considerare în mod corespunzător condițiile și circumstanțele economice specifice fiecărei țări, precum și un set mai amplu de instrumente analitice, indicatori și informații calitative specifice fiecărei țări
  .
  În momentul întocmirii bilanțului aprofundat de către Comisie, statul membru ar trebui să colaboreze cu aceasta pentru a se asigura că informațiile puse la dispoziția Comisiei sunt complete și corecte în cea mai mare măsură posibilă. În plus, Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător de orice alte informații care sunt relevante în opinia statelor membre în cauză și pe care acestea le-au transmis Comisiei și Consiliului.
  Bilanțul
  aprofundat
  ar trebui discutat în cadrul Consiliului și al Eurogrupului în cazul statelor membre care au ca monedă euro.
  Pentru bilanțul aprofundat ar trebui să se ia în considerare, după caz, recomandările sau invitațiile adresate de Consiliu statelor membre care fac obiectul bilanțului, adoptate în temeiul articolelor 121, 126 și 148 din tratat și al articolelor 6, 7, 8 și 10 din prezentul regulament, intențiile de politică ale statelor membre în cauză, astfel cum sunt reflectate în programele naționale de reformă, precum și cele mai bune practici de la nivel internațional în materie de indicatori și metodologii. Atunci când decide să efectueze un studiu aprofundat în cazul unor evoluții economice semnificative neașteptate care trebuie analizate urgent, Comisia ar trebui să informeze statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(9)

Pe baza procedurii de supraveghere multilaterală și a mecanismului de alertă
  sau în cazul unor evoluții economice semnificative neașteptate care trebuie analizate urgent în sensul prezentului regulament
  , Comisia ar trebui să identifice statele membre care trebuie să facă obiectul unui bilanț aprofundat. Bilanțul aprofundat
  ar trebui să fie realizat fără să se presupună existența unui dezechilibru și
  ar trebui să cuprindă o analiză riguroasă a surselor dezechilibrelor apărute în statul membru care face obiectul bilanțului,
  luând în considerare în mod corespunzător condițiile și circumstanțele economice specifice fiecărei țări, precum și un set mai amplu de instrumente analitice, indicatori și informații calitative specifice fiecărei țări
  .
  În momentul întocmirii bilanțului aprofundat de către Comisie, statul membru ar trebui să colaboreze cu aceasta pentru a se asigura că informațiile puse la dispoziția Comisiei sunt complete și corecte în cea mai mare măsură posibilă. În plus, Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător de orice alte informații care sunt relevante în opinia statelor membre în cauză și pe care acestea le-au transmis Comisiei și Consiliului.
  Bilanțul
  aprofundat
  ar trebui discutat în cadrul Consiliului și al Eurogrupului în cazul statelor membre care au ca monedă euro.
  Pentru bilanțul aprofundat ar trebui să se ia în considerare, după caz, recomandările sau invitațiile adresate de Consiliu statelor membre care fac obiectul bilanțului, adoptate în temeiul articolelor 121, 126 și 148 din tratat și al articolelor 6, 7, 8 și 10 din prezentul regulament, intențiile de politică ale statelor membre în cauză, astfel cum sunt reflectate în programele naționale de reformă, precum și cele mai bune practici de la nivel internațional în materie de indicatori și metodologii. Atunci când decide să efectueze un studiu aprofundat în cazul unor evoluții economice semnificative neașteptate care trebuie analizate urgent, Comisia ar trebui să informeze statul membru în cauză.

| (10) | O procedură de monitorizare și corectare a dezechilibrelor macroeconomice nefavorabile, cu elemente preventive și corective, va necesita instrumente de supraveghere îmbunătățite, bazate pe cele utilizate în cadrul procedurii de supraveghere multilaterală. Acestea ar putea include misiuni de supraveghere mai strictă ale Comisiei în statele membre
  , în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) în cazul statelor membre a căror monedă este euro sau al statelor membre care participă la MCS II,
  și cerințe suplimentare în materie de raportare pentru statele membre în cazul apariției unor dezechilibre grave, inclusiv a unor dezechilibre care pun în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare.
  Ar trebui să se asigure, prin urmare, implicarea în dialog a partenerilor sociali și a altor părți interesate de la nivel național, după caz. |
| --- | --- |

(10)

O procedură de monitorizare și corectare a dezechilibrelor macroeconomice nefavorabile, cu elemente preventive și corective, va necesita instrumente de supraveghere îmbunătățite, bazate pe cele utilizate în cadrul procedurii de supraveghere multilaterală. Acestea ar putea include misiuni de supraveghere mai strictă ale Comisiei în statele membre
  , în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) în cazul statelor membre a căror monedă este euro sau al statelor membre care participă la MCS II,
  și cerințe suplimentare în materie de raportare pentru statele membre în cazul apariției unor dezechilibre grave, inclusiv a unor dezechilibre care pun în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare.
  Ar trebui să se asigure, prin urmare, implicarea în dialog a partenerilor sociali și a altor părți interesate de la nivel național, după caz.

| (11) | În evaluarea dezechilibrelor ar trebui să se țină cont de gravitatea lor
  și
  de
  potențialele efecte
  de propagare
  economice și financiare negative care agravează vulnerabilitatea economiei UE și pun în pericol buna funcționare a uniunii monetare
  .
  În vederea abordării dezechilibrelor macroeconomice și a divergențelor în materie de competitivitate sunt necesare acțiuni în toate statele membre, în special în zona euro. Cu toate acestea, tipul, importanța și gradul de urgență al provocărilor în materie de politici pot diferi semnificativ de la un stat membru la altul. Având în vedere vulnerabilitățile și amploarea ajustărilor necesare, nevoia de măsuri politice este deosebit de presantă în statele membre care prezintă în mod constant deficite ridicate de cont curent și pierderi mari în materie de competitivitate. De asemenea, în statele membre care acumulează surplusuri mari de cont curent, politicile ar trebui să urmărească identificarea și punerea în aplicare a reformelor structurale care contribuie la consolidarea cererii interne și a potențialului de creștere al acestora. |
| --- | --- |

(11)

În evaluarea dezechilibrelor ar trebui să se țină cont de gravitatea lor
  și
  de
  potențialele efecte
  de propagare
  economice și financiare negative care agravează vulnerabilitatea economiei UE și pun în pericol buna funcționare a uniunii monetare
  .
  În vederea abordării dezechilibrelor macroeconomice și a divergențelor în materie de competitivitate sunt necesare acțiuni în toate statele membre, în special în zona euro. Cu toate acestea, tipul, importanța și gradul de urgență al provocărilor în materie de politici pot diferi semnificativ de la un stat membru la altul. Având în vedere vulnerabilitățile și amploarea ajustărilor necesare, nevoia de măsuri politice este deosebit de presantă în statele membre care prezintă în mod constant deficite ridicate de cont curent și pierderi mari în materie de competitivitate. De asemenea, în statele membre care acumulează surplusuri mari de cont curent, politicile ar trebui să urmărească identificarea și punerea în aplicare a reformelor structurale care contribuie la consolidarea cererii interne și a potențialului de creștere al acestora.

| (11a) | Ar trebui să se ia, de asemenea, în considerare capacitatea de ajustare economică și istoricul statului membru vizat în ceea ce privește respectarea recomandărilor anterioare formulate în temeiul prezentului regulament și a altor recomandări emise în temeiul articolului 121 din tratat în cadrul supravegherii multilaterale, în special orientările generale privind politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii. |
| --- | --- |

(11a)

Ar trebui să se ia, de asemenea, în considerare capacitatea de ajustare economică și istoricul statului membru vizat în ceea ce privește respectarea recomandărilor anterioare formulate în temeiul prezentului regulament și a altor recomandări emise în temeiul articolului 121 din tratat în cadrul supravegherii multilaterale, în special orientările generale privind politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii.

| (12) | Dacă se identifică dezechilibre macroeconomice, ar trebui să se adreseze recomandări statului membru vizat,
  cu implicarea comisiilor competente atunci când acest lucru se dovedește necesar,
  furnizându-se astfel orientări cu privire la măsurile politice adecvate. Măsurile adoptate de statul membru vizat pentru corectarea dezechilibrelor ar trebui să fie oportune și să facă uz de toate instrumentele de politică de care dispun autoritățile publice.
  Atunci când este necesar, părțile interesate relevante de la nivel național, inclusiv partenerii sociali, ar trebui să fie, de asemenea, implicate în conformitate cu dispozițiile TFUE și dispozițiile juridice și politice naționale. Măsurile adoptate
  ar trebui să fie adaptate cadrului și circumstanțelor din statul membru vizat și să acopere principalele domenii de politică, printre care se pot număra politica bugetară și salarială, piața muncii, piața produselor și serviciilor și reglementarea sectorului financiar.
  Ar trebui luate în considerare și angajamentele asumate în temeiul acordurilor MCS II. |
| --- | --- |

(12)

Dacă se identifică dezechilibre macroeconomice, ar trebui să se adreseze recomandări statului membru vizat,
  cu implicarea comisiilor competente atunci când acest lucru se dovedește necesar,
  furnizându-se astfel orientări cu privire la măsurile politice adecvate. Măsurile adoptate de statul membru vizat pentru corectarea dezechilibrelor ar trebui să fie oportune și să facă uz de toate instrumentele de politică de care dispun autoritățile publice.
  Atunci când este necesar, părțile interesate relevante de la nivel național, inclusiv partenerii sociali, ar trebui să fie, de asemenea, implicate în conformitate cu dispozițiile TFUE și dispozițiile juridice și politice naționale. Măsurile adoptate
  ar trebui să fie adaptate cadrului și circumstanțelor din statul membru vizat și să acopere principalele domenii de politică, printre care se pot număra politica bugetară și salarială, piața muncii, piața produselor și serviciilor și reglementarea sectorului financiar.
  Ar trebui luate în considerare și angajamentele asumate în temeiul acordurilor MCS II.

| (13) | Avertizările timpurii și recomandările emise de Comitetul european pentru risc sistemic adresate statelor membre sau Uniunii se referă la riscuri de natură macrofinanciară. Ele
  ar trebui să justifice
  , în egală măsură, acțiuni de follow-up
  realizate de către Comisie
  în contextul supravegherii dezechilibrelor
  , atunci când este necesar
  .
  Regimul de independență și de confidențialitate al Comitetului european pentru risc sistemic ar trebui respectat cu strictețe. |
| --- | --- |

(13)

Avertizările timpurii și recomandările emise de Comitetul european pentru risc sistemic adresate statelor membre sau Uniunii se referă la riscuri de natură macrofinanciară. Ele
  ar trebui să justifice
  , în egală măsură, acțiuni de follow-up
  realizate de către Comisie
  în contextul supravegherii dezechilibrelor
  , atunci când este necesar
  .
  Regimul de independență și de confidențialitate al Comitetului european pentru risc sistemic ar trebui respectat cu strictețe.

| (14) | Dacă se identifică dezechilibre macroeconomice grave, inclusiv dezechilibre care pun în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare, se impune declanșarea unei proceduri de dezechilibru excesiv care poate include emiterea unor recomandări adresate statului membru, intensificarea supravegherii și înăsprirea cerințelor de monitorizare, iar pentru statele membre care au euro ca monedă, posibilitatea adoptării unor măsuri de executare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. [.../...] (3) în cazul eșecului repetat în aplicarea acțiunilor corective. |
| --- | --- |

(14)

Dacă se identifică dezechilibre macroeconomice grave, inclusiv dezechilibre care pun în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare, se impune declanșarea unei proceduri de dezechilibru excesiv care poate include emiterea unor recomandări adresate statului membru, intensificarea supravegherii și înăsprirea cerințelor de monitorizare, iar pentru statele membre care au euro ca monedă, posibilitatea adoptării unor măsuri de executare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. [.../...] (3) în cazul eșecului repetat în aplicarea acțiunilor corective.

| (15) | Toate statele membre care fac obiectul procedurii de dezechilibru excesiv ar trebui să elaboreze un plan de acțiuni corective care să stabilească în detaliu politicile concepute pentru a pune în aplicare recomandările Consiliului. Planul de acțiuni corective ar trebui să includă un calendar de punere în aplicare a măsurilor vizate. Acest plan necesită aprobarea Consiliului
  prin intermediul unei recomandări
  .
  Recomandarea ar trebui să fie transmisă Parlamentului European. |
| --- | --- |

(15)

Toate statele membre care fac obiectul procedurii de dezechilibru excesiv ar trebui să elaboreze un plan de acțiuni corective care să stabilească în detaliu politicile concepute pentru a pune în aplicare recomandările Consiliului. Planul de acțiuni corective ar trebui să includă un calendar de punere în aplicare a măsurilor vizate. Acest plan necesită aprobarea Consiliului
  prin intermediul unei recomandări
  .
  Recomandarea ar trebui să fie transmisă Parlamentului European.

| (15a) | Consiliului ar trebui să i se confere competența de a adopta decizii individuale prin care se declară nerespectarea recomandărilor adoptate de Consiliu în cadrul planului de acțiuni corective. În cadrul procesului de coordonare a politicilor economice ale statelor membre desfășurat de Consiliu în conformitate cu articolul 121 alineatul (1) din tratat, aceste decizii individuale ar trebui să reprezinte o continuare inerentă a recomandărilor menționate adoptate de Consiliu în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat în contextul planului de acțiuni corective. |
| --- | --- |

(15a)

Consiliului ar trebui să i se confere competența de a adopta decizii individuale prin care se declară nerespectarea recomandărilor adoptate de Consiliu în cadrul planului de acțiuni corective. În cadrul procesului de coordonare a politicilor economice ale statelor membre desfășurat de Consiliu în conformitate cu articolul 121 alineatul (1) din tratat, aceste decizii individuale ar trebui să reprezinte o continuare inerentă a recomandărilor menționate adoptate de Consiliu în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat în contextul planului de acțiuni corective.

| (16) | Având în vedere faptul că un cadru eficace pentru detectarea și prevenirea dezechilibrelor macroeconomice nu poate fi realizat într-o măsură suficientă la nivelul statelor membre, din cauza profundelor legături comerciale și financiare dintre acestea, dar și a efectelor colaterale ale politicilor economice naționale asupra Uniunii și asupra zonei euro în ansamblu, și ținând cont de faptul că acest obiectiv poate fi mai bine îndeplinit la nivelul Uniunii Europene, UE poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor propuse
  . |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere faptul că un cadru eficace pentru detectarea și prevenirea dezechilibrelor macroeconomice nu poate fi realizat într-o măsură suficientă la nivelul statelor membre, din cauza profundelor legături comerciale și financiare dintre acestea, dar și a efectelor colaterale ale politicilor economice naționale asupra Uniunii și asupra zonei euro în ansamblu, și ținând cont de faptul că acest obiectiv poate fi mai bine îndeplinit la nivelul Uniunii Europene, UE poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor propuse
  .

| (16a) | La punerea în aplicare a prezentului regulament, Consiliul și Comisia ar trebui să respecte pe deplin rolul parlamentelor naționale și al partenerilor sociali, precum și diferențele dintre sistemele naționale, cum ar fi sistemele de formare a salariilor. |
| --- | --- |

(16a)

La punerea în aplicare a prezentului regulament, Consiliul și Comisia ar trebui să respecte pe deplin rolul parlamentelor naționale și al partenerilor sociali, precum și diferențele dintre sistemele naționale, cum ar fi sistemele de formare a salariilor.

| (16b) | În cazul în care Consiliul consideră că un stat membru nu mai este afectat de un dezechilibru excesiv, procedura de dezechilibru excesiv ar trebui să fie închisă în urma abrogării de către Consiliu, la recomandarea Comisiei, a recomandărilor emise în temeiul articolelor 7, 8 și 10. Recomandarea Comisiei ar trebui să se bazeze pe o analiză cuprinzătoare realizată de aceasta care să demonstreze că statul membru a acționat în conformitate cu recomandările Consiliului, iar cauzele de bază și riscurile asociate identificate în recomandarea de inițiere a procedurii de dezechilibru excesiv nu mai sunt valabile, având în vedere, printre altele, evoluțiile, perspectivele și efectele de propagare macroeconomice. Ar trebui făcută o declarație publică pentru a anunța închiderea procedurii de dezechilibru excesiv, |
| --- | --- |

(16b)

În cazul în care Consiliul consideră că un stat membru nu mai este afectat de un dezechilibru excesiv, procedura de dezechilibru excesiv ar trebui să fie închisă în urma abrogării de către Consiliu, la recomandarea Comisiei, a recomandărilor emise în temeiul articolelor 7, 8 și 10. Recomandarea Comisiei ar trebui să se bazeze pe o analiză cuprinzătoare realizată de aceasta care să demonstreze că statul membru a acționat în conformitate cu recomandările Consiliului, iar cauzele de bază și riscurile asociate identificate în recomandarea de inițiere a procedurii de dezechilibru excesiv nu mai sunt valabile, având în vedere, printre altele, evoluțiile, perspectivele și efectele de propagare macroeconomice. Ar trebui făcută o declarație publică pentru a anunța închiderea procedurii de dezechilibru excesiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Obiect și definiții

Articolul 1

Obiect

(1)
     Prezentul regulament stabilește norme detaliate pentru detectarea
  dezechilibrelor macroeconomice și pentru
  prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
  excesive
  din cadrul Uniunii.

(1a)
     
  Prezentul regulament se aplică în contextul semestrului european prevăzut în Regulamentul (UE) nr. [.../...] privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice.

(1b)
     
  Aplicarea prezentului regulament se face cu respectarea deplină a articolului 152 din TFUE, iar recomandările emise în temeiul prezentului regulament respectă practicile și sistemele naționale de formare a salariilor. Regulamentul ține cont de articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în consecință, nu afectează dreptul de a negocia, de a încheia și de a pune în aplicare convenții colective și de a desfășura acțiuni sindicale în conformitate cu legislațiile și practicile naționale.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| (a) | „dezechilibre” înseamnă
  orice tendință ce are ca rezultat
  evoluții macroeconomice care au sau pot avea efecte negative asupra bunei funcționări a economiei unui stat membru, a uniunii economice și monetare sau a Uniunii în ansamblu. |
| --- | --- |

(a)

„dezechilibre” înseamnă
  orice tendință ce are ca rezultat
  evoluții macroeconomice care au sau pot avea efecte negative asupra bunei funcționări a economiei unui stat membru, a uniunii economice și monetare sau a Uniunii în ansamblu.

| (b) | „dezechilibre excesive” înseamnă dezechilibre grave, inclusiv dezechilibre care pun sau
  ar putea pune
  în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(b)

„dezechilibre excesive” înseamnă dezechilibre grave, inclusiv dezechilibre care pun sau
  ar putea pune
  în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare.

CAPITOLUL II

Detectarea dezechilibrelor

Articolul 3

Tabloul de bord

(1)   ▐
  Tabloul
  de bord
  conține indicatori și se utilizează
  ca instrument de facilitare a detectării rapide și a monitorizării dezechilibrelor.

(2)   Tabloul de bord este alcătuit
  dintr-un număr redus
  de indicatori macroeconomici și macrofinanciari
  relevanți, practici, simpli, măsurabili și disponibili
  pentru statele membre.
  Tabloul de bord permite identificarea timpurie a dezechilibrelor macroeconomice care se produc pe termen scurt, cât și a dezechilibrelor care se produc ca urmare a unor tendințe structurale și pe termen lung.

(2a)
     
  Tabloul de bord cuprinde, printre altele, indicatori care facilitează identificarea timpurie a:

| (a) | dezechilibrelor interne, inclusiv a celor care pot fi cauzate de îndatorarea publică și privată, de evoluțiile pieței financiare și a pieței activelor, inclusiv a locuințelor, de evoluția fluxului creditelor din sectorul privat și de evoluția șomajului; |
| --- | --- |

(a)

dezechilibrelor interne, inclusiv a celor care pot fi cauzate de îndatorarea publică și privată, de evoluțiile pieței financiare și a pieței activelor, inclusiv a locuințelor, de evoluția fluxului creditelor din sectorul privat și de evoluția șomajului;

| (b) | dezechilibrelor externe, inclusiv a celor care pot fi cauzate de evoluția contului curent și a pozițiilor nete de investiții ale statelor membre, de cursurile de schimb efective reale, de cota de piață a exporturilor și de modificarea evoluției prețurilor și costurilor, precum și de modificarea competitivității nelegată de prețuri, ținând cont de diferitele componente ale productivității. |
| --- | --- |

(b)

dezechilibrelor externe, inclusiv a celor care pot fi cauzate de evoluția contului curent și a pozițiilor nete de investiții ale statelor membre, de cursurile de schimb efective reale, de cota de piață a exporturilor și de modificarea evoluției prețurilor și costurilor, precum și de modificarea competitivității nelegată de prețuri, ținând cont de diferitele componente ale productivității.

(2b)
     
  În analiza economică a tabloului de bord din cadrul mecanismului de alertă, Comisia acordă o atenție deosebită evoluțiilor din economia reală, printre care creșterea economică, ocuparea forței de muncă și șomajul, convergența nominală și reală din interiorul zonei euro și din afara sa, evoluțiile productivității și factorii relevanți care o stimulează, precum cercetarea și dezvoltarea și investițiile străine/interne, precum și evoluțiile sectoriale, inclusiv în domeniul energiei, care afectează PIB-ul și performanța contului curent.

De asemenea, tabloul de bord include praguri orientative pentru acești indicatori care să servească drept niveluri de alertă. Indicatorii și pragurile sunt selectate în așa fel încât să contribuie la promovarea competitivității în UE.

Indicatorii din tabloul de bord, în special pragurile de alertă, sunt simetrici atunci când este cazul și diferiți pentru statele membre din zona euro față de cei pentru statele membre din afara zonei euro, dacă acest lucru este justificat de particularitățile uniunii monetare și de circumstanțe economice relevante. În elaborarea tabloului de bord ar trebui acordată o atenție cuvenită și circumstanțelor economice eterogene, inclusiv efectelor de recuperare a decalajului.

(2c)
     
  Activitatea Comitetului european pentru risc sistemic este luată în considerare în procesul de elaborare a indicatorilor relevanți pentru stabilitatea pieței financiare. Comisia invită Comitetul european pentru risc sistemic să își expună punctul de vedere cu privire la propunerile de indicatori relevanți pentru stabilitatea pieței financiare.

(3)   Lista indicatorilor
  și pragurile de inclus
  în tabloul de bord ▐ sunt făcute publice.

(4)   
  Caracterul adecvat al tabloului
  de bord, inclusiv structura indicatorilor, pragurile fixate și metodologia utilizată
  sunt evaluate în mod periodic și sunt ajustate sau modificate atunci când se dovedește necesar.
  Modificările survenite la nivelul metodologiei de bază, al structurii tabloului de bord și al pragurilor aferente se anunță public.

(4a)
     
  Valorile indicatorilor din tabloul de bord se actualizează cel puțin o dată pe an.

Articolul 4

Mecanismul de alertă

(1)   
  Mecanismul de alertă este conceput pentru a facilita detectarea rapidă și monitorizarea dezechilibrelor. Comisia pregătește un raport anual cuprinzând o evaluare economică și financiară calitativă, pe baza unui tablou de bord cu un set de indicatori comparați cu pragurile orientative. Raportul, inclusiv valorile indicatorilor din tabloul de bord, este făcut public.

(2)   
  Raportul
  Comisiei
  cuprinde
  o evaluare economică și financiară care
  analizează
  în perspectivă evoluția indicatorilor, utilizând, dacă este cazul,
  și alți indicatori economici și financiari relevanți pentru a evalua evoluția
  dezechilibrelor.
  Nu ar trebui să se tragă concluzii în urma unei interpretări mecanice a indicatorilor din tabloul de bord. Evaluarea ține seama de evoluția dezechilibrelor din Uniune și din zona euro.
  În raport se indică, de asemenea, dacă depășirea
  pragurilor
  în unul sau mai multe state membre indică posibilitatea apariției unor dezechilibre.
  Evaluarea statelor membre care prezintă deficite mari de cont curent poate fi diferită de cea a statelor membre care acumulează surplusuri mari de cont curent.

(3)   Raportul identifică statele membre
  despre
  care Comisia ▐ consideră
  că pot fi
  afectate de dezechilibre sau
  că pot fi
  în pericol de a fi afectate de dezechilibre.

(3a)
     
  Raportul se transmite în timp util Parlamentului European, Consiliului, precum și Comitetului Economic și Social.

(4)   În cadrul supravegherii multilaterale în conformitate cu articolul 121 alineatul (3) din tratat, Consiliul dezbate
  raportul
  Comisiei
  și efectuează o evaluare generală a acestuia
  . Eurogrupul discută pe marginea raportului în măsura în care acesta se referă ▐ la statele membre care au euro ca monedă.

Articolul 5

Bilanțul aprofundat

(1)   Ținând seama
  în mod corespunzător
  de discuțiile din cadrul Consiliului și al Eurogrupului, conform articolului 3 alineatul (4),
  sau în cazul unor evoluții economice semnificative neașteptate care trebuie analizate urgent în sensul prezentului regulament,
  Comisia pregătește un bilanț aprofundat pentru fiecare stat membru
  cu privire la care
  consideră
  că poate fi
  afectat sau
  că poate fi
  în pericol de a fi afectat de dezechilibre. ▐.

Bilanțul aprofundat se bazează pe o analiză detaliată a circumstanțelor specifice fiecărei țări, inclusiv a diferitelor poziții de plecare ale statelor membre; acesta studiază o gamă largă de variabile economice și implică utilizarea unor instrumente analitice și a unor informații calitative specifice fiecărei țări. Bilanțul ține cont de particularitățile naționale în ceea ce privește relațiile industriale și dialogul social.

În plus, Comisia ține seama în mod corespunzător de orice alte informații care sunt relevante în opinia statelor membre în cauză și pe care acestea le-au prezentat.

Realizarea bilanțului este coroborată cu misiunile de supraveghere efectuate în statul membru vizat, în conformitate cu articolul 11e.

(2)   
  În cadrul bilanțului aprofundat se evaluează dacă statul membru vizat se confruntă sau nu cu dezechilibre și dacă dezechilibrele respective constituie sau nu dezechilibre excesive. Bilanțul studiază originea dezechilibrelor detectate în contextul circumstanțelor economice predominante, inclusiv conexiunile profunde de natură comercială și financiară dintre statele membre, precum și efectele colaterale ale politicilor economice naționale. Bilanțul analizează evoluțiile relevante legate de strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Acesta examinează și relevanța evoluțiilor economice din Uniune și din zona euro în ansamblu.
  Bilanțul ia în considerare următoarele:

| (a) | după caz, recomandările sau invitațiile Consiliului
  adresate statelor membre care fac obiectul bilanțului,
  adoptate în conformitate cu articolele 121
  ,
  126
  și 148
  din tratat și în temeiul articolelor 6, 7, 8 și 10 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

după caz, recomandările sau invitațiile Consiliului
  adresate statelor membre care fac obiectul bilanțului,
  adoptate în conformitate cu articolele 121
  ,
  126
  și 148
  din tratat și în temeiul articolelor 6, 7, 8 și 10 din prezentul regulament;

| (b) | intențiile de politică ale statului membru care face obiectul bilanțului, astfel cum sunt reflectate în
  programele naționale de reformă și, după caz, în
  programul său de stabilitate sau de convergență ▐; |
| --- | --- |

(b)

intențiile de politică ale statului membru care face obiectul bilanțului, astfel cum sunt reflectate în
  programele naționale de reformă și, după caz, în
  programul său de stabilitate sau de convergență ▐;

| (c) | orice avertismente ▐ sau recomandări din partea Comitetului european pentru risc sistemic
  cu privire la riscurile sistemice abordate sau care sunt
  relevante pentru statul membru care face obiectul bilanțului.
  Se respectă regimul de confidențialitate al Comitetului european pentru risc sistemic. |
| --- | --- |

(c)

orice avertismente ▐ sau recomandări din partea Comitetului european pentru risc sistemic
  cu privire la riscurile sistemice abordate sau care sunt
  relevante pentru statul membru care face obiectul bilanțului.
  Se respectă regimul de confidențialitate al Comitetului european pentru risc sistemic.

(2a)
     
  Bilanțul aprofundat se dă publicității. Comisia informează Consiliul și Parlamentul European în legătură cu rezultatele bilanțului aprofundat.

Articolul 6

Acțiuni preventive

(1)   În cazul în care, pe baza bilanțului aprofundat menționat la articolul 5 din prezentul regulament, Comisia consideră că un stat membru se confruntă cu dezechilibre, ea informează Consiliul
  și Eurogrupul, precum și Parlamentul European
  în legătură cu acest lucru. La recomandarea Comisiei, Consiliul poate adresa recomandările necesare statelor membre vizate, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 121 alineatul (2) din TFUE.

(2)   Consiliul informează Parlamentul European cu privire la
  această recomandare
  .
  Recomandarea
  Consiliului
  se face publică
  .

(2a)
     
  Recomandările Consiliului și ale Comisiei respectă pe deplin articolul 152 din TFUE și țin seama de articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

(3)   Consiliul reexaminează anual
  respectiva recomandare în contextul semestrului european
  și poate
  să o adapteze
  dacă este cazul în conformitate cu alineatul (1).

CAPITOLUL III

Procedura de dezechilibru excesiv

Articolul 7

Declanșarea procedurii de dezechilibru excesiv

(1)   În cazul în care, pe baza bilanțului aprofundat menționat la articolul 5, Comisia consideră că statul membru vizat se confruntă cu dezechilibre excesive, ea informează Consiliul
  și Eurogrupul, precum și Parlamentul European
  în legătură cu acest lucru.

Comisia informează, de asemenea, autoritățile europene de supraveghere competente și Comitetul european pentru risc sistemic, care este invitat să adopte măsurile pe care le consideră necesare.

(2)   La recomandarea Comisiei, Consiliul poate adopta
  o recomandare
  în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, declarând existența unui dezechilibru excesiv și recomandând statului membru în cauză să întreprindă acțiuni corective.

Această recomandare stabilește
  natura
  și implicațiile
  dezechilibrelor și menționează
  un set de recomandări politice de urmat
  , precum și termenul până la care statul membru vizat trebuie
  să transmită un plan de acțiuni corective
  . Conform dispozițiilor articolului 121 alineatul (4) din tratat, Consiliul poate să își facă
  publică recomandarea
  .

Articolul 8

Planul de acțiuni corective

(1)   Orice stat membru pentru care se declanșează o procedură de dezechilibru excesiv prezintă un plan de acțiuni corective Consiliului și Comisiei până la termenul stabilit în
  recomandare și pe baza acestei recomandări
  , conform articolului 7. Planul de acțiuni corective prezintă acțiunile politice specifice ▐ pe care statul membru le-a implementat sau intenționează să le implementeze și cuprinde un calendar de implementare a acestora.
  Planul de acțiuni corective ține seama de impactul economic și social al acestor acțiuni politice și respectă orientările generale ale politicilor economice și liniile directoare referitoare la ocuparea forței de muncă.

(2)   În termen de două luni de la prezentarea unui plan de acțiuni corective și pe baza unui raport al Comisiei, Consiliul evaluează planul prezentat. Dacă planul este considerat suficient, Consiliul
  îl aprobă
  , pe baza unei
  recomandări
  a Comisiei
  , printr-o recomandare în care menționează acțiunile specifice necesare și termenele pentru adoptarea acestora și stabilește un calendar pentru supraveghere, acordând o atenție deosebită canalelor de transmitere și recunoscând că poate exista un decalaj important între momentul adoptării acțiunilor corective și soluționarea efectivă a dezechilibrelor
  .

(2a)
     
  Dacă acțiunile întreprinse sau preconizate în planul de acțiuni corective sau calendarul de implementare a acestora sunt considerate insuficiente, Consiliul, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, adoptă o altă recomandare invitând statul membru respectiv să transmită un nou plan de acțiuni corective, într-un interval de două luni ca regulă generală. Noul plan de acțiuni corective este examinat conform procedurii prevăzute în cadrul prezentului articol.

(3)   Planul de acțiuni corective, raportul Comisiei și
  recomandarea
  Consiliului menționată la
  alineatele
  (2)
  și (2a)
  se fac publice.

Articolul 9

Monitorizarea acțiunilor corective

(1)   Comisia monitorizează punerea în aplicare
  a recomandării adoptate în temeiul articolului 8 alineatul (2)
  . În acest scop, statul membru transmite Consiliului și Comisiei, la intervale regulate, rapoarte de activitate; frecvența acestora se stabilește de către Consiliu în recomandarea menționată la
  articolul 8 alineatul (2)
  .

(2)   Rapoartele de activitate ale statelor membre se fac publice de către Consiliu.

(3)   Comisia poate efectua misiuni de supraveghere
  consolidată
  în statul membru vizat pentru a monitoriza implementarea planului de acțiuni corective
  , în cooperare cu BCE în cazul în care misiunile vizează state membre a căror monedă este euro sau state membre care participă la mecanismul cursului de schimb II
  .
  Se asigură, prin urmare, implicarea în dialog a partenerilor sociali și a altor părți interesate de la nivel național, după caz.

(4)   
  În eventualitatea unei schimbări majore semnificative a circumstanțelor
  economice ▐, Consiliul poate modifica, pe baza unei recomandări a Comisiei, recomandările adoptate în temeiul
  articolului 8 alineatul (2)
  , în conformitate cu procedura prevăzută la același articol.
  După caz,
  statul membru vizat
  este invitat să prezinte
  un plan revizuit de acțiuni corective, care se evaluează în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 8.

Articolul 10

Evaluarea acțiunilor corective

(1)   Pe baza unui raport din partea Comisiei, Consiliul
  evaluează
  dacă statul membru vizat a întreprins ▐ acțiunile corective recomandate
  , respectând recomandarea emisă în conformitate cu articolul 8 alineatul (2)
  .

(2)   Raportul Comisiei se face public.

(3)   
  Consiliul realizează evaluarea sus-menționată
  în termenul stabilit de Consiliu în recomandările pe care le-a adoptat în conformitate cu
  articolul 8 alineatul (2)
  .

(4)   În cazul în care
  consideră
  că statul membru nu a întreprins acțiunile corective recomandate, Consiliul adoptă, pe baza unei recomandări a Comisiei,
  o decizie în care indică nerespectarea recomandărilor anterioare și o recomandare în care stabilește noi termene
  pentru realizarea acțiunilor corective.
  În acest caz este informat Consiliul European, iar concluziile misiunilor de supraveghere menționate la articolul 9 alineatul (3) sunt făcute publice.

Se consideră că recomandarea Comisiei privind declararea nerespectării este adoptată de Consiliu, în afara cazului în care acesta decide, cu majoritate calificată, să respingă această recomandare în termen de zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. Statul membru vizat poate solicita convocarea unei reuniuni a Consiliului pentru a se vota asupra deciziei.

În conformitate cu articolul 11e, Parlamentul European poate invita, la inițiativa sa sau la solicitarea unui stat membru, Comisia, pe Președintele Consiliului și, după caz, pe Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața comisiei sale competente pentru a discuta deciziile de declarare a nerespectării.

(5)   În cazul în care Consiliul
  este de părere, pe baza raportului Comisiei,
  că statul membru a întreprins acțiunile corective recomandate,
  se consideră că
  procedura de dezechilibru excesiv
  își urmează cursul și se află într-o poziție de suspendare, iar monitorizarea continuă în conformitate cu calendarul adoptat în recomandări, în temeiul articolului 8 alineatul (2). Consiliul face publice motivele pentru care a decis să plaseze procedura într-o poziție de suspendare, recunoscând acțiunile politice corective întreprinse de statul membru.

▐

Articolul 11

Închiderea procedurii de dezechilibru excesiv

Pe baza unei recomandări din partea Comisiei,
  Consiliul abrogă recomandările emise în temeiul articolelor 7, 8 și 10, de îndată ce consideră
  că statul membru vizat nu se mai confruntă cu dezechilibre excesive
  , astfel cum se subliniază în recomandarea menționată la articolul 7 alineatul (2), și face o declarație publică în acest sens
  .

Articolul 11a

Votul în cadrul Consiliului

În ceea ce privește măsurile menționate la articolele 7 - 11, Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Articolul 11b

Misiunile de supraveghere

(1)
     
  Comisia asigură un dialog permanent cu autoritățile din statele membre în conformitate cu obiectivele prezentului regulament. În acest sens, Comisia desfășoară misiuni pentru a evalua situația economică reală din statul membru și pentru a identifica riscurile sau dificultățile legate de atingerea obiectivelor prezentului regulament.

(2)
     
  Supravegherea consolidată poate fi exercitată în cazul statelor membre care fac obiectul unei recomandări privind existența unui dezechilibru excesiv în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament în vederea monitorizării la fața locului.

(3)
     
  Dacă statul membru vizat este un stat membru a cărui monedă este euro sau care participă la MCS II, Comisia poate invita reprezentanți ai Băncii Centrale Europene, după caz, să participe la misiunile de supraveghere.

(4)
     
  Comisia prezintă Consiliului un raport privind rezultatul misiunii menționate la alineatul (2) și, după caz, poate decide să își facă publice concluziile.

(5)
     
  Atunci când organizează misiunile de supraveghere menționate la alineatul (2), Comisia transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații.

Articolul 11c

Dialogul economic

(1)
     
  Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și responsabilizare, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate invita Comisia, pe Președintele Consiliului și, după caz, pe Președintele Consiliului European sau pe Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta:

| (a) | informațiile transmise de Consiliu cu privire la orientările generale de politică economică în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE; |
| --- | --- |

(a)

informațiile transmise de Consiliu cu privire la orientările generale de politică economică în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE;

| (b) | orientările generale adresate statelor membre emise de Comisie la începutul ciclului anual de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

orientările generale adresate statelor membre emise de Comisie la începutul ciclului anual de supraveghere;

| (c) | eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările de politică economică în contextul semestrului european; |
| --- | --- |

(c)

eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările de politică economică în contextul semestrului european;

| (d) | rezultatele supravegherii multilaterale desfășurate în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

rezultatele supravegherii multilaterale desfășurate în conformitate cu prezentul regulament;

| (e) | eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările privind supravegherea multilaterală și rezultatele acesteia; |
| --- | --- |

(e)

eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările privind supravegherea multilaterală și rezultatele acesteia;

| (f) | eventuala revizuire a desfășurării supravegherii multilaterale la sfârșitul semestrului european; |
| --- | --- |

(f)

eventuala revizuire a desfășurării supravegherii multilaterale la sfârșitul semestrului european;

| (g) | recomandările adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (2), al articolului 8 alineatul (2) și al articolului 10 alineatul (4) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(g)

recomandările adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (2), al articolului 8 alineatul (2) și al articolului 10 alineatul (4) din prezentul regulament;

(2)
     
  Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea sau decizia adoptată de Consiliu în conformitate cu articolul 7 alineatul (2), articolul 8 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (4) să participe la un schimb de opinii.

(3)
     
  Comisia și Consiliul informează periodic Parlamentul European cu privire la rezultatele aplicării prezentului regulament.

Articolul 11d

Revizuirea

(1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament.

Raportul evaluează, printre altele:

| (a) | eficacitatea regulamentului; |
| --- | --- |

(a)

eficacitatea regulamentului;

| (b) | progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu tratatul. |
| --- | --- |

(b)

progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu tratatul.

(2)
     
  Raportul este însoțit, după caz, de o propunere în vederea modificării prezentului regulament.

(3)
     
  Raportul se transmite Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 11e

Raport

Ulterior, Comisia publică în fiecare an un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament, inclusiv actualizarea tabloului de bord, astfel cum se menționează la articolul 4, și îl prezintă Consiliului și Parlamentului European în contextul semestrului european.

CAPITOLUL IV

Dispoziții finale

Articolul 12

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  

  JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

1

JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

(2)  JO C ...

2

(3)  JO L [...], [...], [...].

3

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/88

---

Joi, 23 iunie 2011Aplicarea procedurii de deficit excesiv *

P7_TA(2011)0288

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) (1)

2012/C 390 E/18

(Procedura legislativă specială – consultare)

[Amendamentul 2]:

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0179/2011).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 23 iunie 2011REGULAMENT AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (14) paragraful al doilea,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere poziția Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (2),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune, prevăzută în
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , ar trebui să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți. |
| --- | --- |

(1)

Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune, prevăzută în
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , ar trebui să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți.

| (2) | Pactul de stabilitate și de creștere a constat inițial în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (3), Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (4) și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și de creștere (5). Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 și, respectiv, Regulamentul (CE) nr. 1056/2005. În plus, s-a adoptat Raportul Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere”. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și de creștere a constat inițial în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (3), Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (4) și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și de creștere (5). Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 și, respectiv, Regulamentul (CE) nr. 1056/2005. În plus, s-a adoptat Raportul Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere”.

| (3) | Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide
  și sustenabile
  ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile care, sprijinită de stabilitatea financiară, să contribuie la crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(3)

Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide
  și sustenabile
  ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile care, sprijinită de stabilitatea financiară, să contribuie la crearea de locuri de muncă.

| (4) | Cadrul comun de guvernanță economică trebuie consolidat, inclusiv în ceea ce privește supravegherea bugetară
  îmbunătățită
  , pentru a corespunde nivelului înalt de integrare
  dintre
  economiile statelor membre în cadrul Uniunii Europene, în special în zona euro. |
| --- | --- |

(4)

Cadrul comun de guvernanță economică trebuie consolidat, inclusiv în ceea ce privește supravegherea bugetară
  îmbunătățită
  , pentru a corespunde nivelului înalt de integrare
  dintre
  economiile statelor membre în cadrul Uniunii Europene, în special în zona euro.

| (4a) | Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(4a)

Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare.

| (4b) | Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, reglementare și supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic. |
| --- | --- |

(4b)

Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, reglementare și supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic.

| (4c) | Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(4c)

Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare.

| (4d) | Pactul de stabilitate și de creștere și cadrul complet de guvernanță economică ar trebui să completeze și să sprijine strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Conexiunile dintre diferitele elemente nu ar trebui să conducă la derogări de la dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(4d)

Pactul de stabilitate și de creștere și cadrul complet de guvernanță economică ar trebui să completeze și să sprijine strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Conexiunile dintre diferitele elemente nu ar trebui să conducă la derogări de la dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (4e) | Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea adresată de Consiliu în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat, de somația adresată în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat sau de o decizie luată în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din tratat să participe la un schimb de opinii. |
| --- | --- |

(4e)

Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea adresată de Consiliu în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat, de somația adresată în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat sau de o decizie luată în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din tratat să participe la un schimb de opinii.

| (4f) | Experiența acumulată în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare și erorile comise în această perioadă au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o adeziune mai puternică la nivel național la normele și politicile convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale. |
| --- | --- |

(4f)

Experiența acumulată în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare și erorile comise în această perioadă au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o adeziune mai puternică la nivel național la normele și politicile convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale.

| (4g) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată. Aceasta vizează evaluările, monitorizările, inclusiv misiunile, și recomandările care privesc un anumit stat membru. |
| --- | --- |

(4g)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată. Aceasta vizează evaluările, monitorizările, inclusiv misiunile, și recomandările care privesc un anumit stat membru.

| (4h) | În aplicarea prezentului regulament, Comisia și Consiliul ar trebui să țină seama în mod corespunzător de toți factorii relevanți și de situația economică și bugetară din statele membre în cauză. |
| --- | --- |

(4h)

În aplicarea prezentului regulament, Comisia și Consiliul ar trebui să țină seama în mod corespunzător de toți factorii relevanți și de situația economică și bugetară din statele membre în cauză.

| (5) | Normele de disciplină bugetară ar trebui întărite, în special prin acordarea unei importanțe sporite nivelului și evoluției datoriei, precum și sustenabilității generale.
  De asemenea, ar trebui consolidate mecanismele de asigurare a respectării și a punerii în aplicare a acestor norme. |
| --- | --- |

(5)

Normele de disciplină bugetară ar trebui întărite, în special prin acordarea unei importanțe sporite nivelului și evoluției datoriei, precum și sustenabilității generale.
  De asemenea, ar trebui consolidate mecanismele de asigurare a respectării și a punerii în aplicare a acestor norme.

| (5a) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele. |
| --- | --- |

(5a)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele.

| (6) | Implementarea procedurii actuale a deficitului excesiv deopotrivă pe baza criteriului deficitului și a criteriului datoriei necesită
  o valoare numerică
  de referință,
  care să țină seama de ciclul economic
  pentru a se stabili dacă ponderea datoriei publice în produsul intern brut scade suficient, apropiindu-se de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător.
  Ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție pentru a permite statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv la data adoptării prezentului regulament să își adapteze politicile la valoarea numerică de referință pentru reducerea datoriei. Această dispoziție ar trebui să se aplice și statelor membre care fac obiectul unui program de ajustare gestionat de Uniunea Europeană/Fondul Monetar Internațional. |
| --- | --- |

(6)

Implementarea procedurii actuale a deficitului excesiv deopotrivă pe baza criteriului deficitului și a criteriului datoriei necesită
  o valoare numerică
  de referință,
  care să țină seama de ciclul economic
  pentru a se stabili dacă ponderea datoriei publice în produsul intern brut scade suficient, apropiindu-se de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător.
  Ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție pentru a permite statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv la data adoptării prezentului regulament să își adapteze politicile la valoarea numerică de referință pentru reducerea datoriei. Această dispoziție ar trebui să se aplice și statelor membre care fac obiectul unui program de ajustare gestionat de Uniunea Europeană/Fondul Monetar Internațional.

| (7) | ▐ Nerespectarea valorii numerice de referință
  pentru reducerea datoriei nu ar trebui să fie suficientă pentru stabilirea existenței unui deficit excesiv, în acest sens fiind necesar
  să
  se
  ia întotdeauna în considerare întreaga gamă de factori relevanți examinați în raportul Comisiei în temeiul articolului 126 alineatul (3) din
  TFUE
  .
  În special, evaluarea impactului pe care ciclul economic și componența ajustării stoc-flux îl au asupra evoluției datoriei poate fi suficientă pentru a se exclude stabilirea existenței unui deficit excesiv pe baza criteriului datoriei. |
| --- | --- |

(7)

▐ Nerespectarea valorii numerice de referință
  pentru reducerea datoriei nu ar trebui să fie suficientă pentru stabilirea existenței unui deficit excesiv, în acest sens fiind necesar
  să
  se
  ia întotdeauna în considerare întreaga gamă de factori relevanți examinați în raportul Comisiei în temeiul articolului 126 alineatul (3) din
  TFUE
  .
  În special, evaluarea impactului pe care ciclul economic și componența ajustării stoc-flux îl au asupra evoluției datoriei poate fi suficientă pentru a se exclude stabilirea existenței unui deficit excesiv pe baza criteriului datoriei.

| (8) | Cu ocazia procedurii de stabilire a existenței unui deficit excesiv pe baza criteriului datoriei și a etapelor care conduc la aceasta, este necesar să se țină cont de întreaga gamă de factori relevanți examinați în raportul Comisiei în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, în cazul în care ponderea datoriei publice în produsul intern brut nu depășește valoarea de referință. |
| --- | --- |

(8)

Cu ocazia procedurii de stabilire a existenței unui deficit excesiv pe baza criteriului datoriei și a etapelor care conduc la aceasta, este necesar să se țină cont de întreaga gamă de factori relevanți examinați în raportul Comisiei în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, în cazul în care ponderea datoriei publice în produsul intern brut nu depășește valoarea de referință.

| (8a) | Atunci când reformele sistemului de pensii sunt incluse printre factorii relevanți, ar trebui să se evalueze în primul rând dacă acestea consolidează sustenabilitatea pe termen lung a sistemului general de pensii, fără a spori riscurile pentru poziția bugetară pe termen mediu. |
| --- | --- |

(8a)

Atunci când reformele sistemului de pensii sunt incluse printre factorii relevanți, ar trebui să se evalueze în primul rând dacă acestea consolidează sustenabilitatea pe termen lung a sistemului general de pensii, fără a spori riscurile pentru poziția bugetară pe termen mediu.

| (9) | Raportul Comisiei, elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, ar trebui să acorde atenția cuvenită calității cadrului bugetar național, deoarece acesta joacă un rol crucial în sprijinirea consolidării bugetare și a sustenabilității finanțelor publice.
  Ar trebui să se acorde atenția cuvenită și cerințelor minime prevăzute în Directiva Consiliului [privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre], precum și altor cerințe, de dorit și convenite, privind disciplina bugetară. |
| --- | --- |

(9)

Raportul Comisiei, elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, ar trebui să acorde atenția cuvenită calității cadrului bugetar național, deoarece acesta joacă un rol crucial în sprijinirea consolidării bugetare și a sustenabilității finanțelor publice.
  Ar trebui să se acorde atenția cuvenită și cerințelor minime prevăzute în Directiva Consiliului [privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre], precum și altor cerințe, de dorit și convenite, privind disciplina bugetară.

| (10) | Pentru a sprijini monitorizarea respectării recomandărilor și somațiilor Consiliului privind corectarea situațiilor de deficit excesiv, este nevoie ca acestea să specifice obiective bugetare anuale conforme cu consolidarea bugetară impusă, ținând seama de variațiile ciclice și excluzând măsurile punctuale și măsurile temporare.
  În acest context, valoarea de referință anuală de 0,5 % din PIB ar trebui înțeleasă ca bază medie anuală. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a sprijini monitorizarea respectării recomandărilor și somațiilor Consiliului privind corectarea situațiilor de deficit excesiv, este nevoie ca acestea să specifice obiective bugetare anuale conforme cu consolidarea bugetară impusă, ținând seama de variațiile ciclice și excluzând măsurile punctuale și măsurile temporare.
  În acest context, valoarea de referință anuală de 0,5 % din PIB ar trebui înțeleasă ca bază medie anuală.

| (11) | Evaluarea eficacității acțiunilor întreprinse va avea de câștigat din respectarea obiectivelor privind cheltuielile publice, coroborată cu implementarea măsurilor specifice planificate pe partea veniturilor. |
| --- | --- |

(11)

Evaluarea eficacității acțiunilor întreprinse va avea de câștigat din respectarea obiectivelor privind cheltuielile publice, coroborată cu implementarea măsurilor specifice planificate pe partea veniturilor.

| (12) | La evaluarea necesității prelungirii termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, o atenție deosebită ar trebui acordată oricărei recesiuni economice grave
  pentru zona euro sau pentru UE în ansamblu, cu condiția să nu fie pusă în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  . |
| --- | --- |

(12)

La evaluarea necesității prelungirii termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, o atenție deosebită ar trebui acordată oricărei recesiuni economice grave
  pentru zona euro sau pentru UE în ansamblu, cu condiția să nu fie pusă în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .

| (13) | Este oportună intensificarea aplicării sancțiunilor financiare prevăzute la articolul 126 alineatul (11) din tratat, astfel încât acestea să constituie un stimulent real de respectare a somațiilor adresate în temeiul articolului 126 alineatul (9). |
| --- | --- |

(13)

Este oportună intensificarea aplicării sancțiunilor financiare prevăzute la articolul 126 alineatul (11) din tratat, astfel încât acestea să constituie un stimulent real de respectare a somațiilor adresate în temeiul articolului 126 alineatul (9).

| (14) | Pentru a asigura respectarea cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii de către statele membre participante, ar trebui concepute sancțiuni bazate pe reguli, în temeiul articolului 136 din tratat, care să asigure mecanisme corecte, tempestive și eficace vizând respectarea normelor Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura respectarea cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii de către statele membre participante, ar trebui concepute sancțiuni bazate pe reguli, în temeiul articolului 136 din tratat, care să asigure mecanisme corecte, tempestive și eficace vizând respectarea normelor Pactului de stabilitate și de creștere.

| (14a) | Amenzile colectate ar trebui alocate mecanismelor de stabilitate menite să furnizeze asistență financiară, create de statele membre a căror monedă este euro în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu. |
| --- | --- |

(14a)

Amenzile colectate ar trebui alocate mecanismelor de stabilitate menite să furnizeze asistență financiară, create de statele membre a căror monedă este euro în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu.

| (15) | Trimiterile din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 ar trebui să țină cont de noua numerotare a articolelor din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de înlocuirea Regulamentului (CE) nr. 3605/93 al Consiliului prin Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (6). |
| --- | --- |

(15)

Trimiterile din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 ar trebui să țină cont de noua numerotare a articolelor din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de înlocuirea Regulamentului (CE) nr. 3605/93 al Consiliului prin Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (6).

| (16) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1467/97 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(16)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1467/97 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1467/97 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 1

  (1)   Prezentul regulament stabilește dispozițiile privind accelerarea și clarificarea procedurii deficitului excesiv.
  Obiectul procedurii deficitului excesiv este
  descurajarea deficitelor publice excesive și, în situația în care acestea se produc, stimularea corectării lor prompte; respectarea disciplinei bugetare este examinată pe baza criteriului deficitului public și a criteriului datoriei publice.
  (2)   În sensul prezentului regulament, «statele membre participante» sunt acele state membre a căror monedă este euro.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

(1)   Prezentul regulament stabilește dispozițiile privind accelerarea și clarificarea procedurii deficitului excesiv.
  Obiectul procedurii deficitului excesiv este
  descurajarea deficitelor publice excesive și, în situația în care acestea se produc, stimularea corectării lor prompte; respectarea disciplinei bugetare este examinată pe baza criteriului deficitului public și a criteriului datoriei publice.

(2)   În sensul prezentului regulament, «statele membre participante» sunt acele state membre a căror monedă este euro.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Deficitul public excesiv care depășește valoarea de referință se consideră excepțional în conformitate cu articolul 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din tratat atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și cu o influență majoră asupra poziției financiare a administrației publice sau atunci când acesta rezultă dintr-o recesiune economică gravă.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Deficitul public excesiv care depășește valoarea de referință se consideră excepțional în conformitate cu articolul 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din tratat atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și cu o influență majoră asupra poziției financiare a administrației publice sau atunci când acesta rezultă dintr-o recesiune economică gravă.”;

| (b) | se introduce următorul alineat ▐:
  „(1a)   Atunci când raportul dintre datoria publică și produsul intern brut (PIB) depășește valoarea de referință, se consideră că acesta scade suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător, în conformitate cu articolul 126 alineatul (2) litera (b) din tratat, în cazul în care diferența față de valoarea de referință
  a scăzut
  în cei trei ani precedenți într-un ritm
  mediu
  de o douăzecime pe an
  ca valoare de referință, pe baza evoluțiilor înregistrate în ultimii trei ani pentru care sunt disponibile date
  .
  Cerința privind criteriul datoriei se consideră a fi îndeplinită și dacă previziunile bugetare prezentate de Comisie indică faptul că reducerea necesară a diferenței va avea loc în decursul perioadei de trei ani care cuprinde cei doi ani următori ultimului an pentru care sunt disponibile date. În cazul unui stat membru care face obiectul unei proceduri de deficit excesiv la
  [data
  adoptării
  prezentului regulament – a se completa ulterior]
  și pentru o perioadă de trei ani de la corectarea deficitului excesiv, cerința privind criteriul datoriei se consideră a fi îndeplinită dacă statul membru în cauză înregistrează suficiente progrese în vederea îndeplinirii criteriului respectiv, acest lucru reieșind din avizul adoptat de Consiliu cu privire la programul de stabilitate sau la programul de convergență al statului respectiv
  .


  La aplicarea acestei valori de referință pentru ajustarea datoriei, ar trebui să se țină seama de influența ciclului economic asupra ritmului de reducere a datoriei.”; |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat ▐:

„(1a)   Atunci când raportul dintre datoria publică și produsul intern brut (PIB) depășește valoarea de referință, se consideră că acesta scade suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător, în conformitate cu articolul 126 alineatul (2) litera (b) din tratat, în cazul în care diferența față de valoarea de referință
  a scăzut
  în cei trei ani precedenți într-un ritm
  mediu
  de o douăzecime pe an
  ca valoare de referință, pe baza evoluțiilor înregistrate în ultimii trei ani pentru care sunt disponibile date
  .
  Cerința privind criteriul datoriei se consideră a fi îndeplinită și dacă previziunile bugetare prezentate de Comisie indică faptul că reducerea necesară a diferenței va avea loc în decursul perioadei de trei ani care cuprinde cei doi ani următori ultimului an pentru care sunt disponibile date. În cazul unui stat membru care face obiectul unei proceduri de deficit excesiv la
  [data
  adoptării
  prezentului regulament – a se completa ulterior]
  și pentru o perioadă de trei ani de la corectarea deficitului excesiv, cerința privind criteriul datoriei se consideră a fi îndeplinită dacă statul membru în cauză înregistrează suficiente progrese în vederea îndeplinirii criteriului respectiv, acest lucru reieșind din avizul adoptat de Consiliu cu privire la programul de stabilitate sau la programul de convergență al statului respectiv
  .

La aplicarea acestei valori de referință pentru ajustarea datoriei, ar trebui să se țină seama de influența ciclului economic asupra ritmului de reducere a datoriei.”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   La elaborarea raportului în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, Comisia ia în considerare toți factorii relevanți menționați la articolul respectiv
  , în măsura în care aceștia influențează semnificativ evaluarea respectării criteriilor privind deficitul și datoria de către statul membru în cauză
  . Raportul reflectă în mod corespunzător
  :








  — | evoluția poziției economice pe termen mediu, în special potențialul de creștere
  , inclusiv diferitele contribuții aduse de forța de muncă, de acumularea de capital și de productivitatea totală a factorilor, tendințele
  ciclice
  și poziția netă a economiilor sectorului privat
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   La elaborarea raportului în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, Comisia ia în considerare toți factorii relevanți menționați la articolul respectiv
  , în măsura în care aceștia influențează semnificativ evaluarea respectării criteriilor privind deficitul și datoria de către statul membru în cauză
  . Raportul reflectă în mod corespunzător
  :

—

evoluția poziției economice pe termen mediu, în special potențialul de creștere
  , inclusiv diferitele contribuții aduse de forța de muncă, de acumularea de capital și de productivitatea totală a factorilor, tendințele
  ciclice
  și poziția netă a economiilor sectorului privat
  ;

| — | evoluția
  pozițiilor
  bugetare pe termen mediu (în special
  situația ajustărilor în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, nivelul soldului primar și evoluția cheltuielilor primare, atât cheltuieli curente, cât și cheltuielile de capital,
  implementarea politicilor în contextul
  prevenirii și corectării dezechilibrelor macroeconomice excesive, implementarea politicilor în contextul strategiei comune de creștere economică a Uniunii Europene
  și calitatea generală a finanțelor publice, în special
  eficacitatea cadrelor
  bugetare
  naționale
  ); |
| --- | --- |

—

evoluția
  pozițiilor
  bugetare pe termen mediu (în special
  situația ajustărilor în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, nivelul soldului primar și evoluția cheltuielilor primare, atât cheltuieli curente, cât și cheltuielile de capital,
  implementarea politicilor în contextul
  prevenirii și corectării dezechilibrelor macroeconomice excesive, implementarea politicilor în contextul strategiei comune de creștere economică a Uniunii Europene
  și calitatea generală a finanțelor publice, în special
  eficacitatea cadrelor
  bugetare
  naționale
  );

| — | Raportul analizează, de asemenea, evoluțiile ▐ poziției datoriei
  publice
  pe termen mediu,
  dinamica și sustenabilitatea acesteia
  ( ▐ în special factorii de risc, inclusiv structura scadențelor și moneda în care este exprimată datoria,
  ajustarea
  stoc-flux
  și componența acesteia
  , rezervele acumulate și alte active
  financiare
  ; garanțiile, în principal cele legate de sectorul financiar,
  și orice datorii
  implicite legate de îmbătrânirea populației și de datoria privată, în măsura în care aceasta poate reprezenta o datorie contingentă implicită pentru guvern)
  ; |
| --- | --- |

—

Raportul analizează, de asemenea, evoluțiile ▐ poziției datoriei
  publice
  pe termen mediu,
  dinamica și sustenabilitatea acesteia
  ( ▐ în special factorii de risc, inclusiv structura scadențelor și moneda în care este exprimată datoria,
  ajustarea
  stoc-flux
  și componența acesteia
  , rezervele acumulate și alte active
  financiare
  ; garanțiile, în principal cele legate de sectorul financiar,
  și orice datorii
  implicite legate de îmbătrânirea populației și de datoria privată, în măsura în care aceasta poate reprezenta o datorie contingentă implicită pentru guvern)
  ;

| — | Pe lângă aceasta, Comisia ține seama în mod adecvat
  și explicit
  de orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a
  respectării criteriilor privind deficitul și datoria
  și pe care statul membru i-a prezentat
  Consiliului și
  Comisiei. În acest context, o atenție specială va fi acordată
  :
  contribuțiilor financiare destinate promovării solidarității internaționale și atingerii obiectivelor de politică ale Uniunii
  ; datoriei acumulate sub forma sprijinului bilateral și multilateral între statele membre în contextul garantării stabilității financiare; datoriei legate de operațiunile de stabilizare financiară desfășurate în situații de criză financiară severă.”; |
| --- | --- |

—

Pe lângă aceasta, Comisia ține seama în mod adecvat
  și explicit
  de orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a
  respectării criteriilor privind deficitul și datoria
  și pe care statul membru i-a prezentat
  Consiliului și
  Comisiei. În acest context, o atenție specială va fi acordată
  :
  contribuțiilor financiare destinate promovării solidarității internaționale și atingerii obiectivelor de politică ale Uniunii
  ; datoriei acumulate sub forma sprijinului bilateral și multilateral între statele membre în contextul garantării stabilității financiare; datoriei legate de operațiunile de stabilizare financiară desfășurate în situații de criză financiară severă.”;

| (d) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Comisia și Consiliul fac o evaluare globală echilibrată a tuturor factorilor relevanți, în special a măsurii în care acești factori atenuanți sau agravanți influențează evaluarea respectării criteriului datoriei și/sau a criteriului deficitului. La evaluarea conformității pe baza criteriul deficitului, dacă ponderea datoriei publice în PIB depășește valoarea de referință, acești factori trebuie luați în considerare în etapele care conduc la decizia privind existența unui deficit excesiv conform prevederilor articolului 126 alineatele (4), (5) și (6) din tratat, doar în cazul în care este pe deplin îndeplinită dubla condiție a principiului general conform căruia, pentru a putea lua în considerare acești factori relevanți, deficitul public trebuie să rămână apropiat de valoarea de referință, iar depășirea valorii de referință are caracter temporar.


  Cu toate acestea, la evaluarea respectării criteriul privind deficitul, acești factori sunt luați în considerare în etapele care conduc la decizia privind existența unui deficit excesiv.”; |
| --- | --- |

(d)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Comisia și Consiliul fac o evaluare globală echilibrată a tuturor factorilor relevanți, în special a măsurii în care acești factori atenuanți sau agravanți influențează evaluarea respectării criteriului datoriei și/sau a criteriului deficitului. La evaluarea conformității pe baza criteriul deficitului, dacă ponderea datoriei publice în PIB depășește valoarea de referință, acești factori trebuie luați în considerare în etapele care conduc la decizia privind existența unui deficit excesiv conform prevederilor articolului 126 alineatele (4), (5) și (6) din tratat, doar în cazul în care este pe deplin îndeplinită dubla condiție a principiului general conform căruia, pentru a putea lua în considerare acești factori relevanți, deficitul public trebuie să rămână apropiat de valoarea de referință, iar depășirea valorii de referință are caracter temporar.

Cu toate acestea, la evaluarea respectării criteriul privind deficitul, acești factori sunt luați în considerare în etapele care conduc la decizia privind existența unui deficit excesiv.”;

| (da) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:




  „(5)
     
  Atunci când evaluează respectarea criteriului deficitului și al datoriei și în cadrul etapelor ulterioare ale procedurii de deficit excesiv, Comisia și Consiliul țin seama în mod corespunzător de punerea în aplicare a reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu finanțat în totalitate, și de costul net al pilonului administrat public. În special, se iau în considerare trăsăturile sistemului general de pensii creat în urma reformei, respectiv dacă acesta promovează sustenabilitatea pe termen lung fără a crește riscurile pentru poziția bugetară pe termen mediu.”; |
| --- | --- |

(da)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)
     
  Atunci când evaluează respectarea criteriului deficitului și al datoriei și în cadrul etapelor ulterioare ale procedurii de deficit excesiv, Comisia și Consiliul țin seama în mod corespunzător de punerea în aplicare a reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu finanțat în totalitate, și de costul net al pilonului administrat public. În special, se iau în considerare trăsăturile sistemului general de pensii creat în urma reformei, respectiv dacă acesta promovează sustenabilitatea pe termen lung fără a crește riscurile pentru poziția bugetară pe termen mediu.”;

| (db) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:




  „(6)
     
  În cazul în care Consiliul, pe baza unei propuneri a Comisiei, a decis, pe baza articolului 126 alineatul (6) din TFUE, că există un deficit excesiv într-un stat membru, Consiliul și Comisia țin seama de factorii relevanți menționați la alineatul (3), având în vedere că aceștia influențează situația statului membru în cauză, și în etapele procedurale ulterioare prevăzute la articolul 126 din TFUE, inclusiv cele menționate la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament, în special atunci când se decide asupra unui termen pentru corectarea deficitului excesiv și, eventual, asupra prelungirii acestui termen. Cu toate acestea, nu se iau în considerare factorii relevanți pentru decizia Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (12) din TFUE privind abrogarea unor decizii sau a tuturor deciziilor sale în temeiul articolului 126 alineatele (6) – (9) și alineatul (11) din TFUE.”; |
| --- | --- |

(db)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)
     
  În cazul în care Consiliul, pe baza unei propuneri a Comisiei, a decis, pe baza articolului 126 alineatul (6) din TFUE, că există un deficit excesiv într-un stat membru, Consiliul și Comisia țin seama de factorii relevanți menționați la alineatul (3), având în vedere că aceștia influențează situația statului membru în cauză, și în etapele procedurale ulterioare prevăzute la articolul 126 din TFUE, inclusiv cele menționate la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament, în special atunci când se decide asupra unui termen pentru corectarea deficitului excesiv și, eventual, asupra prelungirii acestui termen. Cu toate acestea, nu se iau în considerare factorii relevanți pentru decizia Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (12) din TFUE privind abrogarea unor decizii sau a tuturor deciziilor sale în temeiul articolului 126 alineatele (6) – (9) și alineatul (11) din TFUE.”;

| (e) | alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:
  „(7)   În cazul statelor membre în care existența deficitului excesiv
  peste valoarea de referință
  reflectă implementarea unei reforme a sistemului de pensii care introduce un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu finanțat în totalitate, Comisia și Consiliul iau de asemenea în considerare costul reformei ▐ atunci când evaluează evoluția valorilor deficitului
  în
  cadrul procedurii deficitului excesiv
  , atât timp cât deficitul nu depășește semnificativ un nivel care poate fi considerat
  aproape de valoarea de referință
  , iar rata datoriei nu depășește valoarea de referință, cu condiția menținerii sustenabilității bugetare generale.
  ▐ Costul net ▐ se ia, de asemenea, în considerare pentru decizia Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (12) din
  TFUE
  privind abrogarea unor decizii sau a tuturor deciziilor sale în temeiul articolului 126 alineatele (6)-(9) și alineatul (11) din
  TFUE
  , dacă deficitul a scăzut semnificativ și continuu și a atins un nivel apropiat de cel al valorii de referință ▐. ” |
| --- | --- |

(e)

alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„(7)   În cazul statelor membre în care existența deficitului excesiv
  peste valoarea de referință
  reflectă implementarea unei reforme a sistemului de pensii care introduce un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu finanțat în totalitate, Comisia și Consiliul iau de asemenea în considerare costul reformei ▐ atunci când evaluează evoluția valorilor deficitului
  în
  cadrul procedurii deficitului excesiv
  , atât timp cât deficitul nu depășește semnificativ un nivel care poate fi considerat
  aproape de valoarea de referință
  , iar rata datoriei nu depășește valoarea de referință, cu condiția menținerii sustenabilității bugetare generale.
  ▐ Costul net ▐ se ia, de asemenea, în considerare pentru decizia Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (12) din
  TFUE
  privind abrogarea unor decizii sau a tuturor deciziilor sale în temeiul articolului 126 alineatele (6)-(9) și alineatul (11) din
  TFUE
  , dacă deficitul a scăzut semnificativ și continuu și a atins un nivel apropiat de cel al valorii de referință ▐. ”

| 2a. | Se introduce următoarea secțiune:




  „Secțiunea 1a




  DIALOGUL ECONOMIC



  Articolul 2a



  (1)
     
  Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și asumare a răspunderii, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate invita Comisia, pe Președintele Consiliului și, după caz, pe Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta asupra recomandării Consiliului adoptate în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, a somației adresate în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE și a deciziilor luate în temeiul articolului 126 alineatele (6) și (11) din TFUE.




  Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea, de somația și de deciziile în cauză să participe la un schimb de opinii.




  (2)
     
  Comisia și Consiliul informează periodic Parlamentul European cu privire la aplicarea prezentului regulament.” |
| --- | --- |

2a.

Se introduce următoarea secțiune:

„Secțiunea 1a

DIALOGUL ECONOMIC

Articolul 2a

(1)
     
  Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și asumare a răspunderii, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate invita Comisia, pe Președintele Consiliului și, după caz, pe Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta asupra recomandării Consiliului adoptate în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, a somației adresate în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE și a deciziilor luate în temeiul articolului 126 alineatele (6) și (11) din TFUE.

Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea, de somația și de deciziile în cauză să participe la un schimb de opinii.

(2)
     
  Comisia și Consiliul informează periodic Parlamentul European cu privire la aplicarea prezentului regulament.”

| (3) | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Ținând pe deplin cont de avizul menționat la alineatul (1), Comisia, în cazul în care consideră că există un deficit excesiv, adresează un aviz și o propunere Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatele (5) și (6) din
  TFUE și informează Parlamentul European
  .”; |
| --- | --- | --- |

(3)

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Ținând pe deplin cont de avizul menționat la alineatul (1), Comisia, în cazul în care consideră că există un deficit excesiv, adresează un aviz și o propunere Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatele (5) și (6) din
  TFUE și informează Parlamentul European
  .”;

| (b) | la alineatul (3), trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009”. |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009”.

| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Recomandarea Consiliului emisă în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din
  TFUE
  stabilește un termen-limită
  de
  maximum ▐ șase luni pentru ca respectivul stat membru să întreprindă acțiuni eficiente.
  Atunci când gravitatea situației justifică acest lucru, termenul pentru acțiunile eficiente ar putea fi stabilit la trei luni.
  Recomandarea Consiliului stabilește, de asemenea, un termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv, care trebuie să se realizeze în anul următor constatării existenței sale, cu excepția circumstanțelor speciale. În recomandarea sa, Consiliul invită statul membru să atingă obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza recomandării, o îmbunătățire anuală minimă cu cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv în termenul-limită prevăzut de recomandare.”; |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Recomandarea Consiliului emisă în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din
  TFUE
  stabilește un termen-limită
  de
  maximum ▐ șase luni pentru ca respectivul stat membru să întreprindă acțiuni eficiente.
  Atunci când gravitatea situației justifică acest lucru, termenul pentru acțiunile eficiente ar putea fi stabilit la trei luni.
  Recomandarea Consiliului stabilește, de asemenea, un termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv, care trebuie să se realizeze în anul următor constatării existenței sale, cu excepția circumstanțelor speciale. În recomandarea sa, Consiliul invită statul membru să atingă obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza recomandării, o îmbunătățire anuală minimă cu cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv în termenul-limită prevăzut de recomandare.”;

| (d) | se introduce următorul alineat ▐:
  „(4a)   În termenul ▐ prevăzut la alineatul (4), statul membru în cauză raportează Comisiei și Consiliului cu privire la măsurile luate ca răspuns la recomandarea Consiliului emisă în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din
  TFUE
  . În ceea ce privește cheltuielile
  și veniturile
  publice
  , precum
  și măsurile discreționare
  atât
  pe partea de
  cheltuieli, cât și pe partea de
  venituri, raportul include obiectivele stabilite în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din
  TFUE
  , precum și informații cu privire la măsurile luate deja și la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Acest raport se publică.”; |
| --- | --- |

(d)

se introduce următorul alineat ▐:

„(4a)   În termenul ▐ prevăzut la alineatul (4), statul membru în cauză raportează Comisiei și Consiliului cu privire la măsurile luate ca răspuns la recomandarea Consiliului emisă în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din
  TFUE
  . În ceea ce privește cheltuielile
  și veniturile
  publice
  , precum
  și măsurile discreționare
  atât
  pe partea de
  cheltuieli, cât și pe partea de
  venituri, raportul include obiectivele stabilite în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din
  TFUE
  , precum și informații cu privire la măsurile luate deja și la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Acest raport se publică.”;

| (e) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În cazul în care au fost întreprinse acțiuni eficiente în conformitate cu o recomandare emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, iar după adoptarea recomandării în cauză survin evenimente economice negative cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Recomandarea revizuită, care ia în considerare factorii relevanți menționați la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament, poate prelungi în special termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, în principiu cu un an. În recomandarea sa, Consiliul trebuie să evalueze existența evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice în raport cu previziunile economice.
  În cazul unei recesiuni economice grave pentru zona euro sau pentru UE în ansamblu,
  Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat,
  cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .” |
| --- | --- |

(e)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În cazul în care au fost întreprinse acțiuni eficiente în conformitate cu o recomandare emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, iar după adoptarea recomandării în cauză survin evenimente economice negative cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Recomandarea revizuită, care ia în considerare factorii relevanți menționați la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament, poate prelungi în special termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, în principiu cu un an. În recomandarea sa, Consiliul trebuie să evalueze existența evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice în raport cu previziunile economice.
  În cazul unei recesiuni economice grave pentru zona euro sau pentru UE în ansamblu,
  Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat,
  cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .”

| (4) | Articolul
  4 se modifică după cum urmează:










  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Orice decizie a Consiliului de a-și face publice recomandările, atunci când se constată că nu au fost întreprinse acțiuni eficiente în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, se ia imediat după expirarea termenului-limită stabilit în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din prezentul regulament.”; |
| --- | --- | --- |

(4)

Articolul
  4 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Orice decizie a Consiliului de a-și face publice recomandările, atunci când se constată că nu au fost întreprinse acțiuni eficiente în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, se ia imediat după expirarea termenului-limită stabilit în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din prezentul regulament.”;

| (b) | ▐ alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Pentru a stabili dacă au fost întreprinse acțiuni eficiente ca urmare a recomandărilor sale făcute în temeiul articolului 126 alineatul (7) din
  TFUE
  , Consiliul își bazează decizia pe raportul prezentat de către statul membru în cauză în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din prezentul regulament și pe implementarea sa, precum și pe orice alte decizii anunțate public de guvernul statului membru în cauză.


  Atunci când Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, că statul membru în cauză nu a întreprins acțiuni eficiente, acesta informează în consecință Consiliul European.” |
| --- | --- |

(b)

▐ alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Pentru a stabili dacă au fost întreprinse acțiuni eficiente ca urmare a recomandărilor sale făcute în temeiul articolului 126 alineatul (7) din
  TFUE
  , Consiliul își bazează decizia pe raportul prezentat de către statul membru în cauză în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din prezentul regulament și pe implementarea sa, precum și pe orice alte decizii anunțate public de guvernul statului membru în cauză.

Atunci când Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, că statul membru în cauză nu a întreprins acțiuni eficiente, acesta informează în consecință Consiliul European.”

| (5) | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Orice decizie a Consiliului de a soma statul membru participant să ia măsuri de reducere a deficitului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat se ia în termen de două luni de la decizia Consiliului prin care se constată că nu s-au întreprins acțiuni eficiente în concordanță cu articolul 126 alineatul (8). În somația sa, Consiliul invită statul membru să îndeplinească obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza somației, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pentru a garanta corectarea deficitului excesiv în termenul-limită prevăzut de somație. Consiliul indică, de asemenea, măsurile care sprijină realizarea acestor obiective.”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Orice decizie a Consiliului de a soma statul membru participant să ia măsuri de reducere a deficitului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat se ia în termen de două luni de la decizia Consiliului prin care se constată că nu s-au întreprins acțiuni eficiente în concordanță cu articolul 126 alineatul (8). În somația sa, Consiliul invită statul membru să îndeplinească obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza somației, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pentru a garanta corectarea deficitului excesiv în termenul-limită prevăzut de somație. Consiliul indică, de asemenea, măsurile care sprijină realizarea acestor obiective.”;

| (b) | se introduce următorul alineat ▐:
  „(1a)   În urma somației Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din
  TFUE
  , statul membru în cauză raportează Comisiei și Consiliului cu privire la acțiunile întreprinse ca răspuns la somația Consiliului. Raportul include obiectivele privind cheltuielile
  și veniturile
  publice și măsurile discreționare
  atât
  pe partea de
  cheltuieli, cât și pe partea de
  venituri, precum și informații referitoare la acțiunile întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului, astfel încât să permită Consiliului să adopte, dacă este necesar, decizia în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament. Acest raport se publică.”; |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat ▐:

„(1a)   În urma somației Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din
  TFUE
  , statul membru în cauză raportează Comisiei și Consiliului cu privire la acțiunile întreprinse ca răspuns la somația Consiliului. Raportul include obiectivele privind cheltuielile
  și veniturile
  publice și măsurile discreționare
  atât
  pe partea de
  cheltuieli, cât și pe partea de
  venituri, precum și informații referitoare la acțiunile întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului, astfel încât să permită Consiliului să adopte, dacă este necesar, decizia în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament. Acest raport se publică.”;

| (c) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În cazul în care au fost întreprinse acțiuni eficiente în conformitate cu o somație transmisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, iar după adoptarea somației în cauză survin evenimente economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei somații revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat. Somația revizuită, care ia în considerare factorii relevanți menționați la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament, poate prelungi în special termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, în principiu cu un an. În somația sa, Consiliul trebuie să evalueze existența evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra finanțelor publice în raport cu previziunile economice.
  În cazul unei recesiuni economice grave pentru zona euro sau pentru UE în ansamblu,
  Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o somație revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat,
  cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul în care au fost întreprinse acțiuni eficiente în conformitate cu o somație transmisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, iar după adoptarea somației în cauză survin evenimente economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei somații revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat. Somația revizuită, care ia în considerare factorii relevanți menționați la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament, poate prelungi în special termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, în principiu cu un an. În somația sa, Consiliul trebuie să evalueze existența evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra finanțelor publice în raport cu previziunile economice.
  În cazul unei recesiuni economice grave pentru zona euro sau pentru UE în ansamblu,
  Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o somație revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat,
  cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .”

| (6) | Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 6

  (1)   Pentru a stabili dacă au fost întreprinse acțiuni eficiente ca răspuns la somația sa transmisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din
  TFUE
  , Consiliul își bazează decizia pe raportul prezentat de statul membru în cauză în conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din prezentul regulament și pe implementarea acestuia, precum și pe orice alte decizii anunțate public de guvernul statului membru în cauză.
  Se ia în considerare și rezultatul misiunii de supraveghere desfășurate de Comisie în conformitate cu articolul 10a.


  (2)   Atunci când sunt întrunite condițiile de aplicare a articolului 126 alineatul (11) din
  TFUE
  , Consiliul impune sancțiuni în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din
  TFUE
  . Orice decizie în acest sens se ia în termen de maximum patru luni de la decizia Consiliului prin care somează statele membre participante să ia măsuri în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din
  TFUE
  .” |
| --- | --- |

(6)

Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

(1)   Pentru a stabili dacă au fost întreprinse acțiuni eficiente ca răspuns la somația sa transmisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din
  TFUE
  , Consiliul își bazează decizia pe raportul prezentat de statul membru în cauză în conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din prezentul regulament și pe implementarea acestuia, precum și pe orice alte decizii anunțate public de guvernul statului membru în cauză.
  Se ia în considerare și rezultatul misiunii de supraveghere desfășurate de Comisie în conformitate cu articolul 10a.

(2)   Atunci când sunt întrunite condițiile de aplicare a articolului 126 alineatul (11) din
  TFUE
  , Consiliul impune sancțiuni în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din
  TFUE
  . Orice decizie în acest sens se ia în termen de maximum patru luni de la decizia Consiliului prin care somează statele membre participante să ia măsuri în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din
  TFUE
  .”

| (7) | ▐ Articolul 7
  se înlocuiește cu următorul text
  :

  „Articolul 7



  În cazul în care un stat membru participant nu acționează în conformitate cu deciziile succesive ale Consiliului luate în conformitate cu articolul 126 alineatele (7) și (9) din TFUE, decizia Consiliului de a impune sancțiuni în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din TFUE se ia în decurs de șaisprezece luni de la datele de raportare stabilite
  la articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009.
  În cazul în care se aplică articolul 3 alineatul (5) sau articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament, termenul de șaisprezece luni se modifică în consecință. Procedura de urgență se utilizează în cazul unui deficit planificat în mod deliberat, pe care Consiliul îl consideră excesiv.” |
| --- | --- |

(7)

▐ Articolul 7
  se înlocuiește cu următorul text
  :

„Articolul 7

În cazul în care un stat membru participant nu acționează în conformitate cu deciziile succesive ale Consiliului luate în conformitate cu articolul 126 alineatele (7) și (9) din TFUE, decizia Consiliului de a impune sancțiuni în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din TFUE se ia în decurs de șaisprezece luni de la datele de raportare stabilite
  la articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009.
  În cazul în care se aplică articolul 3 alineatul (5) sau articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament, termenul de șaisprezece luni se modifică în consecință. Procedura de urgență se utilizează în cazul unui deficit planificat în mod deliberat, pe care Consiliul îl consideră excesiv.”

| (8) | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 8

  Orice decizie a Consiliului de a intensifica sancțiunile în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din tratat se ia în termen de maximum două luni de la datele de raportare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 479/2009. Orice decizie a Consiliului privind abrogarea unora sau a tuturor deciziilor sale în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat se ia cât de curând posibil, în termen de maximum două luni de la datele de raportare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 479/2009.” |
| --- | --- |

(8)

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

Orice decizie a Consiliului de a intensifica sancțiunile în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din tratat se ia în termen de maximum două luni de la datele de raportare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 479/2009. Orice decizie a Consiliului privind abrogarea unora sau a tuturor deciziilor sale în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat se ia cât de curând posibil, în termen de maximum două luni de la datele de raportare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 479/2009.”

| (9) | La articolul (9) alineatul (3), trimiterea la „articolul 6” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 6 alineatul (2).” |
| --- | --- |

(9)

La articolul (9) alineatul (3), trimiterea la „articolul 6” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 6 alineatul (2).”

| (10) | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia și Consiliul monitorizează cu regularitate implementarea acțiunilor întreprinse:”; |
| --- | --- | --- |

(10)

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia și Consiliul monitorizează cu regularitate implementarea acțiunilor întreprinse:”;

| (b) | la alineatul (3), trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 479/2009”. |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 479/2009”.

| (10a) | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 10a



  (1)
     
  Comisia menține un dialog permanent cu autoritățile din statele membre în conformitate cu obiectivele prezentului regulament. În acest sens, Comisia desfășoară misiuni pentru a evalua situația economică reală din statul membru și pentru a identifica riscurile sau dificultățile legate de atingerea obiectivelor prezentului regulament.




  (2)
     
  Supravegherea consolidată poate fi exercitată în cazul statelor membre care fac obiectul unor recomandări și somații emise în urma unei decizii în temeiul articolului 126 alineatul (8) sau a deciziilor luate în temeiul articolului 126 alineatul (11) din TFUE în vederea monitorizării la fața locului. Statele membre în cauză pun la dispoziție toate informațiile necesare pentru pregătirea și desfășurarea misiunii.




  (3)
     
  Dacă statul membru vizat este un stat membru a cărui monedă este euro sau care participă la MCS II, Comisia poate invita reprezentanți ai Băncii Centrale Europene, după caz, să participe la misiunile de supraveghere.




  (4)
     
  Comisia prezintă Consiliului un raport privind rezultatul misiunii menționate la alineatul (2) și, după caz, poate decide să își facă publice concluziile.




  (5)
     
  Atunci când organizează misiunile de supraveghere menționate la alineatul (2), Comisia transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații.” |
| --- | --- |

(10a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10a

(1)
     
  Comisia menține un dialog permanent cu autoritățile din statele membre în conformitate cu obiectivele prezentului regulament. În acest sens, Comisia desfășoară misiuni pentru a evalua situația economică reală din statul membru și pentru a identifica riscurile sau dificultățile legate de atingerea obiectivelor prezentului regulament.

(2)
     
  Supravegherea consolidată poate fi exercitată în cazul statelor membre care fac obiectul unor recomandări și somații emise în urma unei decizii în temeiul articolului 126 alineatul (8) sau a deciziilor luate în temeiul articolului 126 alineatul (11) din TFUE în vederea monitorizării la fața locului. Statele membre în cauză pun la dispoziție toate informațiile necesare pentru pregătirea și desfășurarea misiunii.

(3)
     
  Dacă statul membru vizat este un stat membru a cărui monedă este euro sau care participă la MCS II, Comisia poate invita reprezentanți ai Băncii Centrale Europene, după caz, să participe la misiunile de supraveghere.

(4)
     
  Comisia prezintă Consiliului un raport privind rezultatul misiunii menționate la alineatul (2) și, după caz, poate decide să își facă publice concluziile.

(5)
     
  Atunci când organizează misiunile de supraveghere menționate la alineatul (2), Comisia transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații.”

| (11) | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 11

  Ori de câte ori Consiliul decide să aplice sancțiuni unui stat membru participant în conformitate cu articolului 126 alineatul (11) din
  TFUE
  , aplică în principiu o amendă. Consiliul poate decide suplimentarea acestei amenzi prin aplicarea celorlalte măsuri prevăzute la articolul 126 alineatul (11) din
  TFUE
  .” |
| --- | --- |

(11)

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Ori de câte ori Consiliul decide să aplice sancțiuni unui stat membru participant în conformitate cu articolului 126 alineatul (11) din
  TFUE
  , aplică în principiu o amendă. Consiliul poate decide suplimentarea acestei amenzi prin aplicarea celorlalte măsuri prevăzute la articolul 126 alineatul (11) din
  TFUE
  .”

| (12) | Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 12

  (1)   Cuantumul amenzii conține o componentă fixă egală cu 0,2 % din PIB și o componentă variabilă. Componenta variabilă se ridică la o zecime – ca procentaj din PIB – din diferența dintre deficitul din anul precedent și, fie valoarea de referință pentru deficitul public, fie – în cazul în care nerespectarea disciplinei bugetare include criteriul datoriei – soldul bugetului general ca procentaj din PIB care ar fi fost realizat în același an, în conformitate cu somația emisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat.
  (2)   În fiecare an următor, până la abrogarea deciziei privind existența unui deficit excesiv, Consiliul evaluează dacă respectivul stat membru participant a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la somația Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din
  TFUE
  . În această evaluare anuală, Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din
  TFUE
  , intensificarea sancțiunilor, în cazul în care statul membru participant nu s-a conformat somației Consiliului. Dacă se decide acordarea unei amenzi suplimentare, aceasta se calculează în același mod ca și componenta variabilă a amenzii menționată la alineatul (1).
  (3)   Oricare dintre amenzile vizate la alineatele (1) și (2) trebuie să se încadreze în limita maximă de 0,5 % din PIB.” |
| --- | --- |

(12)

Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 12

(1)   Cuantumul amenzii conține o componentă fixă egală cu 0,2 % din PIB și o componentă variabilă. Componenta variabilă se ridică la o zecime – ca procentaj din PIB – din diferența dintre deficitul din anul precedent și, fie valoarea de referință pentru deficitul public, fie – în cazul în care nerespectarea disciplinei bugetare include criteriul datoriei – soldul bugetului general ca procentaj din PIB care ar fi fost realizat în același an, în conformitate cu somația emisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat.

(2)   În fiecare an următor, până la abrogarea deciziei privind existența unui deficit excesiv, Consiliul evaluează dacă respectivul stat membru participant a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la somația Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din
  TFUE
  . În această evaluare anuală, Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din
  TFUE
  , intensificarea sancțiunilor, în cazul în care statul membru participant nu s-a conformat somației Consiliului. Dacă se decide acordarea unei amenzi suplimentare, aceasta se calculează în același mod ca și componenta variabilă a amenzii menționată la alineatul (1).

(3)   Oricare dintre amenzile vizate la alineatele (1) și (2) trebuie să se încadreze în limita maximă de 0,5 % din PIB.”

| (13) | Articolul 13 se abrogă; la articolul 15, trimiterea la „articolul 13” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 12”. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 13 se abrogă; la articolul 15, trimiterea la „articolul 13” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 12”.

| (14) | Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 16

  Amenzile menționate la articolul 12 din prezentul regulament constituie alte venituri în sensul articolului 311 din tratat și
  se alocă Fondului european de stabilitate financiară
  .
  Până în momentul creării de către statele membre a căror monedă este euro a unui alt mecanism de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu, amenzile se alocă mecanismului menționat anterior.
  ” |
| --- | --- |

(14)

Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 16

Amenzile menționate la articolul 12 din prezentul regulament constituie alte venituri în sensul articolului 311 din tratat și
  se alocă Fondului european de stabilitate financiară
  .
  Până în momentul creării de către statele membre a căror monedă este euro a unui alt mecanism de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu, amenzile se alocă mecanismului menționat anterior.
  ”

| (14a) | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 17a



  (1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament.




  Raportul evaluează, printre altele:










  (a) | eficacitatea regulamentului; |
| --- | --- | --- |

(14a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 17a

(1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament.

Raportul evaluează, printre altele:

(a)

eficacitatea regulamentului;

| (b) | progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu tratatul. |
| --- | --- |

(b)

progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu tratatul.

(2)
     
  Raportul este însoțit, după caz, de o propunere în vederea modificării prezentului regulament.

(3)
     
  Raportul se transmite Parlamentului European și Consiliului.”

| (15) | Toate trimiterile la „articolul 104” se înlocuiesc, în întregul regulament, cu trimiteri la „articolul 126 din
  TFUE
  ”. |
| --- | --- |

(15)

Toate trimiterile la „articolul 104” se înlocuiesc, în întregul regulament, cu trimiteri la „articolul 126 din
  TFUE
  ”.

| (16) | La punctul 2 din anexă, trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului” din coloana I se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului”. |
| --- | --- |

(16)

La punctul 2 din anexă, trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului” din coloana I se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C ...

1

(2)  JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

2

(3)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

3

(4)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

4

(5)  JO C 236, 2.8.1997, p. 1.

5

(6)  JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

6

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/100

---

Joi, 23 iunie 2011Cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre *

P7_TA(2011)0289

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) (1)

2012/C 390 E/19

(Procedura de consultare)

[Amendamentul 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0184/2011).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 23 iunie 2011DIRECTIVĂ A CONSILIULUI

privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (14) al treilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene

   (2),

întrucât:

| (1) | Este necesar să se profite de experiența dobândită în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare. Evoluțiile economice recente au generat noi provocări la adresa aplicării politicii bugetare în cadrul Uniunii și au subliniat în special necesitatea
  stabilirii și asumării mai puternice la nivel național a
  unor cerințe uniforme în ceea ce privește normele și procedurile care alcătuiesc cadrele bugetare ale statelor membre. În particular, este necesar să se specifice ce trebuie să facă autoritățile naționale pentru a se conforma dispozițiilor Protocolului (nr. 12) privind procedura de deficit excesiv anexat la tratate, în special articolului 3. |
| --- | --- |

(1)

Este necesar să se profite de experiența dobândită în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare. Evoluțiile economice recente au generat noi provocări la adresa aplicării politicii bugetare în cadrul Uniunii și au subliniat în special necesitatea
  stabilirii și asumării mai puternice la nivel național a
  unor cerințe uniforme în ceea ce privește normele și procedurile care alcătuiesc cadrele bugetare ale statelor membre. În particular, este necesar să se specifice ce trebuie să facă autoritățile naționale pentru a se conforma dispozițiilor Protocolului (nr. 12) privind procedura de deficit excesiv anexat la tratate, în special articolului 3.

| (2) | Guvernele statelor membre și subsectoarele administrațiilor publice recurg la sisteme publice de contabilitate care includ elemente cum ar fi contabilitatea, controlul intern, raportarea financiară și auditul. Aceste elemente ar trebui distinse de datele statistice care se referă la rezultatele finanțelor publice bazate pe metodologii statistice, precum și de previziunile sau de acțiunile de stabilire a bugetului care se referă la evoluția viitoare a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(2)

Guvernele statelor membre și subsectoarele administrațiilor publice recurg la sisteme publice de contabilitate care includ elemente cum ar fi contabilitatea, controlul intern, raportarea financiară și auditul. Aceste elemente ar trebui distinse de datele statistice care se referă la rezultatele finanțelor publice bazate pe metodologii statistice, precum și de previziunile sau de acțiunile de stabilire a bugetului care se referă la evoluția viitoare a finanțelor publice.

| (3) | Existența unor practici de contabilitate publică fiabile și complete pentru toate sectoarele administrației publice este o condiție prealabilă pentru realizarea de statistici de înaltă calitate, care să fie comparabile între statele membre.
  Practicile de control intern ar trebui să garanteze că normele existente sunt aplicate în întregul sector al administrației publice. Auditul independent efectuat de instituții publice precum Curtea de Conturi sau de organisme private de audit ar trebui să încurajeze cele mai bune practici la nivel internațional. |
| --- | --- |

(3)

Existența unor practici de contabilitate publică fiabile și complete pentru toate sectoarele administrației publice este o condiție prealabilă pentru realizarea de statistici de înaltă calitate, care să fie comparabile între statele membre.
  Practicile de control intern ar trebui să garanteze că normele existente sunt aplicate în întregul sector al administrației publice. Auditul independent efectuat de instituții publice precum Curtea de Conturi sau de organisme private de audit ar trebui să încurajeze cele mai bune practici la nivel internațional.

| (4) | Disponibilitatea datelor fiscale este esențială pentru buna funcționare a cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii. Disponibilitatea constantă a unor date fiscale fiabile și actualizate este cheia unei monitorizări adecvate și oportune care, la rândul său, permite o acțiune promptă în cazul unor evoluții bugetare
  neașteptate
  . Un element esențial în asigurarea calității datelor fiscale este transparența, care trebuie să determine publicarea regulată a acestor date. |
| --- | --- |

(4)

Disponibilitatea datelor fiscale este esențială pentru buna funcționare a cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii. Disponibilitatea constantă a unor date fiscale fiabile și actualizate este cheia unei monitorizări adecvate și oportune care, la rândul său, permite o acțiune promptă în cazul unor evoluții bugetare
  neașteptate
  . Un element esențial în asigurarea calității datelor fiscale este transparența, care trebuie să determine publicarea regulată a acestor date.

| (5) | În ceea ce privește statisticile, Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (3) a stabilit un cadru legislativ pentru elaborarea de statistici europene în vederea formulării, aplicării, monitorizării și evaluării politicilor Uniunii. Regulamentul în cauză a stabilit, de asemenea, principiile care reglementează dezvoltarea, producția și difuzarea statisticilor europene: independența profesională, imparțialitatea, obiectivitatea, fiabilitatea, confidențialitatea statistică și eficiența costurilor, dând definiții exacte pentru fiecare dintre aceste principii. Regulamentul (CE) nr. 479/2009 din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (4), astfel cum a fost modificat, a consolidat competențele Comisiei de a verifica datele statistice utilizate pentru procedura de deficit excesiv. |
| --- | --- |

(5)

În ceea ce privește statisticile, Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (3) a stabilit un cadru legislativ pentru elaborarea de statistici europene în vederea formulării, aplicării, monitorizării și evaluării politicilor Uniunii. Regulamentul în cauză a stabilit, de asemenea, principiile care reglementează dezvoltarea, producția și difuzarea statisticilor europene: independența profesională, imparțialitatea, obiectivitatea, fiabilitatea, confidențialitatea statistică și eficiența costurilor, dând definiții exacte pentru fiecare dintre aceste principii. Regulamentul (CE) nr. 479/2009 din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (4), astfel cum a fost modificat, a consolidat competențele Comisiei de a verifica datele statistice utilizate pentru procedura de deficit excesiv.

| (6) | Definițiile noțiunilor de „administrație”, „deficit” și „investiție” sunt prevăzute în Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive cu trimitere la Sistemul european al conturilor economice integrate (SEC), înlocuit cu Sistemul european al conturilor naționale și regionale din Comunitate [adoptat prin Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate (5), denumit în continuare „SEC 95”]. |
| --- | --- |

(6)

Definițiile noțiunilor de „administrație”, „deficit” și „investiție” sunt prevăzute în Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive cu trimitere la Sistemul european al conturilor economice integrate (SEC), înlocuit cu Sistemul european al conturilor naționale și regionale din Comunitate [adoptat prin Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate (5), denumit în continuare „SEC 95”].

| (6a) | Disponibilitatea și calitatea datelor SEC 95 sunt cruciale pentru a asigura o funcționare corectă a cadrului de supraveghere bugetară al UE. SEC 95 se bazează pe informații furnizate pe baza principiilor contabilității de angajamente. Totuși, aceste statistici bugetare bazate pe angajamente sunt fondate pe o compilare anterioară de date bazate pe contabilitatea de casă sau pe echivalentul acestora. Ele pot juca un rol relevant în consolidarea monitorizării bugetare oportune, astfel încât să se evite detectarea târzie a unor erori bugetare semnificative. Disponibilitatea seriilor cronologice de date bazate pe contabilitatea de casă referitoare la evoluțiile bugetare poate releva modele care justifică o supraveghere mai atentă. Datele bugetare bazate pe contabilitatea de casă (sau cifrele echivalente provenite din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile) care urmează să fie publicate ar trebui să includă cel puțin un sold total, totalul veniturilor și totalul cheltuielilor. În cazuri justificate, de exemplu atunci când există un număr ridicat de organisme care aparțin administrației locale, publicarea la timp a datelor se poate baza pe tehnici de estimare adecvate, care iau în calcul un eșantion de organisme, cu o revizuire ulterioară utilizând datele complete. |
| --- | --- |

(6a)

Disponibilitatea și calitatea datelor SEC 95 sunt cruciale pentru a asigura o funcționare corectă a cadrului de supraveghere bugetară al UE. SEC 95 se bazează pe informații furnizate pe baza principiilor contabilității de angajamente. Totuși, aceste statistici bugetare bazate pe angajamente sunt fondate pe o compilare anterioară de date bazate pe contabilitatea de casă sau pe echivalentul acestora. Ele pot juca un rol relevant în consolidarea monitorizării bugetare oportune, astfel încât să se evite detectarea târzie a unor erori bugetare semnificative. Disponibilitatea seriilor cronologice de date bazate pe contabilitatea de casă referitoare la evoluțiile bugetare poate releva modele care justifică o supraveghere mai atentă. Datele bugetare bazate pe contabilitatea de casă (sau cifrele echivalente provenite din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile) care urmează să fie publicate ar trebui să includă cel puțin un sold total, totalul veniturilor și totalul cheltuielilor. În cazuri justificate, de exemplu atunci când există un număr ridicat de organisme care aparțin administrației locale, publicarea la timp a datelor se poate baza pe tehnici de estimare adecvate, care iau în calcul un eșantion de organisme, cu o revizuire ulterioară utilizând datele complete.

| (7) | Previziunile macroeconomice și bugetare nerealiste și părtinitoare pot împiedica în mod considerabil eficacitatea planificării bugetare și, prin urmare, pot face dificilă respectarea disciplinei bugetare, în timp ce transparența și
  discutarea
  metodologiilor de previzionare
  pot
  crește semnificativ calitatea previziunilor macroeconomice și bugetare realizate pentru elaborarea planificării bugetare. |
| --- | --- |

(7)

Previziunile macroeconomice și bugetare nerealiste și părtinitoare pot împiedica în mod considerabil eficacitatea planificării bugetare și, prin urmare, pot face dificilă respectarea disciplinei bugetare, în timp ce transparența și
  discutarea
  metodologiilor de previzionare
  pot
  crește semnificativ calitatea previziunilor macroeconomice și bugetare realizate pentru elaborarea planificării bugetare.

| (8) | Un element esențial pentru asigurarea utilizării unor previziuni realiste în aplicarea politicii bugetare este transparența, care implică în mod necesar publicarea
  nu numai a previziunilor macroeconomice și bugetare oficiale realizate pentru planificarea bugetară, ci și a
  metodologiilor, a ipotezelor și a parametrilor
  relevanți
  pe care se bazează
  aceste previziuni
  . |
| --- | --- |

(8)

Un element esențial pentru asigurarea utilizării unor previziuni realiste în aplicarea politicii bugetare este transparența, care implică în mod necesar publicarea
  nu numai a previziunilor macroeconomice și bugetare oficiale realizate pentru planificarea bugetară, ci și a
  metodologiilor, a ipotezelor și a parametrilor
  relevanți
  pe care se bazează
  aceste previziuni
  .

| (9) | Analiza de sensibilitate și
  previziunile bugetare corespunzătoare care completează scenariul
  macrobugetar cel mai probabil
  permit analizarea modului în care
  principalele variabile
  bugetare pot evolua în funcție de diferite ipoteze
  privind ratele de creștere și ratele dobânzii
  și reduc astfel foarte mult riscul de a pune în pericol disciplina bugetară prin erori de prognoză. |
| --- | --- |

(9)

Analiza de sensibilitate și
  previziunile bugetare corespunzătoare care completează scenariul
  macrobugetar cel mai probabil
  permit analizarea modului în care
  principalele variabile
  bugetare pot evolua în funcție de diferite ipoteze
  privind ratele de creștere și ratele dobânzii
  și reduc astfel foarte mult riscul de a pune în pericol disciplina bugetară prin erori de prognoză.

| (10) | Previziunile Comisiei
  și informațiile privind modelele pe care sunt bazate pot oferi
  statelor membre o valoare de referință utilă pentru scenariul lor
  macrobugetar cel mai probabil
  , sporind validitatea previziunilor utilizate pentru planificarea bugetară, deși măsura în care statele membre sunt susceptibile
  de a compara previziunile utilizate pentru planificarea bugetară cu
  previziunile Comisiei
  va varia
  în funcție de calendarul de elaborare a previziunii și de comparabilitatea metodelor și a ipotezelor utilizate în materie de previziuni.
  Previziunile elaborate de alte organisme independente pot furniza, de asemenea, valori de referință utile. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile Comisiei
  și informațiile privind modelele pe care sunt bazate pot oferi
  statelor membre o valoare de referință utilă pentru scenariul lor
  macrobugetar cel mai probabil
  , sporind validitatea previziunilor utilizate pentru planificarea bugetară, deși măsura în care statele membre sunt susceptibile
  de a compara previziunile utilizate pentru planificarea bugetară cu
  previziunile Comisiei
  va varia
  în funcție de calendarul de elaborare a previziunii și de comparabilitatea metodelor și a ipotezelor utilizate în materie de previziuni.
  Previziunile elaborate de alte organisme independente pot furniza, de asemenea, valori de referință utile.

| (10a) | Diferențele semnificative dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei ar trebui descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea variabilelor din ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei. |
| --- | --- |

(10a)

Diferențele semnificative dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei ar trebui descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea variabilelor din ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei.

| (10b) | Având în vedere interdependența dintre bugetele statelor membre și bugetul Uniunii, Comisia ar trebui să furnizeze previziuni pentru cheltuielile Uniunii pe baza nivelului de cheltuieli programat în cadrul financiar multianual cu scopul de a sprijini statele membre în pregătirea previziunilor lor bugetare. |
| --- | --- |

(10b)

Având în vedere interdependența dintre bugetele statelor membre și bugetul Uniunii, Comisia ar trebui să furnizeze previziuni pentru cheltuielile Uniunii pe baza nivelului de cheltuieli programat în cadrul financiar multianual cu scopul de a sprijini statele membre în pregătirea previziunilor lor bugetare.

| (10c) | Cu scopul de a facilita realizarea de previziuni utilizate pentru planificarea bugetară și de a clarifica diferențele dintre previziunile Comisiei și cele ale statelor membre, fiecare stat membru ar trebui să aibă anual oportunitatea de a discuta cu Comisia ipotezele care stau la baza pregătirii previziunilor macroeconomice și bugetare. |
| --- | --- |

(10c)

Cu scopul de a facilita realizarea de previziuni utilizate pentru planificarea bugetară și de a clarifica diferențele dintre previziunile Comisiei și cele ale statelor membre, fiecare stat membru ar trebui să aibă anual oportunitatea de a discuta cu Comisia ipotezele care stau la baza pregătirii previziunilor macroeconomice și bugetare.

| (11) | Calitatea previziunilor macroeconomice și bugetare oficiale este îmbunătățită considerabil
  în urma unor evaluări periodice nepărtinitoare, cuprinzătoare și bazate pe criterii obiective
  .
  Evaluarea detaliată
  include trecerea în revistă a ipotezelor economice, efectuarea de comparații cu previziunile realizate de către alte instituții și evaluarea performanței previziunilor din trecut. |
| --- | --- |

(11)

Calitatea previziunilor macroeconomice și bugetare oficiale este îmbunătățită considerabil
  în urma unor evaluări periodice nepărtinitoare, cuprinzătoare și bazate pe criterii obiective
  .
  Evaluarea detaliată
  include trecerea în revistă a ipotezelor economice, efectuarea de comparații cu previziunile realizate de către alte instituții și evaluarea performanței previziunilor din trecut.

| (12) | Având în vedere eficacitatea dovedită ▐ a cadrelor bugetare ale statelor membre întocmite pe bază de reguli
  în consolidarea adeziunii naționale la normele bugetare ale Uniunii Europene și în promovarea disciplinei bugetare
  , cadrul de supraveghere bugetară consolidat al Uniunii trebuie să aibă ca piatră de temelie norme bugetare
  numerice
  solide
  , specifice fiecărui stat membru,
  în concordanță cu obiectivele bugetare stabilite la nivelul Uniunii. Normele bugetare
  numerice
  solide ar trebui să conțină definiții precise ale obiectivelor, împreună cu mecanisme de monitorizare eficace și oportune.
  Acestea ar trebui să se bazeze pe o analiză fiabilă și independentă efectuată de organisme independente sau organisme care beneficiază de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre.
  În plus, experiența în acest domeniu de politică a arătat că, pentru ca normele
  bugetare
  numerice să funcționeze în mod eficace, nerespectarea lor trebuie să antreneze consecințe, fie chiar și costuri de natură pur și simplu reputațională. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere eficacitatea dovedită ▐ a cadrelor bugetare ale statelor membre întocmite pe bază de reguli
  în consolidarea adeziunii naționale la normele bugetare ale Uniunii Europene și în promovarea disciplinei bugetare
  , cadrul de supraveghere bugetară consolidat al Uniunii trebuie să aibă ca piatră de temelie norme bugetare
  numerice
  solide
  , specifice fiecărui stat membru,
  în concordanță cu obiectivele bugetare stabilite la nivelul Uniunii. Normele bugetare
  numerice
  solide ar trebui să conțină definiții precise ale obiectivelor, împreună cu mecanisme de monitorizare eficace și oportune.
  Acestea ar trebui să se bazeze pe o analiză fiabilă și independentă efectuată de organisme independente sau organisme care beneficiază de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre.
  În plus, experiența în acest domeniu de politică a arătat că, pentru ca normele
  bugetare
  numerice să funcționeze în mod eficace, nerespectarea lor trebuie să antreneze consecințe, fie chiar și costuri de natură pur și simplu reputațională.

| (12a) | Având în vedere că, în temeiul Protocolului (nr. 15) privind unele dispoziții referitoare la Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, valorile de referință menționate în Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive nu se aplică în mod direct Regatului Unit, obligația de a adopta norme bugetare numerice care să promoveze în mod eficace respectarea valorilor de referință specifice pentru deficitul excesiv și obligația aferentă ca obiectivele multianuale incluse în cadrele bugetare pe termen mediu să fie consecvente cu aceste norme nu ar trebui să se aplice Regatului Unit. |
| --- | --- |

(12a)

Având în vedere că, în temeiul Protocolului (nr. 15) privind unele dispoziții referitoare la Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, valorile de referință menționate în Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive nu se aplică în mod direct Regatului Unit, obligația de a adopta norme bugetare numerice care să promoveze în mod eficace respectarea valorilor de referință specifice pentru deficitul excesiv și obligația aferentă ca obiectivele multianuale incluse în cadrele bugetare pe termen mediu să fie consecvente cu aceste norme nu ar trebui să se aplice Regatului Unit.

| (13) | Statele membre ar trebui să evite politicile bugetare prociclice și să își intensifice eforturile de consolidare bugetară în perioadele de conjunctură favorabilă. Normele bugetare numerice bine definite contribuie la realizarea acestor obiective
  și ar trebui să se reflecte în legile bugetelor anuale ale statelor membre
  . |
| --- | --- |

(13)

Statele membre ar trebui să evite politicile bugetare prociclice și să își intensifice eforturile de consolidare bugetară în perioadele de conjunctură favorabilă. Normele bugetare numerice bine definite contribuie la realizarea acestor obiective
  și ar trebui să se reflecte în legile bugetelor anuale ale statelor membre
  .

| (14) | Planificarea bugetară națională nu se poate conforma atât componentei preventive, cât și celei corective a Pactului de stabilitate și de creștere decât în cazul în care adoptă o perspectivă multianuală și urmărește în special realizarea obiectivelor bugetare pe termen mediu. Cadrele bugetare pe termen mediu sunt strict necesare pentru a garanta respectarea legislației Uniunii de către cadrele bugetare ale statelor membre. În spiritul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare, precum și supravegherea și coordonarea politicilor economice (6) și al Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (7), componenta preventivă și cea corectivă a Pactului de stabilitate și de creștere nu ar trebui tratate separat. |
| --- | --- |

(14)

Planificarea bugetară națională nu se poate conforma atât componentei preventive, cât și celei corective a Pactului de stabilitate și de creștere decât în cazul în care adoptă o perspectivă multianuală și urmărește în special realizarea obiectivelor bugetare pe termen mediu. Cadrele bugetare pe termen mediu sunt strict necesare pentru a garanta respectarea legislației Uniunii de către cadrele bugetare ale statelor membre. În spiritul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare, precum și supravegherea și coordonarea politicilor economice (6) și al Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (7), componenta preventivă și cea corectivă a Pactului de stabilitate și de creștere nu ar trebui tratate separat.

| (15) | Deși aprobarea legii bugetului anual este etapa cea mai importantă a procesului bugetar, deoarece pe parcursul ei statele membre adoptă decizii bugetare importante, majoritatea măsurilor fiscale au implicații bugetare care depășesc ciclul bugetar anual. Un orizont de un an oferă, prin urmare, o bază nesigură pentru o politică bugetară solidă. Pentru a încorpora perspectiva bugetară multianuală a cadrului de supraveghere bugetară a Uniunii, planificarea legislației bugetului anual ar trebui să se bazeze pe planificarea bugetară multianuală care decurge din cadrul bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

(15)

Deși aprobarea legii bugetului anual este etapa cea mai importantă a procesului bugetar, deoarece pe parcursul ei statele membre adoptă decizii bugetare importante, majoritatea măsurilor fiscale au implicații bugetare care depășesc ciclul bugetar anual. Un orizont de un an oferă, prin urmare, o bază nesigură pentru o politică bugetară solidă. Pentru a încorpora perspectiva bugetară multianuală a cadrului de supraveghere bugetară a Uniunii, planificarea legislației bugetului anual ar trebui să se bazeze pe planificarea bugetară multianuală care decurge din cadrul bugetar pe termen mediu.

| (15a) | Acest cadru bugetar pe termen mediu ar trebui să conțină, printre altele, previziuni ale fiecărei rubrici principale de cheltuieli și venituri pentru durata exercițiului bugetar și ulterior, pe baza unor politici neschimbate. Fiecare stat membru ar trebui să fie în măsură să definească în mod adecvat politicile neschimbate, iar definiția ar trebui făcută publică, alături de ipotezele și metodologiile aferente, precum și de parametrii relevanți. |
| --- | --- |

(15a)

Acest cadru bugetar pe termen mediu ar trebui să conțină, printre altele, previziuni ale fiecărei rubrici principale de cheltuieli și venituri pentru durata exercițiului bugetar și ulterior, pe baza unor politici neschimbate. Fiecare stat membru ar trebui să fie în măsură să definească în mod adecvat politicile neschimbate, iar definiția ar trebui făcută publică, alături de ipotezele și metodologiile aferente, precum și de parametrii relevanți.

| (15b) | Prezenta directivă nu privează niciun guvern nou-ales într-un stat membru de dreptul de a-și actualiza cadrul bugetar pe termen mediu pentru a reflecta noile sale priorități politice, cu condiția ca statul membru respectiv să evidențieze diferențele față de cadrul bugetar pe termen mediu anterior. |
| --- | --- |

(15b)

Prezenta directivă nu privează niciun guvern nou-ales într-un stat membru de dreptul de a-și actualiza cadrul bugetar pe termen mediu pentru a reflecta noile sale priorități politice, cu condiția ca statul membru respectiv să evidențieze diferențele față de cadrul bugetar pe termen mediu anterior.

| (16) | Dispozițiile cadrului de supraveghere bugetară stabilite prin tratat și în special prin Pactul de stabilitate și de creștere, se aplică administrațiilor publice în ansamblul lor, care includ subsectoarele administrației centrale, administrația de stat, administrația locală și fondurile de securitate socială, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2223/96. |
| --- | --- |

(16)

Dispozițiile cadrului de supraveghere bugetară stabilite prin tratat și în special prin Pactul de stabilitate și de creștere, se aplică administrațiilor publice în ansamblul lor, care includ subsectoarele administrației centrale, administrația de stat, administrația locală și fondurile de securitate socială, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2223/96.

| (17) | Un număr semnificativ de state membre au cunoscut o descentralizare bugetară considerabilă, cu delegarea de competențe bugetare către administrațiile subnaționale. Rolul jucat de aceste administrații subnaționale în garantarea respectării Pactului de stabilitate și de creștere a crescut considerabil, o atenție deosebită trebuind acordată garantării faptului că toate subsectoarele administrației publice sunt acoperite în mod corespunzător de domeniul de aplicare al obligațiilor și procedurilor stabilite prin cadrele bugetare interne, în special – dar nu exclusiv – în statele membre cu un grad mai mare de descentralizare. |
| --- | --- |

(17)

Un număr semnificativ de state membre au cunoscut o descentralizare bugetară considerabilă, cu delegarea de competențe bugetare către administrațiile subnaționale. Rolul jucat de aceste administrații subnaționale în garantarea respectării Pactului de stabilitate și de creștere a crescut considerabil, o atenție deosebită trebuind acordată garantării faptului că toate subsectoarele administrației publice sunt acoperite în mod corespunzător de domeniul de aplicare al obligațiilor și procedurilor stabilite prin cadrele bugetare interne, în special – dar nu exclusiv – în statele membre cu un grad mai mare de descentralizare.

| (18) | Pentru a promova cu eficacitate disciplina bugetară și sustenabilitatea finanțelor publice, cadrele bugetare ar trebui să acopere finanțele publice în mod exhaustiv. Din acest motiv, ar trebui să se acorde o atenție deosebită operațiunilor
  organismelor și fondurilor administrației publice care nu sunt incluse în bugetele ordinare la nivel subsectorial și
  care au un impact imediat sau pe termen mediu asupra pozițiilor bugetare ale statelor membre.
  Impactul combinat al acestora asupra soldurilor bugetelor generale și datoriilor publice ar trebui prezentat în cadrul proceselor bugetare anuale și al planurilor bugetare pe termen mediu. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a promova cu eficacitate disciplina bugetară și sustenabilitatea finanțelor publice, cadrele bugetare ar trebui să acopere finanțele publice în mod exhaustiv. Din acest motiv, ar trebui să se acorde o atenție deosebită operațiunilor
  organismelor și fondurilor administrației publice care nu sunt incluse în bugetele ordinare la nivel subsectorial și
  care au un impact imediat sau pe termen mediu asupra pozițiilor bugetare ale statelor membre.
  Impactul combinat al acestora asupra soldurilor bugetelor generale și datoriilor publice ar trebui prezentat în cadrul proceselor bugetare anuale și al planurilor bugetare pe termen mediu.

| (18a) | În mod similar, existența datoriilor contingente merită o atenție deosebită. Mai precis, datoriile contingente implică obligații posibile, condiționate de producerea unor evenimente viitoare nesigure, sau obligații prezente în cazul cărora efectuarea plății este improbabilă sau suma nu poate fi estimată în mod fiabil. Acestea cuprind, de exemplu, informații relevante cu privire la garanțiile de stat, creditele neperformante și pasivele care rezultă din funcționarea societăților publice, inclusiv, după caz, probabilitatea materializării plății datoriilor contingente și data posibilă a scadenței. Ar trebui să se țină seama de deplin de sensibilitățile pieței. |
| --- | --- |

(18a)

În mod similar, existența datoriilor contingente merită o atenție deosebită. Mai precis, datoriile contingente implică obligații posibile, condiționate de producerea unor evenimente viitoare nesigure, sau obligații prezente în cazul cărora efectuarea plății este improbabilă sau suma nu poate fi estimată în mod fiabil. Acestea cuprind, de exemplu, informații relevante cu privire la garanțiile de stat, creditele neperformante și pasivele care rezultă din funcționarea societăților publice, inclusiv, după caz, probabilitatea materializării plății datoriilor contingente și data posibilă a scadenței. Ar trebui să se țină seama de deplin de sensibilitățile pieței.

| (18b) | Comisia ar trebui să monitorizeze în mod regulat punerea în aplicare a prezentei directive. Ar trebui definite cele mai bune practici cu privire la dispozițiile celor cinci capitole referitoare la diferitele aspecte ale cadrelor bugetare naționale și ar trebui să se facă schimb de astfel de bune practici. |
| --- | --- |

(18b)

Comisia ar trebui să monitorizeze în mod regulat punerea în aplicare a prezentei directive. Ar trebui definite cele mai bune practici cu privire la dispozițiile celor cinci capitole referitoare la diferitele aspecte ale cadrelor bugetare naționale și ar trebui să se facă schimb de astfel de bune practici.

| (18c) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare

   (8)

  , statele membre sunt încurajate să elaboreze, pentru ele și în interesul Uniunii, propriile tabele care, pe cât posibil, să ilustreze corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice. |
| --- | --- |

(18c)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare

   (8)

  , statele membre sunt încurajate să elaboreze, pentru ele și în interesul Uniunii, propriile tabele care, pe cât posibil, să ilustreze corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice.

| (19) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume garantarea respectării uniforme a disciplinei bugetare în conformitate cu dispozițiile tratatului, nu poate fi realizat în mod corespunzător de statele membre, dar poate fi realizat în condiții mai bune la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

(19)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume garantarea respectării uniforme a disciplinei bugetare în conformitate cu dispozițiile tratatului, nu poate fi realizat în mod corespunzător de statele membre, dar poate fi realizat în condiții mai bune la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

Obiect și definiții

Articolul 1

Obiect

Prezenta directivă stabilește norme detaliate privind caracteristicile cadrelor bugetare ale statelor membre necesare pentru a asigura
  respectarea de către statele membre a obligației prevăzute în tratat de a evita deficitele publice excesive.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică definițiile termenilor „public”, „deficit” și „investiție” care figurează la articolul 2 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la tratate.
  Se aplică definiția subsectoarelor administrației publice stabilită în Regulamentul (CE) nr. 2223/96 (SEC 95).

În afară de acestea, se aplică următoare definiție:

„cadru bugetar” înseamnă ansamblul dispozițiilor, procedurilor,
  normelor
  și instituțiilor care stau la baza aplicării politicii bugetare a unei administrații publice, în special:

| (a) | sistemele de contabilitate bugetară și de raportare statistică; |
| --- | --- |

(a)

sistemele de contabilitate bugetară și de raportare statistică;

| (b) | normele și procedurile care reglementează elaborarea previziunilor pentru planificarea bugetară; |
| --- | --- |

(b)

normele și procedurile care reglementează elaborarea previziunilor pentru planificarea bugetară;

| (c) | normele bugetare numerice
  , specifice fiecărui stat membru,
  care
  contribuie la alinierea aplicării de către statele membre a
  politicii bugetare
  la obligațiile lor în temeiul tratatului, exprimate
  printr-un indicator sintetic al performanței bugetare, cum ar fi deficitul bugetului public, împrumuturile publice, datoria publică sau una dintre componentele lor majore; |
| --- | --- |

(c)

normele bugetare numerice
  , specifice fiecărui stat membru,
  care
  contribuie la alinierea aplicării de către statele membre a
  politicii bugetare
  la obligațiile lor în temeiul tratatului, exprimate
  printr-un indicator sintetic al performanței bugetare, cum ar fi deficitul bugetului public, împrumuturile publice, datoria publică sau una dintre componentele lor majore;

| (d) | procedurile bugetare, inclusiv normele procedurale
  pe care se bazează
  procesul bugetar în toate etapele sale; |
| --- | --- |

(d)

procedurile bugetare, inclusiv normele procedurale
  pe care se bazează
  procesul bugetar în toate etapele sale;

| (e) | cadrele bugetare pe termen mediu, concepute ca un ansamblu specific de proceduri bugetare naționale care extind orizontul elaborării politicii bugetare dincolo de calendarul bugetar anual și care includ definirea priorităților în materie de politică și a obiectivelor bugetare pe termen mediu; |
| --- | --- |

(e)

cadrele bugetare pe termen mediu, concepute ca un ansamblu specific de proceduri bugetare naționale care extind orizontul elaborării politicii bugetare dincolo de calendarul bugetar anual și care includ definirea priorităților în materie de politică și a obiectivelor bugetare pe termen mediu;

| (f) | acordurile
  de monitorizare și analiză independentă
  destinate să mărească transparența elementelor procesului bugetar ▐; |
| --- | --- |

(f)

acordurile
  de monitorizare și analiză independentă
  destinate să mărească transparența elementelor procesului bugetar ▐;

| (g) | mecanismele și normele care reglementează raporturile bugetare dintre autoritățile publice din diferitele subsectoare ale administrației publice. |
| --- | --- |

(g)

mecanismele și normele care reglementează raporturile bugetare dintre autoritățile publice din diferitele subsectoare ale administrației publice.

CAPITOLUL II

Contabilitate și statistică

Articolul 3

(1)   Statele membre dispun de sisteme naționale de contabilitate publică care acoperă în mod coerent și exhaustiv toate subsectoarele administrației publice ▐ și care conțin informațiile necesare
  generării de date bazate pe angajamente în vederea pregătirii
  datelor bazate pe principiile SEC 95. Aceste sisteme de contabilitate publică sunt supuse controlului intern și auditării
  independente
  .

(2)   Statele membre asigură publicarea regulată și în timp util a datelor bugetare pentru toate subsectoarele administrației publice
  , așa cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2223/96 (SEC 95)
  . În special, statele membre publică:

| (a) | date bugetare bazate pe contabilitatea de casă
  (sau cifrele echivalente provenite din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile), cu următoarea frecvență:








  — | lunar și înainte de sfârșitul lunii următoare, pentru administrația centrală, administrația de stat și subsectoarele administrațiilor de securitate socială, și |
| --- | --- | --- |

(a)

date bugetare bazate pe contabilitatea de casă
  (sau cifrele echivalente provenite din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile), cu următoarea frecvență:

—

lunar și înainte de sfârșitul lunii următoare, pentru administrația centrală, administrația de stat și subsectoarele administrațiilor de securitate socială, și

| — | trimestrial și înainte de sfârșitul trimestrului următor, pentru subsectorul administrației locale; |
| --- | --- |

—

trimestrial și înainte de sfârșitul trimestrului următor, pentru subsectorul administrației locale;

| (b) | un tabel de corespondență detaliat, care indică
  metodologia
  de tranziție între datele bazate pe contabilitatea de casă
  (sau cifrele echivalente provenite din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile)
  și datele bazate pe principiile SEC 95. |
| --- | --- |

(b)

un tabel de corespondență detaliat, care indică
  metodologia
  de tranziție între datele bazate pe contabilitatea de casă
  (sau cifrele echivalente provenite din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile)
  și datele bazate pe principiile SEC 95.

CAPITOLUL III

Previziuni

Articolul 4

(1)   Statele membre se asigură că planificarea bugetară se bazează pe previziuni macroeconomice și bugetare realiste, care utilizează informațiile cele mai actuale. Planificarea bugetară se bazează pe scenariul macrofiscal cel mai probabil sau pe un scenariu mai prudent ▐. Previziunile macroeconomice și bugetare
  sunt comparate cu
  previziunile
  cele mai recente ale
  Comisiei
  și, după caz, cu cele ale altor organisme independente
  . Diferențele
  semnificative
  dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei
  sunt descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea variabilelor din ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei
  .

(1a)
     
  Comisia publică metodologiile, ipotezele și parametrii relevanți pe care se bazează previziunile sale macroeconomice și bugetare.

(1b)
     
  Comisia furnizează previziuni pentru cheltuielile UE pe baza nivelului de cheltuieli programat în cadrul financiar multianual cu scopul de a sprijini statele membre în pregătirea previziunilor lor bugetare.

(2)   
  În cadrul unei analizei de sensibilitate, previziunile macroeconomice și bugetare examinează traiectoriile principalelor variabile bugetare în funcție de diferite ipoteze privind ratele de creștere și ratele dobânzii.
  Gama de
  ipoteze
  alternative utilizate în previziunile macroeconomice și bugetare este ghidată de performanța previziunilor anterioare
  și încearcă să ia în considerare scenariile de risc relevante
  .

(3)   Statele membre
  stabilesc instituția care este responsabilă de producerea previziunilor macroeconomice și bugetare și
  publică previziunile macroeconomice și bugetare oficiale elaborate pentru planificarea bugetară, inclusiv metodologiile, ipotezele și parametrii
  relevanți care stau la baza acestor previziuni
  .
  Cel puțin în fiecare an, statele membre și Comisia inițiază un dialog cu caracter tehnic privind ipotezele care stau la baza pregătirii previziunilor macroeconomice și bugetare.

(4)   ▐ Previziunile macroeconomice și bugetare utilizate pentru planificarea bugetară fac obiectul
  unor evaluări periodice, imparțiale și cuprinzătoare bazate pe criterii obiective, inclusiv al
  unei evaluări ex-post. Rezultatele
  acestei evaluări
  sunt făcute publice
  și luate în considerare în mod adecvat în viitoarele previziuni macroeconomice și bugetare
  .
  Dacă evaluarea detectează o tendință părtinitoare considerabilă care afectează previziunile macroeconomice pe o perioadă de cel puțin patru ani consecutivi, statul membru în cauză ia măsurile necesare și le face publice.

(4a)
     
  Nivelul datoriei și al deficitului trimestrial al statelor membre este publicat de către Comisie (Eurostat) o dată la trei luni.

CAPITOLUL IV

Norme bugetare numerice

Articolul 5

Statele membre dispun de norme bugetare numerice
  , specifice pentru fiecare stat membru,
  care să promoveze în mod eficace respectarea obligațiilor ce le revin în temeiul tratatului în domeniul politicii bugetare
  pe parcursul unui cadru multianual stabilit pentru administrația publică în ansamblul său
  . Aceste norme
  promovează
  în special:

| (a) | respectarea valorilor de referință ale deficitului și datoriei, stabilite conform tratatului; |
| --- | --- |

(a)

respectarea valorilor de referință ale deficitului și datoriei, stabilite conform tratatului;

| (b) | adoptarea unui orizont de planificare bugetară multianual, inclusiv respectarea obiectivelor bugetare pe termen mediu
  ale statelor membre
  . |
| --- | --- |

(b)

adoptarea unui orizont de planificare bugetară multianual, inclusiv respectarea obiectivelor bugetare pe termen mediu
  ale statelor membre
  .

Articolul 6

(1)
     Fără a aduce atingere dispozițiilor tratatului referitoare la cadrul de supraveghere bugetară a Uniunii, normele bugetare numerice
  , specifice fiecărui stat membru,
  conțin specificații privind următoarele elemente:

| (a) | definirea obiectivelor și a domeniului de aplicare al normelor; |
| --- | --- |

(a)

definirea obiectivelor și a domeniului de aplicare al normelor;

| (b) | monitorizarea eficace și oportună a respectării normelor
  , bazată pe o analiză fiabilă și independentă efectuată de organisme independente sau organisme care beneficiază de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre
  ; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea eficace și oportună a respectării normelor
  , bazată pe o analiză fiabilă și independentă efectuată de organisme independente sau organisme care beneficiază de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre
  ;

| (c) | consecințele unei eventuale nerespectări a normelor; |
| --- | --- |

(c)

consecințele unei eventuale nerespectări a normelor;

(2)
     
  Dacă normele bugetare numerice conțin clauze
  de exceptare,
  acestea
  prevăd un număr limitat de circumstanțe specifice
  consecvente cu obligațiile statelor membre care decurg din tratat în domeniul politicii bugetare și al procedurilor stricte
  în care este autorizată nerespectarea unei anumite norme.

Articolul 7

Legea bugetului anual a unui stat membru
  reflectă
  normele sale bugetare numerice
  specifice
  aflate în vigoare în respectivul stat membru.

Articolul 7a

Articolele 5-7 nu se aplică Regatului Unit.

CAPITOLUL V

Cadrul bugetar pe termen mediu

Articolul 8

(1)   Statele membre stabilesc un cadru bugetar pe termen mediu
  credibil și
  eficace care să prevadă adoptarea unui orizont de planificare bugetară de cel puțin trei ani pentru a se asigura că planificarea bugetară națională se înscrie într-o perspectivă de planificare bugetară multianuală.

(2)   Cadrele bugetare pe termen mediu prevăd proceduri de stabilire a următoarelor elemente:

| (a) | obiective bugetare multianuale transparente și detaliate în ceea ce privește deficitul public, datoria, precum și orice alt indicator bugetar sintetic
  , cum ar fi cheltuielile,
  asigurându-se că acestea sunt compatibile cu toate normele bugetare
  numerice
  în vigoare, în temeiul capitolului IV; |
| --- | --- |

(a)

obiective bugetare multianuale transparente și detaliate în ceea ce privește deficitul public, datoria, precum și orice alt indicator bugetar sintetic
  , cum ar fi cheltuielile,
  asigurându-se că acestea sunt compatibile cu toate normele bugetare
  numerice
  în vigoare, în temeiul capitolului IV;

| (b) | proiecții pentru fiecare rubrică principală de cheltuieli și venituri
  a
  administrației publice,
  cu mai multe detalii pentru nivelul administrației centrale și al securității sociale
  , pentru perioada exercițiului bugetar vizat și ulterior, pe baza unor politici neschimbate; |
| --- | --- |

(b)

proiecții pentru fiecare rubrică principală de cheltuieli și venituri
  a
  administrației publice,
  cu mai multe detalii pentru nivelul administrației centrale și al securității sociale
  , pentru perioada exercițiului bugetar vizat și ulterior, pe baza unor politici neschimbate;

| (c) | o descriere a politicilor prevăzute
  pe termen mediu
  cu impact asupra finanțelor administrației publice,
  defalcate în funcție de rubricile principale de venituri și cheltuieli ▐, arătând modalitatea de realizare a ajustării în direcția atingerii
  obiectivelor bugetare
  pe termen mediu în comparație cu previziunile, în condițiile în care politicile rămân neschimbate. |
| --- | --- |

(c)

o descriere a politicilor prevăzute
  pe termen mediu
  cu impact asupra finanțelor administrației publice,
  defalcate în funcție de rubricile principale de venituri și cheltuieli ▐, arătând modalitatea de realizare a ajustării în direcția atingerii
  obiectivelor bugetare
  pe termen mediu în comparație cu previziunile, în condițiile în care politicile rămân neschimbate.

| (ca) | o evaluare a modalității probabile în care politicile prevăzute, menționate mai sus, vor afecta sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere impactul lor direct pe termen lung asupra finanțelor administrației publice. |
| --- | --- |

(ca)

o evaluare a modalității probabile în care politicile prevăzute, menționate mai sus, vor afecta sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere impactul lor direct pe termen lung asupra finanțelor administrației publice.

(3)   Proiecțiile adoptate în contextul cadrelor bugetare pe termen mediu se bazează pe previziuni macroeconomice și bugetare realiste, în conformitate cu capitolul III.

Articolul 9

Legea anuală a bugetului este compatibilă cu dispozițiile cadrului bugetar pe termen mediu. Mai exact, previziunile și prioritățile privind veniturile și cheltuielile care rezultă din cadrul bugetar pe termen mediu, menționat la articolul 8 alineatul (2), constituie baza pentru întocmirea bugetului anual. Orice abatere de la aceste dispoziții este
  explicată
  în mod corespunzător.

Articolul 9a

Prezenta directivă nu privează niciun guvern nou-ales într-un stat membru de dreptul de a-și actualiza cadrul bugetar pe termen mediu pentru a ilustra noile sale priorități politice, cu condiția ca statul membru respectiv să evidențieze diferențele față de cadrul bugetar pe termen mediu anterior.

CAPITOLUL VI

Transparența finanțelor publice și domeniul de aplicare exhaustiv al cadrelor bugetare

Articolul 10

Statele membre se asigură că toate măsurile luate pentru a se conforma capitolelor II, III și IV sunt consecvente și acoperă totalitatea subsectoarelor administrației publice. Acest lucru implică în special consecvența în ceea ce privește normele și procedurile contabile ▐ și integritatea sistemelor subiacente de colectare și prelucrare a datelor.

Articolul 11

(1)
     Statele membre instituie mecanisme adecvate de coordonare între subsectoarele administrației publice pentru a asigura o acoperire
  cuprinzătoare și
  consecventă a tuturor subsectoarelor administrației publice în ceea ce privește planificarea bugetară,
  normele bugetare numerice, specifice fiecărui stat membru, precum și
  elaborarea previziunilor bugetare și a planificării multianuale prevăzute în mod special în cadrul bugetar multianual.

▐

(2)
     În vederea promovării responsabilizării bugetare, responsabilitățile bugetare ale autorităților publice din diferite subsectoare ale administrației publice sunt clar stabilite.

Articolul 13

(1)   Toate
  organismele și fondurile administrației publice care nu sunt incluse în bugetele ordinare la nivel subsectorial sunt identificate și prezentate, împreună cu alte
  informații
  relevante, în cadrul proceselor bugetare
  anuale.
  Impactul lor combinat asupra soldurilor bugetelor generale și datoriilor publice este prezentat în cadrul proceselor bugetare anuale și al planurilor bugetare pe termen mediu.

(2)   Statele membre publică informații detaliate referitoare la impactul cheltuielilor fiscale asupra veniturilor.

(3)   Pentru toate subsectoarele administrației publice, statele membre publică informații
  relevante
  referitoare la datoriile contingente cu impact potențial major asupra bugetelor publice, inclusiv informații cu privire la garanțiile de stat, creditele neperformante și pasivele care rezultă din funcționarea societăților publice, inclusiv cuantumul pasivelor ▐.
  Statele membre publică, de asemenea, informații privind participațiile administrației publice în capitalul societăților publice și private cu sume semnificative din punct de vedere economic.

CAPITOLUL VII

Dispoziții finale

Articolul 14

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a dispozițiilor necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la 31 decembrie 2013. Acestea comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.
  Consiliul încurajează statele membre să elaboreze, în interes propriu și în interesul Uniunii, propriile lor tabele de
  corespondență
  care să ilustreze, în măsura posibilului, corespondența dintre
  prezenta directivă
  și măsurile de transpunere și să le facă publice
  .

(1a)
     
  Comisia pune la dispoziție un raport intermediar privind stadiul aplicării principalelor dispoziții din prezenta directivă pe baza informațiilor relevante din partea statelor membre, care este prezentat cel târziu la un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(1b)
     Atunci când statele membre le adoptă, aceste dispoziții conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de această trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 14a

(1)
     
  La cinci ani de la data transpunerii menționate la articolul 14 alineatul (1), Comisia publică un raport de evaluare a validității dispozițiilor prezentei directive.

(2)
     
  Raportul evaluează, printre altele, validitatea:

| (a) | cerințelor statistice pentru toate subsectoarele administrației publice; |
| --- | --- |

(a)

cerințelor statistice pentru toate subsectoarele administrației publice;

| (b) | elaborarea și eficacitatea normelor bugetare numerice din statele membre; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea și eficacitatea normelor bugetare numerice din statele membre;

| (c) | nivelul general de transparență al finanțelor publice din statele membre. |
| --- | --- |

(c)

nivelul general de transparență al finanțelor publice din statele membre.

(3)
     
  Comisia efectuează cel târziu până la sfârșitul anului 2012 o evaluare a validității Standardelor internaționale de contabilitate pentru sectorul public pentru statele membre.

Articolul 15

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 16

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la,

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C, ....

1

(2)  JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

3

(4)  JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

4

(5)  JO L 310, 30.11.1996, p. 1.

5

(6)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

6

(7)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

7

(8)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

8

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/111

---

Joi, 23 iunie 2011Supravegherea bugetară în zona euro ***I

P7_TA(2011)0290

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) (1)

2012/C 390 E/20

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0180/2011).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 23 iunie 2011REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul (121) alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene

   (1)

  ,

după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Statele membre a căror monedă este euro au o responsabilitate și un interes deosebit să aplice politici economice care promovează buna funcționare a uniunii economice și monetare și să evite politicile care pun în pericol această uniune. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre a căror monedă este euro au o responsabilitate și un interes deosebit să aplice politici economice care promovează buna funcționare a uniunii economice și monetare și să evite politicile care pun în pericol această uniune.

| (2) | Tratatul
  privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  permite adoptarea de măsuri specifice în zona euro, în plus față de cele aplicabile tuturor statelor membre, în vederea asigurării unei bune funcționări a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(2)

Tratatul
  privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  permite adoptarea de măsuri specifice în zona euro, în plus față de cele aplicabile tuturor statelor membre, în vederea asigurării unei bune funcționări a uniunii economice și monetare.

| (2a) | Experiența acumulată în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare și erorile comise în această perioadă au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o asumare mai puternică la nivel național a normelor și a politicilor convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale. |
| --- | --- |

(2a)

Experiența acumulată în primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare și erorile comise în această perioadă au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o asumare mai puternică la nivel național a normelor și a politicilor convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale.

| (2b) | Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitului public excesiv (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, o reglementare și supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic. |
| --- | --- |

(2b)

Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitului public excesiv (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, o reglementare și supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic.

| (2c) | Pactul de stabilitate și de creștere și cadrul complet de guvernanță economică ar trebui să completeze și să fie compatibile cu o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Conexiunile dintre diferitele elemente nu ar trebui să justifice derogări de la dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(2c)

Pactul de stabilitate și de creștere și cadrul complet de guvernanță economică ar trebui să completeze și să fie compatibile cu o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Conexiunile dintre diferitele elemente nu ar trebui să justifice derogări de la dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (2d) | Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

(2d)

Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale.

| (2e) | Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un element al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(2e)

Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice ar trebui considerate un element al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare.

| (2f) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai important de coordonare în cadrul procedurilor de supraveghere consolidată, în principal în ceea ce privește evaluările, monitorizările, misiunile la fața locului, recomandările și avertismentele care privesc un anumit stat membru. |
| --- | --- |

(2f)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai important de coordonare în cadrul procedurilor de supraveghere consolidată, în principal în ceea ce privește evaluările, monitorizările, misiunile la fața locului, recomandările și avertismentele care privesc un anumit stat membru.

| (2g) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele. În special, rolul Consiliului ar trebui să fie limitat în deciziile privind sancțiunile, iar în Consiliu ar trebui aplicat votul cu majoritate calificată inversată. |
| --- | --- |

(2g)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele. În special, rolul Consiliului ar trebui să fie limitat în deciziile privind sancțiunile, iar în Consiliu ar trebui aplicat votul cu majoritate calificată inversată.

| (2h) | Ar putea fi stabilit un dialog economic cu Parlamentul European, permițând Comisiei să își facă publice analizele, iar Președintelui Consiliului, Comisiei și, după caz, Președintelui Consiliului European sau Președintelui Eurogrupului să se angajeze în discuții. O astfel de dezbatere publică ar putea permite desfășurarea unor discuții cu privire la efectele colaterale ale deciziilor naționale și exercitarea unei presiuni publice inter pares. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de deciziile adoptate de Consiliu în conformitate cu articolele 3, 4 și 5 din prezentul regulament să participe la un schimb de opinii. |
| --- | --- |

(2h)

Ar putea fi stabilit un dialog economic cu Parlamentul European, permițând Comisiei să își facă publice analizele, iar Președintelui Consiliului, Comisiei și, după caz, Președintelui Consiliului European sau Președintelui Eurogrupului să se angajeze în discuții. O astfel de dezbatere publică ar putea permite desfășurarea unor discuții cu privire la efectele colaterale ale deciziilor naționale și exercitarea unei presiuni publice inter pares. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de deciziile adoptate de Consiliu în conformitate cu articolele 3, 4 și 5 din prezentul regulament să participe la un schimb de opinii.

| (3) | În vederea eficientizării aplicării supravegherii bugetare în zona euro sunt necesare sancțiuni suplimentare. Aceste sancțiuni trebuie să consolideze credibilitatea cadrului de supraveghere bugetară din Uniune. |
| --- | --- |

(3)

În vederea eficientizării aplicării supravegherii bugetare în zona euro sunt necesare sancțiuni suplimentare. Aceste sancțiuni trebuie să consolideze credibilitatea cadrului de supraveghere bugetară din Uniune.

| (4) | Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să asigure mecanisme echitabile, aplicabile în timp util, graduate și eficiente de asigurare a respectării componentei preventive și a componentei corective din Pactul de stabilitate și de creștere, și în special a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (3) și a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
  , în cazurile în care respectarea disciplinei bugetare este examinată pe baza criteriului deficitului public și al criteriului datoriei publice

   (4). |
| --- | --- |

(4)

Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să asigure mecanisme echitabile, aplicabile în timp util, graduate și eficiente de asigurare a respectării componentei preventive și a componentei corective din Pactul de stabilitate și de creștere, și în special a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (3) și a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
  , în cazurile în care respectarea disciplinei bugetare este examinată pe baza criteriului deficitului public și al criteriului datoriei publice

   (4).

| (5) | Sancțiunile aplicabile
  , în temeiul prezentului regulament,
  statelor membre a căror monedă este euro în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere
  ar trebui să stimuleze
  statele membre
  să realizeze ajustarea la obiectivul bugetar pe termen mediu și menținerea acestuia
  . |
| --- | --- |

(5)

Sancțiunile aplicabile
  , în temeiul prezentului regulament,
  statelor membre a căror monedă este euro în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere
  ar trebui să stimuleze
  statele membre
  să realizeze ajustarea la obiectivul bugetar pe termen mediu și menținerea acestuia
  .

| (5a) | Pentru a descuraja prezentarea, în mod intenționat sau din neglijență gravă, de date eronate privind deficitul public și datoria publică, aceste date reprezentând un factor esențial pentru coordonarea politicilor economice în Uniunea Europeană, statului membru care se face responsabil de o astfel de prezentare de date eronate ar trebui să i se aplice o amendă. |
| --- | --- |

(5a)

Pentru a descuraja prezentarea, în mod intenționat sau din neglijență gravă, de date eronate privind deficitul public și datoria publică, aceste date reprezentând un factor esențial pentru coordonarea politicilor economice în Uniunea Europeană, statului membru care se face responsabil de o astfel de prezentare de date eronate ar trebui să i se aplice o amendă.

| (6) | Pentru a completa normele de calculare a amenzilor aplicate în cazuri de manipulare a datelor statistice, precum și normele privind procedurile care trebuie urmate de Comisie în vederea anchetării unor astfel de acțiuni, Comisiei ar trebui să i se delege, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, competența de a adopta acte în care să se stabilească criterii detaliate de stabilire a cuantumului amenzilor și de desfășurare a anchetelor sale. Este deosebit de important ca, în cadrul activității sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. La pregătirea și redactarea actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a completa normele de calculare a amenzilor aplicate în cazuri de manipulare a datelor statistice, precum și normele privind procedurile care trebuie urmate de Comisie în vederea anchetării unor astfel de acțiuni, Comisiei ar trebui să i se delege, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, competența de a adopta acte în care să se stabilească criterii detaliate de stabilire a cuantumului amenzilor și de desfășurare a anchetelor sale. Este deosebit de important ca, în cadrul activității sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. La pregătirea și redactarea actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (7) | În cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere,
  ajustarea la obiectivul bugetar pe termen mediu și respectarea acestuia ar trebui asigurată printr-o obligație
  temporară de a constitui un depozit purtător de dobândă impusă statului membru a cărui monedă este euro și a cărui consolidare bugetară nu progresează în mod satisfăcător. Acest depozit ar trebui constituit atunci când ▐ un stat membru
  , chiar cu un deficit inferior valorii de referință de 3 % din PIB, deviază semnificativ de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată pentru atingerea acestui obiectiv și nu reușește să corecteze devierea
  . |
| --- | --- |

(7)

În cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere,
  ajustarea la obiectivul bugetar pe termen mediu și respectarea acestuia ar trebui asigurată printr-o obligație
  temporară de a constitui un depozit purtător de dobândă impusă statului membru a cărui monedă este euro și a cărui consolidare bugetară nu progresează în mod satisfăcător. Acest depozit ar trebui constituit atunci când ▐ un stat membru
  , chiar cu un deficit inferior valorii de referință de 3 % din PIB, deviază semnificativ de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată pentru atingerea acestui obiectiv și nu reușește să corecteze devierea
  .

| (8) | Depozitul purtător de dobândă impus ar trebui returnat statului membru vizat, împreună cu dobânda acumulată, de îndată ce Consiliul a ajuns la concluzia că s-a pus capăt situației care a dat naștere obligației de a constitui depozitul respectiv. |
| --- | --- |

(8)

Depozitul purtător de dobândă impus ar trebui returnat statului membru vizat, împreună cu dobânda acumulată, de îndată ce Consiliul a ajuns la concluzia că s-a pus capăt situației care a dat naștere obligației de a constitui depozitul respectiv.

| (9) | În cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere, sancțiunile pentru statele membre a căror monedă este euro ar trebui să ia forma unei obligații de a constitui un depozit nepurtător de dobândă legat de o decizie a Consiliului prin care se stabilește existența unui deficit excesiv
  , în cazul în care un depozit purtător de dobândă a fost deja impus statului membru vizat în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere sau, în cazuri de nerespectare deosebit de gravă a obligațiilor legale de politică bugetară stabilite în Pactul de stabilitate și de creștere,
  a unei obligații de a plăti o amendă dacă nu se respectă recomandarea Consiliului de a corecta deficitul public excesiv. ▐ |
| --- | --- |

(9)

În cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere, sancțiunile pentru statele membre a căror monedă este euro ar trebui să ia forma unei obligații de a constitui un depozit nepurtător de dobândă legat de o decizie a Consiliului prin care se stabilește existența unui deficit excesiv
  , în cazul în care un depozit purtător de dobândă a fost deja impus statului membru vizat în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere sau, în cazuri de nerespectare deosebit de gravă a obligațiilor legale de politică bugetară stabilite în Pactul de stabilitate și de creștere,
  a unei obligații de a plăti o amendă dacă nu se respectă recomandarea Consiliului de a corecta deficitul public excesiv. ▐

| (9a) | Pentru a evita aplicarea retroactivă a sancțiunilor din cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere prevăzute de prezentul regulament, respectivele sancțiuni ar trebui să se aplice, în orice caz, numai în legătură cu recomandările relevante adoptate de Consiliu în temeiul articolului 6 alineatul (2) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 după intrarea în vigoare a prezentului regulament. În mod similar, pentru a evita aplicarea retroactivă a sancțiunilor din cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere prevăzute de prezentul regulament, respectivele măsuri ar trebui să se aplice, în orice caz, numai în legătură cu recomandările relevante și deciziile de corectare a unui deficit public excesiv adoptate de Consiliu după intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(9a)

Pentru a evita aplicarea retroactivă a sancțiunilor din cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere prevăzute de prezentul regulament, respectivele sancțiuni ar trebui să se aplice, în orice caz, numai în legătură cu recomandările relevante adoptate de Consiliu în temeiul articolului 6 alineatul (2) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 după intrarea în vigoare a prezentului regulament. În mod similar, pentru a evita aplicarea retroactivă a sancțiunilor din cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere prevăzute de prezentul regulament, respectivele măsuri ar trebui să se aplice, în orice caz, numai în legătură cu recomandările relevante și deciziile de corectare a unui deficit public excesiv adoptate de Consiliu după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

| (10) | Valoarea depozitului purtător de dobândă, a depozitului nepurtător de dobândă și a amenzii prevăzute în prezentul regulament trebuie stabilite astfel încât să permită o graduare
  justă
  a sancțiunilor în cadrul componentei preventive și al celei corective a Pactului de stabilitate și creștere și să motiveze suficient statele membre a căror monedă este euro să respecte cadrul bugetar al Uniunii. Amenda impusă, legată de articolul 126 alineatul (11) din tratat în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (5) se compune dintr-o componentă fixă egală cu 0,2 % din PIB și o componentă variabilă. Astfel, graduarea și tratamentul echitabil al statelor membre sunt asigurate dacă depozitul purtător de dobândă, depozitul nepurtător de dobândă și amenda prevăzute în prezentul regulament sunt egale cu 0,2 % din PIB, valoarea componentei fixe a amenzii legate de articolul 126 alineatul (11) din tratat. |
| --- | --- |

(10)

Valoarea depozitului purtător de dobândă, a depozitului nepurtător de dobândă și a amenzii prevăzute în prezentul regulament trebuie stabilite astfel încât să permită o graduare
  justă
  a sancțiunilor în cadrul componentei preventive și al celei corective a Pactului de stabilitate și creștere și să motiveze suficient statele membre a căror monedă este euro să respecte cadrul bugetar al Uniunii. Amenda impusă, legată de articolul 126 alineatul (11) din tratat în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (5) se compune dintr-o componentă fixă egală cu 0,2 % din PIB și o componentă variabilă. Astfel, graduarea și tratamentul echitabil al statelor membre sunt asigurate dacă depozitul purtător de dobândă, depozitul nepurtător de dobândă și amenda prevăzute în prezentul regulament sunt egale cu 0,2 % din PIB, valoarea componentei fixe a amenzii legate de articolul 126 alineatul (11) din tratat.

| (10a) | Comisia ar trebui, de asemenea, să poată recomanda reducerea valorii sancțiunii sau anularea acesteia în virtutea unor circumstanțe economice excepționale. |
| --- | --- |

(10a)

Comisia ar trebui, de asemenea, să poată recomanda reducerea valorii sancțiunii sau anularea acesteia în virtutea unor circumstanțe economice excepționale.

| (11) | Consiliul ar trebui să aibă posibilitatea de a reduce sau de a anula sancțiunile impuse statelor membre a căror monedă este euro pe baza unei
  recomandări
  a Comisiei formulată în urma unei cereri motivate a statului membru vizat. În cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de
  a recomanda
  reducerea valorii sancțiunii sau anularea acesteia în circumstanțe economice excepționale. |
| --- | --- |

(11)

Consiliul ar trebui să aibă posibilitatea de a reduce sau de a anula sancțiunile impuse statelor membre a căror monedă este euro pe baza unei
  recomandări
  a Comisiei formulată în urma unei cereri motivate a statului membru vizat. În cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de
  a recomanda
  reducerea valorii sancțiunii sau anularea acesteia în circumstanțe economice excepționale.

| (12) | Depozitul nepurtător de dobândă ar trebui eliberat după corectarea deficitului excesiv, în timp ce dobânda acestuia și amenzile colectate ar trebui
  alocate mecanismelor de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară create de
  statele membre a căror monedă este euro
  în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu
  . |
| --- | --- |

(12)

Depozitul nepurtător de dobândă ar trebui eliberat după corectarea deficitului excesiv, în timp ce dobânda acestuia și amenzile colectate ar trebui
  alocate mecanismelor de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară create de
  statele membre a căror monedă este euro
  în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu
  .

| (13) | Competența de adoptare a deciziilor individuale de aplicare a mecanismelor de sancționare prevăzute în prezentul regulament ar trebui să îi revină Consiliului. În cadrul procesului de coordonare a politicilor economice ale statelor membre desfășurat de Consiliu conform articolului 121 alineatul (1) din
  TFUE
  , aceste decizii individuale reprezintă o continuare inerentă a măsurilor adoptate de Consiliu în conformitate cu articolele 121 și 126 din
  TFUE
  și cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(13)

Competența de adoptare a deciziilor individuale de aplicare a mecanismelor de sancționare prevăzute în prezentul regulament ar trebui să îi revină Consiliului. În cadrul procesului de coordonare a politicilor economice ale statelor membre desfășurat de Consiliu conform articolului 121 alineatul (1) din
  TFUE
  , aceste decizii individuale reprezintă o continuare inerentă a măsurilor adoptate de Consiliu în conformitate cu articolele 121 și 126 din
  TFUE
  și cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (14) | Deoarece prezentul regulament prevede norme generale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 și a Regulamentului (CE) nr. 1467/97, se impune adoptarea sa în conformitate cu procedura legislativă ordinară menționată la articolul 121 alineatul (6) din tratat. |
| --- | --- |

(14)

Deoarece prezentul regulament prevede norme generale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 și a Regulamentului (CE) nr. 1467/97, se impune adoptarea sa în conformitate cu procedura legislativă ordinară menționată la articolul 121 alineatul (6) din tratat.

| (15) | Deoarece obiectivul creării unui mecanism de sancțiuni uniforme nu poate fi atins de o manieră corespunzătoare la nivelul statelor membre, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(15)

Deoarece obiectivul creării unui mecanism de sancțiuni uniforme nu poate fi atins de o manieră corespunzătoare la nivelul statelor membre, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (15a) | Pentru a asigura un dialog permanent cu statele membre care urmăresc să realizeze obiectivele prezentului regulament, Comisia ar trebui să efectueze misiuni de supraveghere. |
| --- | --- |

(15a)

Pentru a asigura un dialog permanent cu statele membre care urmăresc să realizeze obiectivele prezentului regulament, Comisia ar trebui să efectueze misiuni de supraveghere.

| (15b) | La intervale regulate, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare extinsă a sistemului de guvernanță economică, în special a eficacității și a adecvării sancțiunilor. Evaluările ar trebui completate de propuneri pertinente, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(15b)

La intervale regulate, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare extinsă a sistemului de guvernanță economică, în special a eficacității și a adecvării sancțiunilor. Evaluările ar trebui completate de propuneri pertinente, dacă este necesar.

| (15c) | Atunci când pune în aplicare prezentul regulament, Comisia ar trebui să țină seama de situația economică de la momentul respectiv din statele membre vizate, |
| --- | --- |

(15c)

Atunci când pune în aplicare prezentul regulament, Comisia ar trebui să țină seama de situația economică de la momentul respectiv din statele membre vizate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Obiect

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește un sistem de sancțiuni pentru o mai bună aplicare a componentei preventive și a componentei corective a Pactului de stabilitate și creștere în zona euro.

(2)   Prezentul regulament se aplică statelor membre a căror monedă este euro.

CAPITOLUL Ia

Dialogul economic

Articolul 1a

Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și responsabilizare, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate invita Comisia, pe Președintele Consiliului și, după caz, pe Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta deciziile adoptate în temeiul articolelor 3,4 și 5 din prezentul regulament.

Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de deciziile în cauză să participe la un schimb de opinii.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| 1. | „componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere” înseamnă sistemul de supraveghere multilaterală organizat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997; |
| --- | --- |

1.

„componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere” înseamnă sistemul de supraveghere multilaterală organizat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997;

| 2. | „componenta corectivă a Pactului de stabilitate și de creștere” înseamnă procedura de
  evitare
  a deficitului excesiv al statelor membre reglementată în conformitate cu articolul 126 din tratat și cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97 din 7 iulie 1997; |
| --- | --- |

2.

„componenta corectivă a Pactului de stabilitate și de creștere” înseamnă procedura de
  evitare
  a deficitului excesiv al statelor membre reglementată în conformitate cu articolul 126 din tratat și cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97 din 7 iulie 1997;

| 3. | „circumstanțe economice excepționale” înseamnă circumstanțe în care un deficit public excesiv care depășește valoarea de referință este considerat excepțional în sensul articolului 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din tratat și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

3.

„circumstanțe economice excepționale” înseamnă circumstanțe în care un deficit public excesiv care depășește valoarea de referință este considerat excepțional în sensul articolului 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din tratat și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

CAPITOLUL II

Sancțiuni în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere

Articolul 3

Depozite purtătoare de dobândă

(1)   În cazul în care Consiliul
  adoptă o decizie prin care stabilește că un
  stat membru
  nu a luat măsuri în urma recomandării Consiliului menționate la articolul 6 alineatul (2) paragraful al doilea
  din Regulamentul (CE) nr. 1466/97,
  Comisia recomandă Consiliului, în termen de 20 de zile de la adoptarea recomandării Consiliului, să impună
  constituirea unui depozit purtător de dobândă. Se consideră că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, prin majoritate calificată, să respingă
  recomandarea
  în termen de maximum zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. Consiliul poate modifica
  recomandarea Comisiei, hotărând cu majoritate calificată
  .

(2)   Depozitul purtător de dobândă
  recomandat
  de Comisie reprezintă 0,2 % din produsul intern brut (PIB) al statului membru în cauză în anul precedent.

▐

(4)   Prin derogare ▐, Comisia poate
  recomanda
  reducerea valorii depozitului purtător de dobândă sau anularea acestuia, pe baza unei cereri motivate din partea statului membru vizat, adresată Comisiei în termen de
  10
  zile de la adoptarea recomandării Consiliului menționate la alineatul (1).

(4a)
     
  Depozitul poartă o dobândă a cărai rată reflectă riscul de credit al Comisiei și perioada de investiții vizată.

(5)   Dacă situația care a dat naștere recomandării menționate la alineatul (1) nu mai există, Consiliul, în baza unei
  recomandări
  a Comisiei, decide returnarea depozitului și a dobânzii acumulate statului membru în cauză. Consiliul poate modifica
  recomandarea Comisiei, hotărând cu majoritate calificată
  .

CAPITOLUL III

Sancțiuni în cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere

Articolul 4

Depozite nepurtătoare de dobândă

(1)   În cazul în care, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, Consiliul decide că există un deficit excesiv într-un stat membru
  care a constituit la Comisie un depozit purtător de dobândă în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) sau în cazul căruia s-a constatat o nerespectare deosebit de gravă a obligațiilor legale în materie de politică bugetară stabilite în Pactul de stabilitate și de creștere, Comisia recomandă Consiliului, în termen de 20 de zile de la adoptarea deciziei Consiliului, să impună
  constituirea unui depozit nepurtător de dobândă. Se consideră că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, prin majoritate calificată, să respingă
  recomandarea
  în termen de
  10
  zile de la adoptarea sa de către Comisie. Consiliul poate modifica
  recomandarea Comisiei, hotărând cu majoritate calificată
  .

(2)   Depozitul nepurtător de dobândă
  recomandat
  de Comisie reprezintă 0,2 % din PIB-ul statului membru în cauză în anul precedent.

▐

(4)   Prin derogare ▐, Comisia poate
  recomanda
  reducerea valorii depozitului nepurtător de dobândă sau anularea acestuia, justificată de existența unor circumstanțe economice excepționale sau pe baza unei cereri motivate din partea statului membru vizat, adresată Comisiei în termen de
  10
  zile de la adoptarea deciziei Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat.

(4a)
     
  Depozitul se constituie la Comisie. În cazul în care statul membru a constituit la Comisie un depozit purtător de dobândă în conformitate cu articolul 3, acest depozit se convertește într-un depozit nepurtător de dobândă.

Dacă valoarea depozitului purtător de dobândă constituit anterior și a dobânzii acumulate depășește valoarea depozitului nepurtător de dobândă impus, diferența se returnează statului membru.

Dacă valoarea depozitului nepurtător de dobândă impus depășește valoarea depozitului purtător de dobândă constituit anterior și a dobânzii acumulate a acestuia, statul membru adaugă diferența în momentul constituirii depozitului nepurtător de dobândă.

Articolul 5

Amenzi

(1)   
  În termen de 20 de zile de la adoptarea de către Consiliu,
  în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din
  TFUE, a unei decizii de constatare a faptului că
  statul membru
  în cauză
  nu a întreprins acțiuni eficace
  în vederea corectării deficitului excesiv, Comisia recomandă Consiliului să se aplice
  o amendă. Se consideră că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, prin majoritate calificată, să respingă
  recomandarea
  în termen de
  10
  zile de la adoptarea sa de către Comisie. Consiliul poate modifica
  recomandarea Comisiei, hotărând cu majoritate calificată
  .

(2)   Amenda
  recomandată
  de Comisie reprezintă 0,2 % din PIB-ul statului membru în cauză în anul precedent.

▐

(4)   Prin derogare ▐, Comisia poate
  recomanda
  reducerea valorii amenzii sau anularea acesteia, justificată de existența unor circumstanțe economice excepționale sau pe baza unei cereri motivate din partea statului membru vizat, adresată Comisiei în termen de
  10
  zile de la adoptarea deciziei Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din
  TFUE
  .

(4a)
     
  În cazul în care statul membru a constituit la Comisie un depozit nepurtător de dobândă, în conformitate cu articolul 4, acest depozit se convertește în amendă.

Dacă valoarea depozitului nepurtător de dobândă constituit anterior depășește valoarea amenzii impuse, diferența se returnează statului membru.

Dacă valoarea amenzii impuse depășește valoare depozitului nepurtător de dobândă constituit anterior sau dacă nu a fost constituit anterior un depozit nepurtător de dobândă, statul membru adaugă diferența în momentul plătirii amenzii.

Articolul 6

Returnarea depozitelor nepurtătoare de dobândă

Dacă, în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, Consiliul hotărăște abrogarea unora sau a tuturor deciziilor sale, depozitele nepurtătoare de dobândă constituite la Comisie de un stat membru se returnează statului membru respectiv.

Articolul 6a

Sancționarea actelor de manipulare a datelor statistice

(1)
     
  În baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul poate decide aplicarea unei amenzi unui stat membru care prezintă, în mod intenționat sau din neglijență gravă, date eronate privind deficitul și datoria care sunt pertinente pentru aplicarea articolelor 121 și 126 din tratat și a protocolului (nr. 12) anexat la acesta.

(2)
     
  Amenda menționată la alineatul (1) este eficace, disuasivă și proporțională cu natura, gravitatea și durata încălcării. Cuantumul amenzii nu depășește 0,2 % din PIB.

(3)
     
  Comisia poate întreprinde orice anchete necesare pentru a determina dacă a avut loc sau nu încălcarea menționată la alineatul (1). Comisia poate decide să demareze o anchetă în cazul în care constată că există indicii puternice privind posibila existență a unor fapte care pot constitui o încălcare în sensul alineatului (1). Comisia anchetează încălcările presupuse ținând seama de eventualele observații prezentate de statul membru care face obiectul anchetei. Pentru a-și îndeplini sarcinile, Comisia poate solicita statului membru care face obiectul anchetei să prezinte informații, poate efectua inspecții la fața locului și poate avea acces la conturile tuturor entităților guvernamentale de la nivel central, de stat și local, precum și la conturile de asigurări sociale. În cazul în care legislația națională a statului membru care face obiectul anchetei o impune, se solicită autorizarea unei autorități judiciare înainte de demararea unei anchete la fața locului.

După finalizarea anchetei și înainte de a prezenta Consiliului orice propunere, Comisia acordă statului membru care face obiectul anchetei posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere asupra chestiunii în cauză. Comisia își fundamentează propunerea prezentată Consiliului exclusiv pe faptele cu privire la care statul membru în cauză a avut posibilitatea să își expună observațiile.

Drepturile la apărare ale statului membru care face obiectul anchetei sunt pe deplin respectate pe parcursul acesteia.

(4)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul -8a în ceea ce privește: (a) criteriile detaliate pentru calcularea cuantumului amenzii; (b) normele detaliate privind procedura de desfășurare a anchetelor menționate la alineatul (3), măsurile conexe și raportarea cu privire la anchete, precum și normele de procedură detaliate al căror scop este garantarea dreptului la apărare, de acces la dosar, la reprezentare juridică, la confidențialitate, precum și a unor dispoziții temporale și a colectării amenzilor.

(5)
     
  Curtea de Justiție are competența deplină de a reexamina deciziile prin care Consiliul stabilește amenzi în conformitate cu alineatul (1). Aceasta poate anula, reduce sau majora amenda.

Articolul 6b

Amenzile aplicate în temeiul articolelor 3-6a au caracter administrativ.

Articolul 7

Distribuirea dobânzilor și amenzilor

Dobânda acumulată de Comisie la depozitele constituite în conformitate cu articolul 4 și amenzile colectate în conformitate cu
  articolele 5 și 6a
  constituie „alte venituri”, conform articolului 311 din tratat, și
  se alocă Fondului european de stabilitate financiară
  .
  Până în momentul creării de către statele membre a căror monedă este euro a unui alt mecanism de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară în vederea asigurării stabilității zonei euro în ansamblu, dobânzile și amenzile se alocă mecanismului menționat anterior.

CAPITOLUL IV

Dispoziții generale

Articolul -8

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 6a este conferită Comisiei pentru o perioadă de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade.

(3)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționate la articolul 6a. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte a doua zi de la publicarea deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6a intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea respectivului act Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestei perioade, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că au decis să nu formuleze obiecțiuni. La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, acest termen se prelungește cu două luni.

Articolul 8

Votul în cadrul Consiliului

Pentru măsurile menționate la articolele 3-5, votează numai acei membri ai Consiliului care reprezintă state membre a căror monedă este euro, iar Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Majoritatea calificată a membrilor Consiliului menționați în paragraful anterior se definește în conformitate cu
  articolul 238 alineatul (3) litera (b)
  din tratat.

Articolul 8a

Revizuirea

(1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament.

Raportul evaluează, printre altele:

| (a) | eficacitatea prezentului regulament, inclusiv posibilitatea de a permite Consiliului și Comisiei să întreprindă măsuri pentru a aborda situații ce riscă să pună în pericol buna funcționare a uniunii monetare; |
| --- | --- |

(a)

eficacitatea prezentului regulament, inclusiv posibilitatea de a permite Consiliului și Comisiei să întreprindă măsuri pentru a aborda situații ce riscă să pună în pericol buna funcționare a uniunii monetare;

| (b) | progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu TFUE. |
| --- | --- |

(b)

progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu TFUE.

(2)
     
  Raportul este însoțit, după caz, de o propunere în vederea modificării prezentului regulament.

(3)
     
  Raportul se transmite mai departe Parlamentului European și Consiliului.

(4)
     
  Înainte de sfârșitul anului 2011, Comisia prezintă Consiliului și Parlamentului European un raport referitor la posibilitatea de a fi introduse titluri de valoare europene.

Articolul 9

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a [xx] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre, în conformitate cu tratatele.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

1

(2)  JO C ...

2

(3)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

3

(4)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

4

(5)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

5

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/121

---

Joi, 23 iunie 2011Consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice ***I

P7_TA(2011)0291

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) (1)

2012/C 390 E/21

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0178/2011).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 23 iunie 2011REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene

   (1),

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune, prevăzută în
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , ar trebui să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți. |
| --- | --- |

(1)

Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune, prevăzută în
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , ar trebui să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți.

| (2) | Pactul de stabilitate și de creștere a constat inițial în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (2), Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (3) și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și de creștere (4). Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 și, respectiv Regulamentul (CE) nr. 1056/2005. Mai mult, la 20 martie 2005 s-a adoptat raportul Consiliului privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere”. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și de creștere a constat inițial în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (2), Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (3) și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și de creștere (4). Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 și, respectiv Regulamentul (CE) nr. 1056/2005. Mai mult, la 20 martie 2005 s-a adoptat raportul Consiliului privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere”.

| (3) | Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile fondate pe stabilitatea financiară
  , sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței
  de muncă. |
| --- | --- |

(3)

Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile fondate pe stabilitatea financiară
  , sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței
  de muncă.

| (4) | Componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere cere statelor membre atingerea și menținerea unui obiectiv bugetar pe termen mediu și prezentarea unui program de stabilitate și de convergență în acest sens. |
| --- | --- |

(4)

Componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere cere statelor membre atingerea și menținerea unui obiectiv bugetar pe termen mediu și prezentarea unui program de stabilitate și de convergență în acest sens.

| (4a) | Forme de supraveghere mai stricte, care să asigure respectarea de către statele membre a cadrului de coordonare bugetară a Uniunii, ar fi benefice pentru componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(4a)

Forme de supraveghere mai stricte, care să asigure respectarea de către statele membre a cadrului de coordonare bugetară a Uniunii, ar fi benefice pentru componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (5) | Conținutul programelor de stabilitate și de convergență, precum și
  procedura
  de analiză a acestora ar trebui
  dezvoltate în continuare, atât la nivel național, cât și nivelul Uniunii,
  în lumina experienței dobândite din implementarea Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

Conținutul programelor de stabilitate și de convergență, precum și
  procedura
  de analiză a acestora ar trebui
  dezvoltate în continuare, atât la nivel național, cât și nivelul Uniunii,
  în lumina experienței dobândite din implementarea Pactului de stabilitate și de creștere.

| (5a) | Obiectivele bugetare din cadrul programelor de stabilitate și de convergență ar trebui să ia în considerare în mod explicit măsurile adoptate în conformitate cu orientările generale de politică economică, cu orientările privind politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și ale Uniunii și, în general, cu programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5a)

Obiectivele bugetare din cadrul programelor de stabilitate și de convergență ar trebui să ia în considerare în mod explicit măsurile adoptate în conformitate cu orientările generale de politică economică, cu orientările privind politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și ale Uniunii și, în general, cu programele naționale de reformă.

| (5b) | Transmiterea și evaluarea programelor de stabilitate și de convergență ar trebui să aibă loc înainte de adoptarea deciziilor-cheie cu privire la bugetele naționale pentru anii următori. Prin urmare, ar trebui stabilit un termen-limită specific pentru transmiterea programelor de stabilitate și de convergență. Având în vedere caracterul specific al exercițiului bugetar în Regatul Unit, ar trebui stabilite dispoziții speciale privind data de transmitere a programelor de convergență ale acestei țări. |
| --- | --- |

(5b)

Transmiterea și evaluarea programelor de stabilitate și de convergență ar trebui să aibă loc înainte de adoptarea deciziilor-cheie cu privire la bugetele naționale pentru anii următori. Prin urmare, ar trebui stabilit un termen-limită specific pentru transmiterea programelor de stabilitate și de convergență. Având în vedere caracterul specific al exercițiului bugetar în Regatul Unit, ar trebui stabilite dispoziții speciale privind data de transmitere a programelor de convergență ale acestei țări.

| (5c) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele. |
| --- | --- |

(5c)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele.

| (5d) | Experiența acumulată și greșelile din primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o asumare mai puternică la nivel național a normelor și politicilor convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale. |
| --- | --- |

(5d)

Experiența acumulată și greșelile din primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o asumare mai puternică la nivel național a normelor și politicilor convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale.

| (5e) | Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, o reglementare și o supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic. |
| --- | --- |

(5e)

Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, o reglementare și o supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic.

| (5f) | Pactul de stabilitate și de creștere și cadrul complet de guvernanță economică ar trebui să completeze și să sprijine strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Conexiunile dintre diferitele elemente nu ar trebui să justifice acordarea de derogări de la dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5f)

Pactul de stabilitate și de creștere și cadrul complet de guvernanță economică ar trebui să completeze și să sprijine strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă. Conexiunile dintre diferitele elemente nu ar trebui să justifice acordarea de derogări de la dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (5g) | Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea adresată de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) și cu articolul 10 alineatul (2) să participe la un schimb de opinii. |
| --- | --- |

(5g)

Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea adresată de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) și cu articolul 10 alineatul (2) să participe la un schimb de opinii.

| (5h) | Programele de stabilitate sau de convergență și programele naționale de reformă ar trebui să fie pregătite în mod coerent, iar termenul lor de prezentare ar trebui coordonat. Programele ar trebui transmise Consiliului și Comisiei și ar trebui făcute publice. |
| --- | --- |

(5h)

Programele de stabilitate sau de convergență și programele naționale de reformă ar trebui să fie pregătite în mod coerent, iar termenul lor de prezentare ar trebui coordonat. Programele ar trebui transmise Consiliului și Comisiei și ar trebui făcute publice.

| (5i) | În cadrul semestrului european, ciclul de supraveghere și coordonare a politicilor debutează la începutul anului cu o revizuire orizontală în cadrul căreia Consiliul European, pe baza contribuțiilor Comisiei și Consiliului, identifică principalele provocări cu care se confruntă Uniunea și zona euro și oferă orientări strategice cu privire la politici. La începutul ciclului anual de supraveghere are loc o dezbatere în Parlamentul European, cu suficient timp înainte de dezbaterea din cadrul Consiliului European. Statele membre au obligația să ia în considerare orientările orizontale din partea Consiliului European în momentul elaborării programelor lor de stabilitate sau de convergență și a programelor lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5i)

În cadrul semestrului european, ciclul de supraveghere și coordonare a politicilor debutează la începutul anului cu o revizuire orizontală în cadrul căreia Consiliul European, pe baza contribuțiilor Comisiei și Consiliului, identifică principalele provocări cu care se confruntă Uniunea și zona euro și oferă orientări strategice cu privire la politici. La începutul ciclului anual de supraveghere are loc o dezbatere în Parlamentul European, cu suficient timp înainte de dezbaterea din cadrul Consiliului European. Statele membre au obligația să ia în considerare orientările orizontale din partea Consiliului European în momentul elaborării programelor lor de stabilitate sau de convergență și a programelor lor naționale de reformă.

| (5j) | Pentru a spori la nivel național nivelul de adeziune la Pactul de stabilitate și de creștere, cadrele bugetare naționale ar trebui să fie aliniate la obiectivele de supraveghere multilaterală în Uniune, în special cu semestrul european. |
| --- | --- |

(5j)

Pentru a spori la nivel național nivelul de adeziune la Pactul de stabilitate și de creștere, cadrele bugetare naționale ar trebui să fie aliniate la obiectivele de supraveghere multilaterală în Uniune, în special cu semestrul european.

| (5k) | În conformitate cu dispozițiile juridice și politice ale fiecărui stat membru, parlamentele naționale ar trebui să fie implicate în mod adecvat în realizarea acțiunilor prevăzute în cadrul semestrului și în pregătirea programelor de stabilitate, a programelor de convergență și a programelor naționale de reformă pentru a spori transparența, nivelul de adeziune și răspunderea pentru deciziile luate. Comitetul economic și financiar, Comitetul pentru politici economice, Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială vor fi consultate în cadrul semestrului atunci când este nevoie. Părțile interesate relevante, îndeosebi partenerii sociali, vor fi implicate în cadrul semestrului cu privire la principalele elemente de politică, după caz, în conformitate cu dispozițiile TFUE și dispozițiile juridice și politice naționale. |
| --- | --- |

(5k)

În conformitate cu dispozițiile juridice și politice ale fiecărui stat membru, parlamentele naționale ar trebui să fie implicate în mod adecvat în realizarea acțiunilor prevăzute în cadrul semestrului și în pregătirea programelor de stabilitate, a programelor de convergență și a programelor naționale de reformă pentru a spori transparența, nivelul de adeziune și răspunderea pentru deciziile luate. Comitetul economic și financiar, Comitetul pentru politici economice, Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială vor fi consultate în cadrul semestrului atunci când este nevoie. Părțile interesate relevante, îndeosebi partenerii sociali, vor fi implicate în cadrul semestrului cu privire la principalele elemente de politică, după caz, în conformitate cu dispozițiile TFUE și dispozițiile juridice și politice naționale.

| (6) | Pozițiile bugetare care respectă obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui să permită statelor membre să dispună de o marjă de siguranță față de valoarea de referință de 3 % din PIB pentru a asigura
  sustenabilitatea finanțelor publice sau un progres
  rapid în direcția sustenabilității
  , lăsând, în același timp,
  o marjă de manevră bugetară, ținând seama în special de nevoia de investiții publice.
  Obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui actualizat periodic pe baza unei metodologii stabilite în comun care să reflecte în mod adecvat riscurile datoriilor explicite și implicite pentru finanțele publice, în conformitate cu obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(6)

Pozițiile bugetare care respectă obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui să permită statelor membre să dispună de o marjă de siguranță față de valoarea de referință de 3 % din PIB pentru a asigura
  sustenabilitatea finanțelor publice sau un progres
  rapid în direcția sustenabilității
  , lăsând, în același timp,
  o marjă de manevră bugetară, ținând seama în special de nevoia de investiții publice.
  Obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui actualizat periodic pe baza unei metodologii stabilite în comun care să reflecte în mod adecvat riscurile datoriilor explicite și implicite pentru finanțele publice, în conformitate cu obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere.

| (7) | Obligația de a atinge și menține obiectivul bugetar pe termen mediu trebuie pusă în aplicare prin definirea principiilor
  pentru traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu
  .
  Principiile respective ar trebui, printre altele, să garanteze că veniturile excepționale, și anume veniturile care le depășesc pe cele ce ar putea fi obținute în mod obișnuit în urma creșterii economice, sunt alocate pentru reducerea datoriilor. |
| --- | --- |

(7)

Obligația de a atinge și menține obiectivul bugetar pe termen mediu trebuie pusă în aplicare prin definirea principiilor
  pentru traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu
  .
  Principiile respective ar trebui, printre altele, să garanteze că veniturile excepționale, și anume veniturile care le depășesc pe cele ce ar putea fi obținute în mod obișnuit în urma creșterii economice, sunt alocate pentru reducerea datoriilor.

| (8) | Obligația de a atinge și menține obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui să se aplice atât statelor membre participante, cât și statelor membre
  neparticipante
  . |
| --- | --- |

(8)

Obligația de a atinge și menține obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui să se aplice atât statelor membre participante, cât și statelor membre
  neparticipante
  .

| (9) | Progresele suficiente în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu ar trebui evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, evaluare care să includă o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile. În acest context și atât timp cât obiectivul bugetar pe termen mediu nu este realizat,
  rata de creștere a cheltuielilor publice nu
  ar trebui să depășească
  în principiu o rată
  de referință
  de creștere
  potențială
  a PIB-ului pe termen mediu; orice depășire a acestei rate
  fiind
  compensată prin creșterea discreționară a veniturilor publice, iar reducerea discreționară a veniturilor
  fiind
  compensată prin reducerea cheltuielilor.
  Rata de referință de creștere potențială a PIB-ului pe termen mediu ar trebui calculată conform unei metode stabilite de comun acord. Comisia face publică metoda de calculare a proiecțiilor respective și rata de referință de creștere potențială a PIB-ului pe termen mediu rezultată. Ar trebui să se țină seama, mai ales în cazul statelor membre mici, de gradul de variabilitate al cheltuielilor cu investițiile, care poate fi foarte ridicat. |
| --- | --- |

(9)

Progresele suficiente în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu ar trebui evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, evaluare care să includă o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile. În acest context și atât timp cât obiectivul bugetar pe termen mediu nu este realizat,
  rata de creștere a cheltuielilor publice nu
  ar trebui să depășească
  în principiu o rată
  de referință
  de creștere
  potențială
  a PIB-ului pe termen mediu; orice depășire a acestei rate
  fiind
  compensată prin creșterea discreționară a veniturilor publice, iar reducerea discreționară a veniturilor
  fiind
  compensată prin reducerea cheltuielilor.
  Rata de referință de creștere potențială a PIB-ului pe termen mediu ar trebui calculată conform unei metode stabilite de comun acord. Comisia face publică metoda de calculare a proiecțiilor respective și rata de referință de creștere potențială a PIB-ului pe termen mediu rezultată. Ar trebui să se țină seama, mai ales în cazul statelor membre mici, de gradul de variabilitate al cheltuielilor cu investițiile, care poate fi foarte ridicat.

| (9a) | Ar trebui ca statelor membre care se confruntă cu un nivel al datoriei mai mare de 60 % din PIB sau cu riscuri pronunțate în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei totale să li se solicite să adopte o traiectorie de ajustare mai rapidă în vederea realizării obiectivelor bugetare pe termen mediu. |
| --- | --- |

(9a)

Ar trebui ca statelor membre care se confruntă cu un nivel al datoriei mai mare de 60 % din PIB sau cu riscuri pronunțate în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei totale să li se solicite să adopte o traiectorie de ajustare mai rapidă în vederea realizării obiectivelor bugetare pe termen mediu.

| (10) | ▐ Pentru a facilita redresarea economică
  , ar trebui să se permită o deviere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, atunci când devierea își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale sau dacă devierea rezultă dintr-o recesiune economică gravă a zonei euro sau a UE în ansamblul său, cu condiția ca devierea să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .
  De asemenea, ar trebui să se țină seama de punerea în aplicare a unor reforme structurale majore atunci când se permite o deviere temporară de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv, cu condiția menținerii unei marje de siguranță față de valoarea de referință a deficitului. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită reformelor sistemelor de pensii, iar devierea ar trebui să reflecte costul incremental direct al reorientării contribuțiilor de la pilonul administrat public la cel finanțat în totalitate. Măsurile de transfer al activelor de la pilonul finanțat în totalitate către pilonul administrat public ar trebui considerate măsuri punctuale și temporare, fiind astfel excluse din soldul structural utilizat pentru evaluarea progreselor către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

(10)

▐ Pentru a facilita redresarea economică
  , ar trebui să se permită o deviere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, atunci când devierea își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale sau dacă devierea rezultă dintr-o recesiune economică gravă a zonei euro sau a UE în ansamblul său, cu condiția ca devierea să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .
  De asemenea, ar trebui să se țină seama de punerea în aplicare a unor reforme structurale majore atunci când se permite o deviere temporară de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv, cu condiția menținerii unei marje de siguranță față de valoarea de referință a deficitului. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită reformelor sistemelor de pensii, iar devierea ar trebui să reflecte costul incremental direct al reorientării contribuțiilor de la pilonul administrat public la cel finanțat în totalitate. Măsurile de transfer al activelor de la pilonul finanțat în totalitate către pilonul administrat public ar trebui considerate măsuri punctuale și temporare, fiind astfel excluse din soldul structural utilizat pentru evaluarea progreselor către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu.

| (11) | În cazul unei devieri importante de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Comisia ar trebui să adreseze
  un avertisment statului membru în cauză,
  urmată, în termen de o lună, de o examinare a situației de către Consiliu și de
  o recomandare
  privind adoptarea măsurilor de ajustare
  necesare.
  Recomandarea ar trebui să stabilească un termen de maximum cinci luni pentru corectarea devierii. Statul membru în cauză ar trebui să informeze Consiliul cu privire la măsurile luate. Dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate în termenul stabilit de Consiliu, Consiliul ar trebui să adopte o decizie în care să indice că nu au fost luate măsuri eficace și să informeze Consiliul European. Ar trebui să se considere că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, prin majoritate calificată, să respingă recomandarea în termen de zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. În același timp, Comisia poate recomanda Consiliului să adopte recomandări revizuite. Comisia poate invita BCE, în cazul statelor membre ale zonei euro și al statelor membre ale MCS II, după caz, să participe la o misiune de supraveghere. Comisia va prezenta Consiliului rezultatul misiunii și, după caz, poate decide să facă publice concluziile acesteia. |
| --- | --- |

(11)

În cazul unei devieri importante de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Comisia ar trebui să adreseze
  un avertisment statului membru în cauză,
  urmată, în termen de o lună, de o examinare a situației de către Consiliu și de
  o recomandare
  privind adoptarea măsurilor de ajustare
  necesare.
  Recomandarea ar trebui să stabilească un termen de maximum cinci luni pentru corectarea devierii. Statul membru în cauză ar trebui să informeze Consiliul cu privire la măsurile luate. Dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate în termenul stabilit de Consiliu, Consiliul ar trebui să adopte o decizie în care să indice că nu au fost luate măsuri eficace și să informeze Consiliul European. Ar trebui să se considere că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, prin majoritate calificată, să respingă recomandarea în termen de zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. În același timp, Comisia poate recomanda Consiliului să adopte recomandări revizuite. Comisia poate invita BCE, în cazul statelor membre ale zonei euro și al statelor membre ale MCS II, după caz, să participe la o misiune de supraveghere. Comisia va prezenta Consiliului rezultatul misiunii și, după caz, poate decide să facă publice concluziile acesteia.

| (12) | Pentru a asigura respectarea cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii de către statele membre participante, în cazuri de deviere semnificativă de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu
  ar trebui instituit un mecanism special de execuție în temeiul articolului 136 din TFUE. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura respectarea cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii de către statele membre participante, în cazuri de deviere semnificativă de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu
  ar trebui instituit un mecanism special de execuție în temeiul articolului 136 din TFUE.

| (13) | Referințele din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 ar trebui să țină seama de noua numerotare a articolelor din TFUE. |
| --- | --- |

(13)

Referințele din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 ar trebui să țină seama de noua numerotare a articolelor din TFUE.

| (14) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1466/97 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1466/97 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1466/97 se modifică după cum urmează:

| -1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:



  „Articolul 1



  Prezentul regulament stabilește norme referitoare la conținutul, prezentarea, examinarea și monitorizarea programelor de stabilitate și a programelor de convergență ca parte a supravegherii multilaterale de către Consiliu și Comisie pentru a se preveni, într-o etapă timpurie, apariția deficitelor publice excesive și a se promova supravegherea și coordonarea politicilor economice, sprijinindu-se totodată realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă.” |
| --- | --- |

-1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Prezentul regulament stabilește norme referitoare la conținutul, prezentarea, examinarea și monitorizarea programelor de stabilitate și a programelor de convergență ca parte a supravegherii multilaterale de către Consiliu și Comisie pentru a se preveni, într-o etapă timpurie, apariția deficitelor publice excesive și a se promova supravegherea și coordonarea politicilor economice, sprijinindu-se totodată realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă.”

| 1. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 2

  În sensul prezentului regulament:








  (a) | „state membre participante” înseamnă statele membre a căror monedă este euro; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

În sensul prezentului regulament:

(a)

„state membre participante” înseamnă statele membre a căror monedă este euro;

| (b) | „state membre
  neparticipante
  ” înseamnă statele membre a căror monedă nu este euro.” |
| --- | --- |

(b)

„state membre
  neparticipante
  ” înseamnă statele membre a căror monedă nu este euro.”

| 1a. | Se introduce următoarea secțiune:




  „SECȚIUNEA 1-A




  SEMESTRUL EUROPEAN PENTRU COORDONAREA POLITICILOR ECONOMICE



  Articolul 2-a



  (1)
     
  Pentru a asigura o coordonare mai strânsă a politicilor economice și o convergență durabilă a performanțelor economice ale statelor membre, Consiliul asigură supravegherea multilaterală ca parte integrantă a semestrului european pentru coordonarea politicilor economice, în conformitate cu obiectivele și cerințele prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).




  (2)
     
  Semestrul cuprinde:










  (a) | formularea și supravegherea punerii în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (orientări generale de politică economică) în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE; |
| --- | --- | --- |

1a.

Se introduce următoarea secțiune:

„SECȚIUNEA 1-A

SEMESTRUL EUROPEAN PENTRU COORDONAREA POLITICILOR ECONOMICE

Articolul 2-a

(1)
     
  Pentru a asigura o coordonare mai strânsă a politicilor economice și o convergență durabilă a performanțelor economice ale statelor membre, Consiliul asigură supravegherea multilaterală ca parte integrantă a semestrului european pentru coordonarea politicilor economice, în conformitate cu obiectivele și cerințele prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

(2)
     
  Semestrul cuprinde:

(a)

formularea și supravegherea punerii în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (orientări generale de politică economică) în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE;

| (b) | elaborarea și examinarea punerii în aplicare a orientărilor de care statele membre trebuie să țină seama în cadrul politicilor lor de ocupare a forței de muncă în conformitate cu articolul 148 alineatul (2) din TFUE (orientările privind ocuparea forței de muncă); |
| --- | --- |

(b)

elaborarea și examinarea punerii în aplicare a orientărilor de care statele membre trebuie să țină seama în cadrul politicilor lor de ocupare a forței de muncă în conformitate cu articolul 148 alineatul (2) din TFUE (orientările privind ocuparea forței de muncă);

| (c) | prezentarea și evaluarea programelor de stabilitate sau de convergență ale statelor membre în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament; |
| --- | --- |

(c)

prezentarea și evaluarea programelor de stabilitate sau de convergență ale statelor membre în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament;

| (d) | prezentarea și evaluarea programelor naționale de reformă ale statelor membre care sprijină strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă și sunt stabilite în conformitate cu orientările menționate la punctele (i) și (ii) de mai sus și cu orientările generale oferite statelor membre de Comisie și de Consiliul European la începutul ciclului anual de supraveghere; |
| --- | --- |

(d)

prezentarea și evaluarea programelor naționale de reformă ale statelor membre care sprijină strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă și sunt stabilite în conformitate cu orientările menționate la punctele (i) și (ii) de mai sus și cu orientările generale oferite statelor membre de Comisie și de Consiliul European la începutul ciclului anual de supraveghere;

| (e) | măsurile de supraveghere prevăzute în Regulamentul (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului din ... (5) privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, menite să prevină și să corecteze dezechilibrele macroeconomice (6). |
| --- | --- |

(e)

măsurile de supraveghere prevăzute în Regulamentul (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului din ... (5) privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, menite să prevină și să corecteze dezechilibrele macroeconomice (6).

(3)
     
  În cursul semestrului, pentru a oferi consiliere politică promptă și integrată cu privire la intențiile în materie de politică macrofiscală și macrostructurală, în urma evaluării acestor programe pe baza recomandărilor Comisiei, Consiliul transmite orientări statelor membre, utilizând integral instrumentele juridice prevăzute la articolele 121 și 148 din TFUE, în prezentul regulament, precum și în Regulamentul (UE) nr. .../2011 (7) [privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice].

Statele membre țin seama în mod corespunzător de orientările care le sunt adresate la elaborarea politicilor lor economice, bugetare și de ocupare a forței de muncă înainte de a adopta decizii esențiale privind bugetul național pentru anii următori. Comisia ar trebui să monitorizeze progresele înregistrate.

Dacă un stat membru nu pune în aplicare orientările primite:

| (a) | i se poate recomanda să ia măsuri specifice; |
| --- | --- |

(a)

i se poate recomanda să ia măsuri specifice;

| (b) | Comisia îi poate adresa un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE; |
| --- | --- |

(b)

Comisia îi poate adresa un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE;

| (c) | se pot pune în aplicare măsurile prevăzute în prezentul regulament, în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 și în Regulamentul (UE) nr. .../2011 (8) [privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice]. |
| --- | --- |

(c)

se pot pune în aplicare măsurile prevăzute în prezentul regulament, în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 și în Regulamentul (UE) nr. .../2011 (8) [privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice].

Punerea în aplicare a măsurilor face obiectul unei monitorizări mai stricte de către Comisie și poate include desfășurarea unor misiuni de supraveghere în conformitate cu articolul -11 din prezentul regulament.

(4)
     
  Parlamentul European este implicat în mod adecvat în realizarea acțiunilor prevăzute în cadrul semestrului pentru a spori transparența, nivelul de adeziune și răspunderea pentru deciziile luate, îndeosebi prin intermediul dialogului economic desfășurat în conformitate cu articolul 2-ab din prezentul regulament. Comitetul economic și financiar, Comitetul pentru politici economice, Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială sunt consultate în cadrul semestrului atunci când este nevoie. Părțile interesate relevante, îndeosebi partenerii sociali, sunt implicate în cadrul semestrului cu privire la principalele elemente de politică, după caz, în conformitate cu dispozițiile TFUE și dispozițiile juridice și politice naționale.

Președintele Consiliului și Comisia și, după caz, Președintele Eurogrupului prezintă anual Parlamentului European și Consiliului European un raport privind rezultatele supravegherii multilaterale, în conformitate cu articolul 121 din TFUE. Rapoartele respective ar trebui să constituie o componentă a dialogului economic menționat la articolul 2-ab din prezentul regulament.

| 1b. | Se introduce următoarea secțiune:




  „SECȚIUNEA 1-Aa




  DIALOGUL ECONOMIC



  Articolul 2-ab

      
  Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și responsabilizare, comisia competentă din cadrul Parlamentului European îl poate invita pe Președintele Consiliului, Comisia și, după caz, pe Președintele Consiliului European sau pe Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta:









  (a) | informațiile care i-au fost transmise de Consiliu cu privire la orientările generale de politică economică în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE; |
| --- | --- | --- |

1b.

Se introduce următoarea secțiune:

„SECȚIUNEA 1-Aa

DIALOGUL ECONOMIC

Articolul 2-ab

(a)

informațiile care i-au fost transmise de Consiliu cu privire la orientările generale de politică economică în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE;

| (b) | orientările generale adresate statelor membre emise de Comisie la începutul ciclului anual de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

orientările generale adresate statelor membre emise de Comisie la începutul ciclului anual de supraveghere;

| (c) | eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările de politică economică în contextul semestrului european; |
| --- | --- |

(c)

eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările de politică economică în contextul semestrului european;

| (d) | rezultatele supravegherii multilaterale desfășurate în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

rezultatele supravegherii multilaterale desfășurate în conformitate cu prezentul regulament;

| (e) | eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările privind supravegherea multilaterală și rezultatele acesteia; |
| --- | --- |

(e)

eventualele concluzii formulate de Consiliul European cu privire la orientările privind supravegherea multilaterală și rezultatele acesteia;

| (f) | eventuala revizuire a desfășurării supravegherii multilaterale la sfârșitul semestrului european; |
| --- | --- |

(f)

eventuala revizuire a desfășurării supravegherii multilaterale la sfârșitul semestrului european;

| (g) | recomandările adresate de Consiliu statelor membre în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE în cazul unei devieri semnificative astfel cum este definită la articolul 6 alineatul (2) și la articolul 10 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(g)

recomandările adresate de Consiliu statelor membre în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE în cazul unei devieri semnificative astfel cum este definită la articolul 6 alineatul (2) și la articolul 10 alineatul (2) din prezentul regulament;

(2)
     
  Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de recomandarea adresată de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) și cu articolul 10 alineatul (2) să participe la un schimb de opinii.

(3)
     
  Comisia și Consiliul informează periodic Parlamentul European cu privire la aplicarea prezentului regulament.”

| 1c. | Articolul 2a se înlocuiește cu următorul text:




  „Fiecare stat membru are un obiectiv pe termen mediu diferențiat pentru poziția sa bugetară. Aceste obiective bugetare pe termen mediu specifice fiecărei țări se pot abate de la cerința unei poziții apropiate de echilibru sau excedentare, asigurând o marjă de siguranță în ceea ce privește limita de 3 % din PIB fixată pentru deficitul bugetar. Obiectivele bugetare pe termen mediu asigură sustenabilitatea finanțelor publice sau un progres rapid spre sustenabilitate și lasă o marjă de manevră bugetară, ținând seama în special de nevoia de investiții publice.




  Luând în considerare acești factori, pentru statele membre care au adoptat euro și pentru statele membre participante la MCS II, obiectivul bugetar pe termen mediu specific fiecărui stat membru se situează într-un interval definit între -1 % din PIB și echilibrul sau excedentul bugetar, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pe baza datelor ajustate periodic.




  Obiectivul bugetar pe termen mediu se revizuiește din trei în trei ani. Obiectivul bugetar pe termen mediu al unui stat membru poate fi revizuit și în cazul realizării unei reforme structurale cu impact major asupra sustenabilității finanțelor publice.




  Respectarea obiectivului bugetar pe termen mediu se include în cadrele bugetare naționale pe termen mediu în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2011/.../UE a Consiliului din ... (9) privind cerințele pentru cadrele bugetare ale statelor membre (10). |
| --- | --- |

1c.

Articolul 2a se înlocuiește cu următorul text:

„Fiecare stat membru are un obiectiv pe termen mediu diferențiat pentru poziția sa bugetară. Aceste obiective bugetare pe termen mediu specifice fiecărei țări se pot abate de la cerința unei poziții apropiate de echilibru sau excedentare, asigurând o marjă de siguranță în ceea ce privește limita de 3 % din PIB fixată pentru deficitul bugetar. Obiectivele bugetare pe termen mediu asigură sustenabilitatea finanțelor publice sau un progres rapid spre sustenabilitate și lasă o marjă de manevră bugetară, ținând seama în special de nevoia de investiții publice.

Luând în considerare acești factori, pentru statele membre care au adoptat euro și pentru statele membre participante la MCS II, obiectivul bugetar pe termen mediu specific fiecărui stat membru se situează într-un interval definit între -1 % din PIB și echilibrul sau excedentul bugetar, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pe baza datelor ajustate periodic.

Obiectivul bugetar pe termen mediu se revizuiește din trei în trei ani. Obiectivul bugetar pe termen mediu al unui stat membru poate fi revizuit și în cazul realizării unei reforme structurale cu impact major asupra sustenabilității finanțelor publice.

Respectarea obiectivului bugetar pe termen mediu se include în cadrele bugetare naționale pe termen mediu în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2011/.../UE a Consiliului din ... (9) privind cerințele pentru cadrele bugetare ale statelor membre (10).

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Fiecare stat membru participant prezintă periodic Consiliului și Comisiei informațiile necesare în scopul supravegherii multilaterale, conform articolului 121 din TFUE, sub forma unui program de stabilitate care reprezintă baza esențială pentru
  sustenabilitatea finanțelor publice care favorizează
  stabilitatea prețurilor, o creștere puternică și durabilă
  și
  crearea de locuri de muncă.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Fiecare stat membru participant prezintă periodic Consiliului și Comisiei informațiile necesare în scopul supravegherii multilaterale, conform articolului 121 din TFUE, sub forma unui program de stabilitate care reprezintă baza esențială pentru
  sustenabilitatea finanțelor publice care favorizează
  stabilitatea prețurilor, o creștere puternică și durabilă
  și
  crearea de locuri de muncă.”;

| (b) | la
  alineatul (2)
  , literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text
  :






  „(a) | obiectivul bugetar pe termen mediu și traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv ca procentaj din PIB de către soldul bugetului general, evoluția așteptată a ratei datoriei publice, traiectoria de creștere a cheltuielilor publice prevăzută,
  inclusiv alocările corespondente pentru formarea de capital fix brut, ținând seama în special de condițiile și criteriile pentru stabilirea creșterii cheltuielilor prevăzute la articolul 5 alineatul (1),
  traiectoria de creștere a veniturilor publice prevăzută în ipoteza menținerii politicilor existente și o cuantificare a măsurilor discreționare prevăzute în privința veniturilor; |
| --- | --- | --- |

(b)

la
  alineatul (2)
  , literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text
  :

„(a)

obiectivul bugetar pe termen mediu și traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv ca procentaj din PIB de către soldul bugetului general, evoluția așteptată a ratei datoriei publice, traiectoria de creștere a cheltuielilor publice prevăzută,
  inclusiv alocările corespondente pentru formarea de capital fix brut, ținând seama în special de condițiile și criteriile pentru stabilirea creșterii cheltuielilor prevăzute la articolul 5 alineatul (1),
  traiectoria de creștere a veniturilor publice prevăzută în ipoteza menținerii politicilor existente și o cuantificare a măsurilor discreționare prevăzute în privința veniturilor;

| (aa) | informații privind obligațiile implicite legate de pensii și obligațiile contingente precum garanțiile publice, cu impact potențial major asupra conturilor publice; |
| --- | --- |

(aa)

informații privind obligațiile implicite legate de pensii și obligațiile contingente precum garanțiile publice, cu impact potențial major asupra conturilor publice;

| (ab) | informații privind coerența programului de stabilitate cu orientările generale de politică economică și cu programul național de reformă; |
| --- | --- |

(ab)

informații privind coerența programului de stabilitate cu orientările generale de politică economică și cu programul național de reformă;

| (b) | principalele estimări privind evoluțiile economice așteptate și variabilele economice importante care sunt relevante pentru realizarea programului de stabilitate, precum cheltuielile publice de investiții, creșterea reală a PIB-ului, ocuparea forței de muncă și inflația; |
| --- | --- |

(b)

principalele estimări privind evoluțiile economice așteptate și variabilele economice importante care sunt relevante pentru realizarea programului de stabilitate, precum cheltuielile publice de investiții, creșterea reală a PIB-ului, ocuparea forței de muncă și inflația;

| (c) | o evaluare cantitativă a măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică aflate în curs de aplicare sau propuse în vederea atingerii obiectivelor programului, incluzând o analiză costuri-beneficii a reformelor structurale majore care au
  efecte bugetare pozitive
  directe pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere
  durabilă
  ;” |
| --- | --- |

(c)

o evaluare cantitativă a măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică aflate în curs de aplicare sau propuse în vederea atingerii obiectivelor programului, incluzând o analiză costuri-beneficii a reformelor structurale majore care au
  efecte bugetare pozitive
  directe pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere
  durabilă
  ;”

| (ba) | se introduce următorul alineat:




  „(2a)
     
  Programul de stabilitate se bazează pe scenariul macrobugetar cel mai probabil sau pe un scenariu mai prudent. Previziunile macroeconomice și bugetare sunt comparate cu previziunile cele mai recente ale Comisiei și, după caz, cu cele ale unor organisme independente. Diferențele semnificative dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei sunt descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea menționată în ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei.




  Natura exactă a informațiilor menționate la literele (a), (aa), (b), (c) și (d) este prezentată într-un cadru armonizat stabilit de Comisie în cooperare cu statele membre.”; |
| --- | --- |

(ba)

se introduce următorul alineat:

„(2a)
     
  Programul de stabilitate se bazează pe scenariul macrobugetar cel mai probabil sau pe un scenariu mai prudent. Previziunile macroeconomice și bugetare sunt comparate cu previziunile cele mai recente ale Comisiei și, după caz, cu cele ale unor organisme independente. Diferențele semnificative dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei sunt descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea menționată în ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei.

Natura exactă a informațiilor menționate la literele (a), (aa), (b), (c) și (d) este prezentată într-un cadru armonizat stabilit de Comisie în cooperare cu statele membre.”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Informațiile privind evoluția soldului bugetului general și a ratei deficitului public, creșterea cheltuielilor publice, traiectoria de creștere prevăzută a veniturilor publice în ipoteza menținerii politicilor existente, măsurile discreționare prevăzute în privința veniturilor,
  cuantificate în mod adecvat,
  și principalele estimări economice menționate la alineatul (2) literele (a) și (b) se stabilesc anual și acoperă anul precedent, anul curent și cel puțin următorii trei ani.


  (4)
     
  Fiecare program cuprinde informații privind statutul său în contextul procedurilor naționale, îndeosebi dacă programul a fost prezentat parlamentului național, dacă parlamentul național a avut posibilitatea să discute avizul Consiliului referitor la programul precedent sau, dacă este cazul, eventualele recomandări sau avertismente și dacă programul a fost aprobat de parlament.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Informațiile privind evoluția soldului bugetului general și a ratei deficitului public, creșterea cheltuielilor publice, traiectoria de creștere prevăzută a veniturilor publice în ipoteza menținerii politicilor existente, măsurile discreționare prevăzute în privința veniturilor,
  cuantificate în mod adecvat,
  și principalele estimări economice menționate la alineatul (2) literele (a) și (b) se stabilesc anual și acoperă anul precedent, anul curent și cel puțin următorii trei ani.

(4)
     
  Fiecare program cuprinde informații privind statutul său în contextul procedurilor naționale, îndeosebi dacă programul a fost prezentat parlamentului național, dacă parlamentul național a avut posibilitatea să discute avizul Consiliului referitor la programul precedent sau, dacă este cazul, eventualele recomandări sau avertismente și dacă programul a fost aprobat de parlament.”

| 3. | Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 4

  (1)   Programele de stabilitate se prezintă anual
  în luna aprilie, de preferință până la jumătatea lunii aprilie, dar nu mai târziu de
  30 aprilie. ▐
  (2)   Statele membre fac publice programele lor de stabilitate.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

(1)   Programele de stabilitate se prezintă anual
  în luna aprilie, de preferință până la jumătatea lunii aprilie, dar nu mai târziu de
  30 aprilie. ▐

(2)   Statele membre fac publice programele lor de stabilitate.”

| 4. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5

  (1)   Pe baza evaluărilor Comisiei și ale Comitetului economic și financiar, Consiliul examinează, în cadrul supravegherii multilaterale în temeiul articolului 121 din
  TFUE
  , obiectivele bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre în cauză
  în programele lor de stabilitate
  , evaluează dacă ipotezele economice pe care se bazează programele sunt realiste, dacă traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu este adecvată
  , inclusiv o analiză a traiectoriei însoțitoare a ratei datoriei,
  și dacă măsurile ce se iau sau se propun pentru a respecta traiectoria respectivă de ajustare sunt suficiente pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în cadrul ciclului.
  Atunci când evaluează traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul
  și Comisia
  examinează dacă statul membru în cauză procedează la o îmbunătățire anuală corespunzătoare a soldului său ajustat ciclic cu 0,5 % din PIB ca valoare de referință, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, îmbunătățire necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În cazul statelor membre care
  se confruntă cu
  un nivel al datoriei publice
  care depășește 60 % din PIB sau cu riscuri pronunțate în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei totale
  , Consiliul
  și Comisia
  examinează dacă îmbunătățirea anuală a soldului bugetar ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, este superioară valorii de 0,5 % din PIB. Consiliul
  și Comisia
  examinează, de asemenea, dacă în perioade economice favorabile se depune un efort de ajustare mai mare, în timp ce efortul poate fi mai limitat în perioade nefavorabile.
  Se ține seama în special de creșterea sau scăderea volumului veniturilor excepționale.




  Progresele suficiente în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, evaluare care include o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile. În acest scop
  , Consiliul
  și Comisia evaluează
  dacă traiectoria de creștere a cheltuielilor publice combinată cu efectele măsurilor luate sau prevăzute în privința veniturilor este
  conformă cu
  următoarele condiții:






  (a) | pentru statele membre care au atins obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

(1)   Pe baza evaluărilor Comisiei și ale Comitetului economic și financiar, Consiliul examinează, în cadrul supravegherii multilaterale în temeiul articolului 121 din
  TFUE
  , obiectivele bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre în cauză
  în programele lor de stabilitate
  , evaluează dacă ipotezele economice pe care se bazează programele sunt realiste, dacă traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu este adecvată
  , inclusiv o analiză a traiectoriei însoțitoare a ratei datoriei,
  și dacă măsurile ce se iau sau se propun pentru a respecta traiectoria respectivă de ajustare sunt suficiente pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în cadrul ciclului.

Atunci când evaluează traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul
  și Comisia
  examinează dacă statul membru în cauză procedează la o îmbunătățire anuală corespunzătoare a soldului său ajustat ciclic cu 0,5 % din PIB ca valoare de referință, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, îmbunătățire necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În cazul statelor membre care
  se confruntă cu
  un nivel al datoriei publice
  care depășește 60 % din PIB sau cu riscuri pronunțate în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei totale
  , Consiliul
  și Comisia
  examinează dacă îmbunătățirea anuală a soldului bugetar ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, este superioară valorii de 0,5 % din PIB. Consiliul
  și Comisia
  examinează, de asemenea, dacă în perioade economice favorabile se depune un efort de ajustare mai mare, în timp ce efortul poate fi mai limitat în perioade nefavorabile.
  Se ține seama în special de creșterea sau scăderea volumului veniturilor excepționale.

Progresele suficiente în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, evaluare care include o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile. În acest scop
  , Consiliul
  și Comisia evaluează
  dacă traiectoria de creștere a cheltuielilor publice combinată cu efectele măsurilor luate sau prevăzute în privința veniturilor este
  conformă cu
  următoarele condiții:

(a)

pentru statele membre care au atins obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor;

| (b) | pentru statele membre care nu au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată inferioară unei rate
  de referință
  de creștere
  potențială
  a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor. Diferența dintre rata de creștere a cheltuielilor publice și o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu se stabilește astfel încât să se asigure o ajustare corespunzătoare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu; |
| --- | --- |

(b)

pentru statele membre care nu au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată inferioară unei rate
  de referință
  de creștere
  potențială
  a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor. Diferența dintre rata de creștere a cheltuielilor publice și o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu se stabilește astfel încât să se asigure o ajustare corespunzătoare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu;

| (c) | pentru statele membre care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu,
  reducerea discreționară a elementelor de venituri publice corespunde unei reduceri a cheltuielilor, unei creșteri discreționare a altor elemente de venituri publice sau ambelor. |
| --- | --- |

(c)

pentru statele membre care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu,
  reducerea discreționară a elementelor de venituri publice corespunde unei reduceri a cheltuielilor, unei creșteri discreționare a altor elemente de venituri publice sau ambelor.

Totalul cheltuielilor exclude cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele UE care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale UE și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj.

Excedentul din creșterea cheltuielilor față de ratele de referință pe termen mediu nu este considerat ca fiind o încălcare a valorii de referință în măsura în care este integral compensat de majorări ale veniturilor, impuse prin legislație.

Rata de referință pe termen mediu a unei creșteri potențiale a PIB se determină pe baza unor previziuni orientate spre viitor și a unor estimări orientate spre trecut. Previziunile sunt
  actualizate la intervale regulate.
  Comisia face publică metoda de calculare a proiecțiilor respective și rata de referință de creștere potențială a PIB-ului pe termen mediu rezultată.

Atunci când definește traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru statele membre care nu au atins încă acest obiectiv și în situația în care permite o deviere temporară de la acest obiectiv în cazul țărilor care l-au atins deja, cu condiția păstrării unei marje adecvate de siguranță raportată la valoarea de referință a deficitului și cu condiția revenirii poziției bugetare la obiectivul bugetar pe termen mediu pe parcursul perioadei programului, Consiliul
  și Comisia iau
  în considerare implementarea reformelor structurale majore care
  au efecte bugetare pozitive
  directe pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere
  sustenabilă
  , având, prin urmare, un impact cuantificabil asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

Se acordă o atenție specială reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu, finanțat în întregime. Statele membre care implementează astfel de reforme sunt autorizate să se abată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sau chiar să se abată de la obiectiv, în condițiile în care devierea reflectă
  valoarea impactului incremental direct
  al reformei
  asupra soldului bugetului general
  și ▐ se menține o marjă adecvată de siguranță raportat la valoarea de referință a deficitului.

Consiliul
  și Comisia
  examinează, de asemenea, în ce măsură conținutul programului de stabilitate facilitează realizarea unei convergențe susținute
  și reale
  în cadrul zonei euro și coordonarea mai strânsă a politicilor economice, precum și dacă politicile economice ale statului membru în cauză sunt coerente cu orientările generale de politică economică
  și cu orientările de ocupare a forței de muncă
  ale statelor membre și ale Uniunii.

În
  cazul unui eveniment neobișnuit care nu se află sub controlul statului membru în cauză și care are un impact considerabil asupra poziției financiare a bugetului general sau în
  perioade de recesiune economică gravă
  în zona euro sau în UE în ansamblu,
  statele membre pot fi autorizate să devieze temporar de la traiectoria de ajustare
  în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu
  menționată în al
  treilea
  paragraf
  , cu condiția ca acest lucru să nu pună în pericol sustenabilitatea bugetară pe termen mediu
  .

(2)   Consiliul
  și Comisia
  examinează programul de stabilitate în termen de cel mult trei luni de la prezentarea lui. Consiliul, la recomandarea Comisiei și după consultarea Comitetului economic și financiar,
  adoptă
  dacă este necesar un aviz asupra programului. Atunci când Consiliul, în conformitate cu articolul 121 din TFUE, consideră că obiectivele și conținutul programului ar trebui întărite, cu precădere în ceea ce privește
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu
  , acesta invită, prin avizul său, respectivul stat membru să își ajusteze programul.”

| 5. | Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 6

  (1)   Ca parte a supravegherii multilaterale în conformitate cu articolul 121 alineatul (3) din
  TFUE
  , Consiliul
  și Comisia
  monitorizează implementarea programelor de stabilitate, pe baza informațiilor furnizate de statele membre participante și a evaluărilor Comisiei și Comitetului economic și financiar, în special în vederea identificării unor diferențe semnificative reale sau așteptate între poziția bugetară și obiectivul bugetar pe termen mediu sau între poziția bugetară și traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv ▐.
  (2)   În cazul unei devieri importante
  constatate
  de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu menționat
  la articolul 5 alineatul (1) al
  treilea
  paragraf din prezentul regulament și pentru a împiedica apariția unui deficit excesiv, Comisia, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE, adresează
  o avertizare statului membru în cauză.


  În termen de o lună de la data adoptării avertizării timpurii așa cum se prevede la primul paragraf, Consiliul examinează situația și adoptă o recomandare privind măsurile politice necesare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Recomandarea stabilește un termen-limită de maximum cinci luni pentru corectarea devierii. Termenul-limită este redus la trei luni în cazul în care Comisia precizează în avertizare că situația este deosebit de gravă și justifică măsuri urgente. Consiliul, la propunerea Comisiei, publică recomandarea.




  În termenul-limită stabilit de Consiliu în recomandarea adresată în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, statul membru în cauză prezintă Consiliului un raport privind acțiunile întreprinse ca urmare a recomandării respective.




  Dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate până la termenul-limită stabilit în recomandarea adoptată de Consiliu în conformitate cu al doilea paragraf, Comisia recomandă imediat Consiliului să adopte o decizie prin care să se constate că nu s-au luat măsuri efective. Se consideră că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, cu majoritate calificată, să o respingă în termen de zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. Totodată, Comisia poate recomanda Consiliului să adopte o recomandare revizuită privind măsurile politice necesare,în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Consiliul adresează un raport formal Consiliului European cu privire la deciziile luate.




  Perioada dintre adoptarea recomandării Consiliului menționate la al doilea paragraf și adoptarea deciziei finale Consiliului și transmiterea raportului către Consiliul European în conformitate cu al patrulea paragraf nu depășește șase luni.




  (3)
     
  Devierile de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, incluzând o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, conform dispozițiilor de la articolul 5 alineatul (1).




  Evaluarea ce vizează să determine dacă devierea este importantă include mai ales următoarele criterii:




  pentru un stat membru care nu a atins obiectivul bugetar pe termen mediu, atunci când se evaluează modificarea soldului structural, devierea este considerată importantă dacă este de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an și de cel puțin 0,25 % din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi; la evaluarea evoluției cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, devierea este considerată importantă dacă are un impact total asupra soldului bugetar de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an sau cumulativ în doi ani consecutivi.


  Devierea
  în ceea ce privește evoluția cheltuielilor
  nu este considerată
  semnificativă
  dacă statul membru în cauză ▐ a depășit obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama
  de posibilitatea unei creșteri semnificative a volumului veniturilor excepționale,
  iar planurile bugetare prezentate în programul de stabilitate nu periclitează acest obiectiv pe parcursul perioadei programului.
  O deviere poate de asemenea să nu fie luată în considerare
  atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale
  sau dacă rezultă dintr-o recesiune economică gravă
  a zonei euro sau a UE în ansamblul său, cu condiția ca devierea să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .” |
| --- | --- |

5.

Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

(1)   Ca parte a supravegherii multilaterale în conformitate cu articolul 121 alineatul (3) din
  TFUE
  , Consiliul
  și Comisia
  monitorizează implementarea programelor de stabilitate, pe baza informațiilor furnizate de statele membre participante și a evaluărilor Comisiei și Comitetului economic și financiar, în special în vederea identificării unor diferențe semnificative reale sau așteptate între poziția bugetară și obiectivul bugetar pe termen mediu sau între poziția bugetară și traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv ▐.

(2)   În cazul unei devieri importante
  constatate
  de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu menționat
  la articolul 5 alineatul (1) al
  treilea
  paragraf din prezentul regulament și pentru a împiedica apariția unui deficit excesiv, Comisia, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE, adresează
  o avertizare statului membru în cauză.

În termen de o lună de la data adoptării avertizării timpurii așa cum se prevede la primul paragraf, Consiliul examinează situația și adoptă o recomandare privind măsurile politice necesare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Recomandarea stabilește un termen-limită de maximum cinci luni pentru corectarea devierii. Termenul-limită este redus la trei luni în cazul în care Comisia precizează în avertizare că situația este deosebit de gravă și justifică măsuri urgente. Consiliul, la propunerea Comisiei, publică recomandarea.

În termenul-limită stabilit de Consiliu în recomandarea adresată în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, statul membru în cauză prezintă Consiliului un raport privind acțiunile întreprinse ca urmare a recomandării respective.

Dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate până la termenul-limită stabilit în recomandarea adoptată de Consiliu în conformitate cu al doilea paragraf, Comisia recomandă imediat Consiliului să adopte o decizie prin care să se constate că nu s-au luat măsuri efective. Se consideră că decizia este adoptată de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, cu majoritate calificată, să o respingă în termen de zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. Totodată, Comisia poate recomanda Consiliului să adopte o recomandare revizuită privind măsurile politice necesare,în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Consiliul adresează un raport formal Consiliului European cu privire la deciziile luate.

Perioada dintre adoptarea recomandării Consiliului menționate la al doilea paragraf și adoptarea deciziei finale Consiliului și transmiterea raportului către Consiliul European în conformitate cu al patrulea paragraf nu depășește șase luni.

(3)
     
  Devierile de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, incluzând o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, conform dispozițiilor de la articolul 5 alineatul (1).

Evaluarea ce vizează să determine dacă devierea este importantă include mai ales următoarele criterii:

pentru un stat membru care nu a atins obiectivul bugetar pe termen mediu, atunci când se evaluează modificarea soldului structural, devierea este considerată importantă dacă este de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an și de cel puțin 0,25 % din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi; la evaluarea evoluției cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, devierea este considerată importantă dacă are un impact total asupra soldului bugetar de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an sau cumulativ în doi ani consecutivi.

Devierea
  în ceea ce privește evoluția cheltuielilor
  nu este considerată
  semnificativă
  dacă statul membru în cauză ▐ a depășit obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama
  de posibilitatea unei creșteri semnificative a volumului veniturilor excepționale,
  iar planurile bugetare prezentate în programul de stabilitate nu periclitează acest obiectiv pe parcursul perioadei programului.

O deviere poate de asemenea să nu fie luată în considerare
  atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale
  sau dacă rezultă dintr-o recesiune economică gravă
  a zonei euro sau a UE în ansamblul său, cu condiția ca devierea să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .”

| 6. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Fiecare stat membru
  neparticipant
  ▐ prezintă periodic Consiliului și Comisiei informațiile necesare în scopul supravegherii multilaterale, conform articolului 121 din TFUE, sub forma unui program de convergență care reprezintă baza esențială pentru
  sustenabilitatea finanțelor publice care favorizează
  stabilitatea prețurilor, o creștere puternică și durabilă
  și
  crearea de locuri de muncă.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Fiecare stat membru
  neparticipant
  ▐ prezintă periodic Consiliului și Comisiei informațiile necesare în scopul supravegherii multilaterale, conform articolului 121 din TFUE, sub forma unui program de convergență care reprezintă baza esențială pentru
  sustenabilitatea finanțelor publice care favorizează
  stabilitatea prețurilor, o creștere puternică și durabilă
  și
  crearea de locuri de muncă.”;

| (b) | la
  alineatul (2)
  , literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text
  :






  „(a) | obiectivul bugetar pe termen mediu și traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv ca procent din PIB de către soldul bugetului general, evoluția așteptată a ratei datoriei publice, traiectoria de creștere a cheltuielilor publice prevăzută,
  inclusiv alocările corespondente pentru formarea de capital fix brut, ținând seama în special de condițiile și criteriile pentru stabilirea creșterii cheltuielilor conform articolului 9 alineatul (1),
  traiectoria de creștere a veniturilor publice prevăzută în ipoteza menținerii politicilor existente și o cuantificare a măsurilor discreționare prevăzute în privința veniturilor, obiectivele de politică monetară pe termen mediu, relația acestor obiective cu stabilitatea prețurilor și a ratei de schimb și cu realizarea unei convergențe sustenabile; |
| --- | --- | --- |

(b)

la
  alineatul (2)
  , literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text
  :

„(a)

obiectivul bugetar pe termen mediu și traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv ca procent din PIB de către soldul bugetului general, evoluția așteptată a ratei datoriei publice, traiectoria de creștere a cheltuielilor publice prevăzută,
  inclusiv alocările corespondente pentru formarea de capital fix brut, ținând seama în special de condițiile și criteriile pentru stabilirea creșterii cheltuielilor conform articolului 9 alineatul (1),
  traiectoria de creștere a veniturilor publice prevăzută în ipoteza menținerii politicilor existente și o cuantificare a măsurilor discreționare prevăzute în privința veniturilor, obiectivele de politică monetară pe termen mediu, relația acestor obiective cu stabilitatea prețurilor și a ratei de schimb și cu realizarea unei convergențe sustenabile;

| (aa) | informații privind obligațiile implicite legate de pensii și obligațiile contingente precum garanțiile publice, cu impact potențial major asupra conturilor publice; |
| --- | --- |

(aa)

informații privind obligațiile implicite legate de pensii și obligațiile contingente precum garanțiile publice, cu impact potențial major asupra conturilor publice;

| (ab) | informații privind coerența programului de stabilitate cu orientările generale de politică economică, orientările privind ocuparea forței de muncă și programul național de reformă; |
| --- | --- |

(ab)

informații privind coerența programului de stabilitate cu orientările generale de politică economică, orientările privind ocuparea forței de muncă și programul național de reformă;

| (b) | principalele estimări asupra evoluțiilor economice așteptate și asupra variabilelor economice importante care sunt relevante pentru realizarea programelor de convergență, precum cheltuielile publice de investiții, creșterea reală a PIB, ocuparea forței de muncă și inflația; |
| --- | --- |

(b)

principalele estimări asupra evoluțiilor economice așteptate și asupra variabilelor economice importante care sunt relevante pentru realizarea programelor de convergență, precum cheltuielile publice de investiții, creșterea reală a PIB, ocuparea forței de muncă și inflația;

| (c) | o evaluare cantitativă a măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică aflate în curs de aplicare sau propuse în vederea atingerii obiectivelor programului, incluzând o analiză costuri-beneficii a reformelor structurale majore care au
  efecte bugetare pozitive
  directe pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere
  durabilă
  ;”; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare cantitativă a măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică aflate în curs de aplicare sau propuse în vederea atingerii obiectivelor programului, incluzând o analiză costuri-beneficii a reformelor structurale majore care au
  efecte bugetare pozitive
  directe pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere
  durabilă
  ;”;

| (ba) | se introduce următorul alineat:




  „(2a)
     
  Programul de convergență se bazează pe scenariul macrofiscal cel mai probabil sau pe un scenariu mai prudent. Previziunile macroeconomice și bugetare sunt comparate cu previziunile cele mai actualizate ale Comisiei și, după caz, cu cele ale unor organisme independente. Diferențele semnificative dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei sunt descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea menționată în ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei.




  Natura exactă a informațiilor menționate la alineatul 2 literele (a), (aa), (b), (c) și (d) este prezentată într-un cadru armonizat stabilit de Comisie în cooperare cu statele membre.”; |
| --- | --- |

(ba)

se introduce următorul alineat:

„(2a)
     
  Programul de convergență se bazează pe scenariul macrofiscal cel mai probabil sau pe un scenariu mai prudent. Previziunile macroeconomice și bugetare sunt comparate cu previziunile cele mai actualizate ale Comisiei și, după caz, cu cele ale unor organisme independente. Diferențele semnificative dintre scenariul macrobugetar ales și previziunile Comisiei sunt descrise și motivate, în special dacă nivelul sau creșterea menționată în ipotezele externe se îndepărtează în mod semnificativ de valorile menționate în previziunile Comisiei.

Natura exactă a informațiilor menționate la alineatul 2 literele (a), (aa), (b), (c) și (d) este prezentată într-un cadru armonizat stabilit de Comisie în cooperare cu statele membre.”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Informațiile privind evoluția soldului bugetului general și a ratei deficitului public, creșterea cheltuielilor publice, traiectoria de creștere prevăzută a veniturilor publice în ipoteza menținerii politicilor existente, măsurile discreționare prevăzute în privința veniturilor,
  cuantificate în mod adecvat,
  și principalele estimări economice menționate la alineatul (2) literele (a) și (b) se stabilesc anual și acoperă anul precedent, anul curent și cel puțin următorii trei ani.


  (4)
     
  Fiecare program cuprinde informații privind statutul său în contextul procedurilor naționale, îndeosebi dacă programul a fost prezentat parlamentului național, dacă parlamentul național a avut posibilitatea să discute avizul Consiliului referitor la programul precedent sau, dacă este cazul, eventualele recomandări sau avertismente și dacă programul a fost aprobat de parlament.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Informațiile privind evoluția soldului bugetului general și a ratei deficitului public, creșterea cheltuielilor publice, traiectoria de creștere prevăzută a veniturilor publice în ipoteza menținerii politicilor existente, măsurile discreționare prevăzute în privința veniturilor,
  cuantificate în mod adecvat,
  și principalele estimări economice menționate la alineatul (2) literele (a) și (b) se stabilesc anual și acoperă anul precedent, anul curent și cel puțin următorii trei ani.

(4)
     
  Fiecare program cuprinde informații privind statutul său în contextul procedurilor naționale, îndeosebi dacă programul a fost prezentat parlamentului național, dacă parlamentul național a avut posibilitatea să discute avizul Consiliului referitor la programul precedent sau, dacă este cazul, eventualele recomandări sau avertismente și dacă programul a fost aprobat de parlament.”

| 7. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 8

  (1)   Programele de convergență se prezintă anual
  în luna aprilie, de preferință până la jumătatea lunii aprilie, dar nu mai târziu de 30 aprilie
  .
  (2)   Statele membre fac publice programele lor de convergență.” |
| --- | --- |

7.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

(1)   Programele de convergență se prezintă anual
  în luna aprilie, de preferință până la jumătatea lunii aprilie, dar nu mai târziu de 30 aprilie
  .

(2)   Statele membre fac publice programele lor de convergență.”

| 8. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 9

  (1)   Pe baza evaluărilor Comisiei și ale Comitetului economic și financiar, Consiliul examinează, în cadrul supravegherii multilaterale în temeiul articolului 121 din
  TFUE
  , obiectivele bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre în cauză
  în programele lor de convergență
  , evaluează dacă ipotezele economice pe care se bazează programele sunt realiste, dacă traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu este adecvată
  , inclusiv o analiză a traiectoriei însoțitoare a ratei datoriei,
  și dacă măsurile ce se iau și/sau se propun pentru a respecta traiectoria respectivă de ajustare sunt suficiente pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în cadrul ciclului și pentru realizarea unei convergențe sustenabile.
  Atunci când evaluează traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul
  și Comisia
  țin seama de faptul dacă în perioadele economice favorabile se depune un efort de ajustare mai mare, în timp ce efortul poate fi mai limitat în situații economice nefavorabile.
  Se ține seama în special de creșterea sau scăderea volumului veniturilor excepționale.
  În cazul statelor membre în care
  nivelul datoriei depășește 60 % din PIB sau sustenabilitatea globală a datoriei este expusă unor riscuri majore
  , Consiliul examinează dacă îmbunătățirea anuală a soldului bugetar ajustat ciclic, din care se deduc măsurile unice și alte măsuri temporare, este superioară valorii de 0,5 % din PIB. Pentru statele membre participante la MCS II, Consiliul
  și Comisia
  examinează dacă statul membru în cauză procedează la o îmbunătățire anuală corespunzătoare a soldului său ajustat ciclic cu 0,5 % din PIB ca valoare de referință, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, îmbunătățire necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.


  Progresele suficiente în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, evaluare care include o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile. În acest scop
  , Consiliul
  și Comisia evaluează
  dacă traiectoria de creștere a cheltuielilor publice combinată cu
  efectele măsurilor
  luate sau prevăzute în privința veniturilor este
  conformă cu
  următoarele condiții:






  (a) | pentru statele membre care au atins obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor; |
| --- | --- | --- |

8.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

(1)   Pe baza evaluărilor Comisiei și ale Comitetului economic și financiar, Consiliul examinează, în cadrul supravegherii multilaterale în temeiul articolului 121 din
  TFUE
  , obiectivele bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre în cauză
  în programele lor de convergență
  , evaluează dacă ipotezele economice pe care se bazează programele sunt realiste, dacă traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu este adecvată
  , inclusiv o analiză a traiectoriei însoțitoare a ratei datoriei,
  și dacă măsurile ce se iau și/sau se propun pentru a respecta traiectoria respectivă de ajustare sunt suficiente pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în cadrul ciclului și pentru realizarea unei convergențe sustenabile.

Atunci când evaluează traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul
  și Comisia
  țin seama de faptul dacă în perioadele economice favorabile se depune un efort de ajustare mai mare, în timp ce efortul poate fi mai limitat în situații economice nefavorabile.
  Se ține seama în special de creșterea sau scăderea volumului veniturilor excepționale.
  În cazul statelor membre în care
  nivelul datoriei depășește 60 % din PIB sau sustenabilitatea globală a datoriei este expusă unor riscuri majore
  , Consiliul examinează dacă îmbunătățirea anuală a soldului bugetar ajustat ciclic, din care se deduc măsurile unice și alte măsuri temporare, este superioară valorii de 0,5 % din PIB. Pentru statele membre participante la MCS II, Consiliul
  și Comisia
  examinează dacă statul membru în cauză procedează la o îmbunătățire anuală corespunzătoare a soldului său ajustat ciclic cu 0,5 % din PIB ca valoare de referință, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, îmbunătățire necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

Progresele suficiente în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, evaluare care include o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile. În acest scop
  , Consiliul
  și Comisia evaluează
  dacă traiectoria de creștere a cheltuielilor publice combinată cu
  efectele măsurilor
  luate sau prevăzute în privința veniturilor este
  conformă cu
  următoarele condiții:

(a)

pentru statele membre care au atins obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor;

| (b) | pentru statele membre care nu au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată inferioară unei rate
  de referință
  de creștere
  potențială
  a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor. Diferența dintre rata de creștere a cheltuielilor publice și o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu se stabilește astfel încât să se asigure o ajustare corespunzătoare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu; |
| --- | --- |

(b)

pentru statele membre care nu au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată inferioară unei rate
  de referință
  de creștere
  potențială
  a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare în privința veniturilor. Diferența dintre rata de creștere a cheltuielilor publice și o rată
  de referință
  de
  potențială
  creștere a PIB pe termen mediu se stabilește astfel încât să se asigure o ajustare corespunzătoare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu;

| (c) | pentru statele membre care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu,
  reducerea discreționară a elementelor de venituri publice corespunde unei reduceri a cheltuielilor, unei creșteri discreționare a altor elemente de venituri publice sau ambelor. |
| --- | --- |

(c)

pentru statele membre care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu,
  reducerea discreționară a elementelor de venituri publice corespunde unei reduceri a cheltuielilor, unei creșteri discreționare a altor elemente de venituri publice sau ambelor.

Totalul cheltuielilor exclude cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele UE care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale UE și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj.

Excedentul din creșterea cheltuielilor față de ratele de referință pe termen mediu nu este considerat ca fiind o încălcare a valorii de referință în măsura în care este integral compensat de majorări ale veniturilor, impuse prin legislație.

Rata de referință pe termen mediu a unei posibile creșteri a PIB se determină pe baza unor proiecții orientate spre viitor și a unor proiecții orientate spre trecut. Previziunile sunt actualizate la intervale regulate. Comisia face publică metoda de calculare a proiecțiilor respective și rata de referință de creștere potențială a PIB-ului pe termen mediu rezultată.

Atunci când definește traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru statele membre care nu au atins încă acest obiectiv și în situația în care permite o deviere temporară de la acest obiectiv în cazul țărilor care l-au atins deja, cu condiția păstrării unei marje adecvate de siguranță raportată la valoarea de referință a deficitului și cu condiția revenirii poziției bugetare la obiectivul bugetar pe termen mediu pe parcursul perioadei programului, Consiliul
  și Comisia iau
  în considerare implementarea reformelor structurale majore care
  au efecte bugetare pozitive
  directe pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere
  sustenabilă
  , având, prin urmare, un impact cuantificabil asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

Se acordă o atenție specială reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu, finanțat în întregime. Statele membre care implementează astfel de reforme sunt autorizate să se abată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sau chiar să se abată de la obiectiv, în condițiile în care devierea reflectă
  valoarea impactului incremental direct
  al reformei
  asupra soldului bugetului general
  și ▐ se menține o marjă adecvată de siguranță raportat la valoarea de referință a deficitului.

Consiliul
  și Comisia
  examinează, de asemenea, în ce măsură conținutul programului de convergență facilitează
  realizarea unei convergențe susținute și reale și
  o coordonare mai strânsă a politicilor economice, precum și dacă politicile economice ale statului membru în cauză sunt coerente cu orientările generale de politică economică
  și cu orientările de ocupare a forței de muncă
  ale statelor membre și ale Uniunii. În plus, în cazul statelor membre participante la MCS II, Consiliul examinează măsura în care conținutul programului de convergență asigură o participare eficientă la mecanismul ratei de schimb.

În
  cazul unui eveniment neobișnuit care nu se află sub controlul statului membru în cauză și care are un impact considerabil asupra poziției financiare a bugetului general sau în
  perioade de recesiune economică gravă
  în zona euro sau în UE în ansamblu,
  statele membre pot fi autorizate să devieze temporar de la traiectoria de ajustare
  în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu
  menționată în al
  treilea
  paragraf
  , cu condiția ca acest lucru să nu pună în pericol sustenabilitatea bugetară pe termen mediu
  .

(2)   Consiliul
  și Comisia
  examinează programul de convergență în termen de cel mult trei luni de la prezentarea lui. Consiliul, la recomandarea Comisiei și după consultarea Comitetului economic și financiar,
  adoptă
  dacă este necesar un aviz asupra programului. Atunci când Consiliul, în conformitate cu articolul 121 din TFUE, consideră că obiectivele și conținutul programului ar trebui întărite, cu precădere în ceea ce privește
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu
  , acesta invită, prin avizul său, respectivul stat membru să își ajusteze programul.”

| 9. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 10

  (1)   Ca parte a supravegherii multilaterale în conformitate cu articolul 121 alineatul (3) din
  TFUE
  , Consiliul
  și Comisia
  monitorizează implementarea programelor de convergență, pe baza informațiilor furnizate de statele membre care fac obiectul unei derogări și a evaluărilor Comisiei și Comitetului economic și financiar, în special în vederea identificării unor diferențe semnificative reale sau așteptate între poziția bugetară și obiectivul bugetar pe termen mediu sau între poziția bugetară și traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv ▐.
  În plus, Consiliul
  și Comisia
  monitorizează politicile economice ale statelor membre
  neparticipante
  în lumina obiectivelor programelor de convergență, pentru a se asigura că politicile lor sunt orientate spre stabilitate, evitând astfel fluctuații ale cursului de schimb real și fluctuații excesive ale cursului de schimb nominal.
  (2)   În cazul unei devieri importante
  constatate
  de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu
  menționată la articolul 9 alineatul (1)
  al treilea paragraf
  din prezentul regulament și pentru a împiedica apariția unui deficit excesiv, Comisia, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din
  TFUE, adresează
  o avertizare statului membru în cauză.


  În termen de o lună de la data adoptării avertizării timpurii așa cum se prevede la primul paragraf, Consiliul examinează situația și adoptă o recomandare privind măsurile politice necesare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Recomandarea stabilește un termen-limită de maximum cinci luni pentru corectarea devierii. Termenul-limită este redus la trei luni în cazul în care Comisia precizează în avertizare că situația este deosebit de gravă și justifică măsuri urgente. Consiliul, la propunerea Comisiei, publică recomandarea.




  În termenul-limită stabilit de Consiliu în recomandarea adresată în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, statul membru în cauză prezintă Consiliului un raport privind acțiunile întreprinse ca urmare a recomandării respective.




  Dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate până la termenul-limită stabilit în recomandarea adoptată de Consiliu în conformitate cu al doilea paragraf, Comisia recomandă imediat Consiliului să adopte o decizie prin care să se constate că nu s-au luat măsuri efective. La luarea acestei decizii, Consiliul hotărăște fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză. Totodată, Comisia poate recomanda Consiliului să adopte o recomandare revizuită privind măsurile politice necesare,în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Consiliul adresează un raport formal Consiliului European cu privire la deciziile luate.




  Perioada dintre adoptarea recomandării Consiliului menționate la al doilea paragraf și adoptarea deciziei finale Consiliului și transmiterea raportului către Consiliul European în conformitate cu al patrulea paragraf nu depășește șase luni.




  (3)
     
  Devierile de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, incluzând o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, conform dispozițiilor de la articolul 9 alineatul (1).




  Evaluarea ce vizează să determine dacă devierea este importantă include mai ales următoarele criterii
  :


  pentru un stat membru care nu a atins obiectivul bugetar pe termen mediu, atunci când se evaluează modificarea soldului structural, devierea este considerată importantă dacă este
  de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an și de cel puțin 0,25 % din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi;
  la evaluarea evoluției cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, devierea este considerată importantă dacă are un impact total asupra soldului bugetar de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an sau cumulativ în doi ani consecutivi.


  Devierea
  în ceea ce privește evoluția cheltuielilor
  nu este considerată
  semnificativă
  dacă statul membru în cauză ▐ a depășit obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama
  de posibilitatea unei creșteri semnificative a volumului veniturilor excepționale,
  iar planurile bugetare prezentate în programul de
  convergență
  nu periclitează acest obiectiv pe parcursul perioadei programului.
  O deviere poate de asemenea să nu fie luată în considerare
  atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale
  sau dacă rezultă dintr-o recesiune economică gravă
  a zonei euro sau a UE în ansamblul său, cu condiția ca devierea să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .” |
| --- | --- |

9.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

(1)   Ca parte a supravegherii multilaterale în conformitate cu articolul 121 alineatul (3) din
  TFUE
  , Consiliul
  și Comisia
  monitorizează implementarea programelor de convergență, pe baza informațiilor furnizate de statele membre care fac obiectul unei derogări și a evaluărilor Comisiei și Comitetului economic și financiar, în special în vederea identificării unor diferențe semnificative reale sau așteptate între poziția bugetară și obiectivul bugetar pe termen mediu sau între poziția bugetară și traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv ▐.

În plus, Consiliul
  și Comisia
  monitorizează politicile economice ale statelor membre
  neparticipante
  în lumina obiectivelor programelor de convergență, pentru a se asigura că politicile lor sunt orientate spre stabilitate, evitând astfel fluctuații ale cursului de schimb real și fluctuații excesive ale cursului de schimb nominal.

(2)   În cazul unei devieri importante
  constatate
  de la
  traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu
  menționată la articolul 9 alineatul (1)
  al treilea paragraf
  din prezentul regulament și pentru a împiedica apariția unui deficit excesiv, Comisia, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din
  TFUE, adresează
  o avertizare statului membru în cauză.

În termen de o lună de la data adoptării avertizării timpurii așa cum se prevede la primul paragraf, Consiliul examinează situația și adoptă o recomandare privind măsurile politice necesare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Recomandarea stabilește un termen-limită de maximum cinci luni pentru corectarea devierii. Termenul-limită este redus la trei luni în cazul în care Comisia precizează în avertizare că situația este deosebit de gravă și justifică măsuri urgente. Consiliul, la propunerea Comisiei, publică recomandarea.

În termenul-limită stabilit de Consiliu în recomandarea adresată în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, statul membru în cauză prezintă Consiliului un raport privind acțiunile întreprinse ca urmare a recomandării respective.

Dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate până la termenul-limită stabilit în recomandarea adoptată de Consiliu în conformitate cu al doilea paragraf, Comisia recomandă imediat Consiliului să adopte o decizie prin care să se constate că nu s-au luat măsuri efective. La luarea acestei decizii, Consiliul hotărăște fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză. Totodată, Comisia poate recomanda Consiliului să adopte o recomandare revizuită privind măsurile politice necesare,în temeiul alineatului 121 alineatul (4). Consiliul adresează un raport formal Consiliului European cu privire la deciziile luate.

Perioada dintre adoptarea recomandării Consiliului menționate la al doilea paragraf și adoptarea deciziei finale Consiliului și transmiterea raportului către Consiliul European în conformitate cu al patrulea paragraf nu depășește șase luni.

(3)
     
  Devierile de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii acestui obiectiv sunt evaluate pe baza unei evaluări globale cu soldul structural ca referință, incluzând o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, conform dispozițiilor de la articolul 9 alineatul (1).

Evaluarea ce vizează să determine dacă devierea este importantă include mai ales următoarele criterii
  :

pentru un stat membru care nu a atins obiectivul bugetar pe termen mediu, atunci când se evaluează modificarea soldului structural, devierea este considerată importantă dacă este
  de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an și de cel puțin 0,25 % din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi;
  la evaluarea evoluției cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, devierea este considerată importantă dacă are un impact total asupra soldului bugetar de cel puțin 0,5 % din PIB într-un an sau cumulativ în doi ani consecutivi.

Devierea
  în ceea ce privește evoluția cheltuielilor
  nu este considerată
  semnificativă
  dacă statul membru în cauză ▐ a depășit obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama
  de posibilitatea unei creșteri semnificative a volumului veniturilor excepționale,
  iar planurile bugetare prezentate în programul de
  convergență
  nu periclitează acest obiectiv pe parcursul perioadei programului.

O deviere poate de asemenea să nu fie luată în considerare
  atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale
  sau dacă rezultă dintr-o recesiune economică gravă
  a zonei euro sau a UE în ansamblul său, cu condiția ca devierea să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu
  .”

| 9a. | Se introduce următoarea secțiune:




  „Secțiunea 3a




  PRINCIPIUL INDEPENDEȚEI STATISTICE



  Articolul 10a



  Pentru a se asigura că supravegherea multilaterală este bazată pe statistice sigure și independente, statele membre asigură independența profesională a autorităților naționale de statistică în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009 ale Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (11). Pentru aceasta, este necesar să se asigure cel puțin următoarele:










  (a) | procese transparente de recrutare și concediere, bazate strict pe criterii profesionale; |
| --- | --- | --- |

9a.

Se introduce următoarea secțiune:

„Secțiunea 3a

PRINCIPIUL INDEPENDEȚEI STATISTICE

Articolul 10a

Pentru a se asigura că supravegherea multilaterală este bazată pe statistice sigure și independente, statele membre asigură independența profesională a autorităților naționale de statistică în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009 ale Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (11). Pentru aceasta, este necesar să se asigure cel puțin următoarele:

(a)

procese transparente de recrutare și concediere, bazate strict pe criterii profesionale;

| (b) | alocări bugetare efectuate pe baze anuale și multianuale; |
| --- | --- |

(b)

alocări bugetare efectuate pe baze anuale și multianuale;

| (c) | data la care se publică informațiile statistice esențiale, care trebuie desemnată cu suficient timp înainte. |
| --- | --- |

(c)

data la care se publică informațiile statistice esențiale, care trebuie desemnată cu suficient timp înainte.

| 9b. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul -11



  (1)
     
  Comisia asigură un dialog permanent cu autoritățile din statele membre în conformitate cu obiectivele prezentului regulament. În acest sens, Comisia desfășoară misiuni pentru a evalua situația economică reală din statul membru și pentru a identifica riscurile sau dificultățile legate de atingerea obiectivelor prezentului regulament.




  (2)
     
  Supravegherea consolidată poate fi exercitată în cazul statelor membre care fac obiectul unor recomandări emise în temeiul articolului 6 alineatul (2) al articolului 10 alineatul (2) în vederea monitorizării la fața locului. Statele membre în cauză pun la dispoziție toate informațiile necesare pentru pregătirea și desfășurarea misiunii.




  (3)
     
  Dacă statul membru vizat este un stat membru a cărui monedă este euro sau care participă la MCS II, Comisia poate invita reprezentanți ai Băncii Centrale Europene, după caz, să participe la misiunile de supraveghere.




  (4)
     
  Comisia prezintă Consiliului un raport privind rezultatul misiunii menționate la alineatul (2) și, după caz, poate decide să își facă publice concluziile.




  (5)
     
  Atunci când organizează misiunile de supraveghere menționate la alineatul (2), Comisia transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații.” |
| --- | --- |

9b.

Se introduce următorul articol:

„Articolul -11

(1)
     
  Comisia asigură un dialog permanent cu autoritățile din statele membre în conformitate cu obiectivele prezentului regulament. În acest sens, Comisia desfășoară misiuni pentru a evalua situația economică reală din statul membru și pentru a identifica riscurile sau dificultățile legate de atingerea obiectivelor prezentului regulament.

(2)
     
  Supravegherea consolidată poate fi exercitată în cazul statelor membre care fac obiectul unor recomandări emise în temeiul articolului 6 alineatul (2) al articolului 10 alineatul (2) în vederea monitorizării la fața locului. Statele membre în cauză pun la dispoziție toate informațiile necesare pentru pregătirea și desfășurarea misiunii.

(3)
     
  Dacă statul membru vizat este un stat membru a cărui monedă este euro sau care participă la MCS II, Comisia poate invita reprezentanți ai Băncii Centrale Europene, după caz, să participe la misiunile de supraveghere.

(4)
     
  Comisia prezintă Consiliului un raport privind rezultatul misiunii menționate la alineatul (2) și, după caz, poate decide să își facă publice concluziile.

(5)
     
  Atunci când organizează misiunile de supraveghere menționate la alineatul (2), Comisia transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații.”

| 9c. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 12a


  Revizuirea



  (1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament.




  Raportul evaluează, printre altele:










  (a) | eficacitatea regulamentului; |
| --- | --- | --- |

9c.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 12a

Revizuirea

(1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament.

Raportul evaluează, printre altele:

(a)

eficacitatea regulamentului;

| (b) | progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu TFUE. |
| --- | --- |

(b)

progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu TFUE.

(2)
     
  Raportul este însoțit, după caz, de o propunere în vederea modificării prezentului regulament.

(3)
     
  Raportul se transmite mai departe Parlamentului European și Consiliului.”.

| 10. | Toate trimiterile la articolul 99 se înlocuiesc în întregul regulament cu trimiteri la articolul 121. |
| --- | --- |

10.

Toate trimiterile la articolul 99 se înlocuiesc în întregul regulament cu trimiteri la articolul 121.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

1

(2)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

2

(3)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

3

(4)  JO C 236, 2.8.1997, p. 1.

4

(5)

5

| (+) | Numărul și data prezentului regulament. |
| --- | --- |

(+)

(+

Numărul și data prezentului regulament.

(6)  
  JO L ....".

6

JO L ....".

(7)

7

| (++) | Numărul regulamentului. |
| --- | --- |

(++)

(++

Numărul regulamentului.

(8)

8

| (+) | Numărul regulamentului. |
| --- | --- |

(+)

(+

Numărul regulamentului.

(9)

9

| (+) | Numărul și data directivei. |
| --- | --- |

(+)

(+

Numărul și data directivei.

(10)  
  JO L ....”.

10

JO L ....”.

(11)  

  JO L 87, 31.3.2009, p. 164.”

11

JO L 87, 31.3.2009, p. 164.”

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/139 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/139

---

Joi, 23 iunie 2011Măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro ***I

P7_TA(2011)0292

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 23 iunie 2011 referitoare la de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) (1)

2012/C 390 E/22

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0182/2011).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 23 iunie 2011REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene

   (1)

  ,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (-1) | Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitului public excesiv (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, o reglementare și supraveghere mai stricte ale pieței financiare. |
| --- | --- |

(-1)

Cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, încurajarea comerțului internațional și a competitivității, un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitului public excesiv (Pactul de stabilitate și de creștere), un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, o reglementare și supraveghere mai stricte ale pieței financiare.

| (-1a) | Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele. |
| --- | --- |

(-1a)

Comisia ar trebui să aibă un rol mai puternic în cadrul procedurii de supraveghere consolidată în ceea ce privește evaluările care vizează un anumit stat membru, monitorizările, misiunile, recomandările și avertismentele.

| (1) | Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune
  ar trebui concepută în contextul orientărilor generale privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă
  ,
  prevăzute
  de tratat,
  și
  ar trebui să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea
  și sustenabilitatea
  finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți. |
| --- | --- |

(1)

Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune
  ar trebui concepută în contextul orientărilor generale privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă
  ,
  prevăzute
  de tratat,
  și
  ar trebui să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea
  și sustenabilitatea
  finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți.

| (2) | Experiența acumulată în prima decadă de funcționare a uniunii economice și monetare a scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o adeziune mai puternică la nivel național la normele și politicile convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale. |
| --- | --- |

(2)

Experiența acumulată în prima decadă de funcționare a uniunii economice și monetare a scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o adeziune mai puternică la nivel național la normele și politicile convenite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere la nivelul Uniunii a politicilor economice naționale.

| (2a) | Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice sunt considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(2a)

Realizarea și menținerea unei piețe unice dinamice sunt considerate un indicator al funcționării corespunzătoare a uniunii economice și monetare.

| (3) | În mod concret, supravegherea politicilor economice ale statelor membre ar trebui să depășească simpla supraveghere bugetară, astfel încât să se poată preveni dezechilibrele macroeconomice excesive și să se ofere sprijin statelor membre afectate în elaborarea unor planuri de acțiuni de corecție, înainte ca discrepanțele să se agraveze
  și ca procesele economice și financiare să se împotmolească pe o cale complet greșită
  . Această extindere ar trebui să aibă loc în paralel cu aprofundarea supravegherii bugetare. |
| --- | --- |

(3)

În mod concret, supravegherea politicilor economice ale statelor membre ar trebui să depășească simpla supraveghere bugetară, astfel încât să se poată preveni dezechilibrele macroeconomice excesive și să se ofere sprijin statelor membre afectate în elaborarea unor planuri de acțiuni de corecție, înainte ca discrepanțele să se agraveze
  și ca procesele economice și financiare să se împotmolească pe o cale complet greșită
  . Această extindere ar trebui să aibă loc în paralel cu aprofundarea supravegherii bugetare.

| (4) | Pentru a identifica soluții de corectare a acestor dezechilibre, se impune introducerea în legislație a unei proceduri specifice. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a identifica soluții de corectare a acestor dezechilibre, se impune introducerea în legislație a unei proceduri specifice.

| (5) | Este oportun ca, pe lângă supravegherea multilaterală menționată la articolul 121 alineatele (3) și (4) din
  TFUE
  , să se introducă norme specifice de detectare, prevenire și corectare a dezechilibrelor macroeconomice.
  Este esențial ca
  procedura
  să fie
  inclusă în ciclul anual de supraveghere multilaterală. |
| --- | --- |

(5)

Este oportun ca, pe lângă supravegherea multilaterală menționată la articolul 121 alineatele (3) și (4) din
  TFUE
  , să se introducă norme specifice de detectare, prevenire și corectare a dezechilibrelor macroeconomice.
  Este esențial ca
  procedura
  să fie
  inclusă în ciclul anual de supraveghere multilaterală.

| (5a) | Datele statistice fiabile constituie baza supravegherii dezechilibrelor macroeconomice. În vederea garantării unor statistici sigure și independente, statele membre ar trebui să asigure independența profesională a autorităților naționale de statistică în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009. În plus, disponibilitatea unor date fiscale fiabile este, de asemenea, relevantă pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice. Această cerință ar trebui garantată de normele prevăzute în acest sens în Regulamentul (UE) [.../...] nr. privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro, în special la articolul 6a. |
| --- | --- |

(5a)

Datele statistice fiabile constituie baza supravegherii dezechilibrelor macroeconomice. În vederea garantării unor statistici sigure și independente, statele membre ar trebui să asigure independența profesională a autorităților naționale de statistică în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009. În plus, disponibilitatea unor date fiscale fiabile este, de asemenea, relevantă pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice. Această cerință ar trebui garantată de normele prevăzute în acest sens în Regulamentul (UE) [.../...] nr. privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro, în special la articolul 6a.

| (5b) | Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de decizia Consiliului în conformitate cu articolul 3 din prezentul regulament să participe la un schimb de opinii. |
| --- | --- |

(5b)

Consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai strânsă și mai promptă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de decizia Consiliului în conformitate cu articolul 3 din prezentul regulament să participe la un schimb de opinii.

| (6) | Se impune consolidarea mecanismului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. [.../...] prin
  crearea de depozite purtătoare de dobândă în cazul nerespectării recomandării de a lua măsurile de corecție recomandate, care vor fi transformate într-o amendă anuală în cazul
  nerespectării repetate a recomandării privind soluționarea dezechilibrelor macroeconomice excesive
  în cadrul aceleași proceduri de dezechilibru excesiv
  .
  Aceste măsuri de executare ar trebui aplicate în cazul statelor membre a căror monedă este euro
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(6)

Se impune consolidarea mecanismului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. [.../...] prin
  crearea de depozite purtătoare de dobândă în cazul nerespectării recomandării de a lua măsurile de corecție recomandate, care vor fi transformate într-o amendă anuală în cazul
  nerespectării repetate a recomandării privind soluționarea dezechilibrelor macroeconomice excesive
  în cadrul aceleași proceduri de dezechilibru excesiv
  .
  Aceste măsuri de executare ar trebui aplicate în cazul statelor membre a căror monedă este euro
  .

▐

| (8) | În cazul nerespectării
  recomandărilor Consiliului,
  se impun depozite purtătoare de dobândă sau o amendă
  până când Consiliul stabilește că statul membru respectiv a luat măsurile de corecție necesare pentru a se conforma recomandărilor sale |
| --- | --- |

(8)

În cazul nerespectării
  recomandărilor Consiliului,
  se impun depozite purtătoare de dobândă sau o amendă
  până când Consiliul stabilește că statul membru respectiv a luat măsurile de corecție necesare pentru a se conforma recomandărilor sale

| (9) | Mai mult decât atât, și nerespectarea repetată de către statele membre a cerinței de elabora un plan de acțiuni de corecție ca răspuns la
  recomandarea
  Consiliului ar trebui să facă, ca regulă generală, obiectul unei amenzi anuale, iar această obligație să se aplice până când Consiliul stabilește că statul membru respectiv a elaborat un plan de acțiuni care răspunde într-o măsură suficientă
  recomandării
  primite. |
| --- | --- |

(9)

Mai mult decât atât, și nerespectarea repetată de către statele membre a cerinței de elabora un plan de acțiuni de corecție ca răspuns la
  recomandarea
  Consiliului ar trebui să facă, ca regulă generală, obiectul unei amenzi anuale, iar această obligație să se aplice până când Consiliul stabilește că statul membru respectiv a elaborat un plan de acțiuni care răspunde într-o măsură suficientă
  recomandării
  primite.

| (10) | Pentru a se garanta un tratament egal pentru toate statele membre,
  depozitul purtător de dobândă și
  amenda ar trebui să fie
  aceleași
  pentru statele membre care au euro ca monedă și să reprezinte 0,1 % din produsul intern brut (PIB) din anul precedent înregistrat de fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se garanta un tratament egal pentru toate statele membre,
  depozitul purtător de dobândă și
  amenda ar trebui să fie
  aceleași
  pentru statele membre care au euro ca monedă și să reprezinte 0,1 % din produsul intern brut (PIB) din anul precedent înregistrat de fiecare stat membru.

| (10a) | Comisia ar trebui, de asemenea, să poată recomanda reducerea valorii sancțiunii sau anularea acesteia în virtutea unor circumstanțe economice excepționale. |
| --- | --- |

(10a)

Comisia ar trebui, de asemenea, să poată recomanda reducerea valorii sancțiunii sau anularea acesteia în virtutea unor circumstanțe economice excepționale.

| (11) | Procedura de aplicare a
  sancțiunilor
  pentru statele membre care nu iau măsuri efective de corectare a dezechilibrelor macroeconomice
  excesive
  ar trebui să fie interpretată în așa fel încât aplicarea
  sancțiunii
  în cazul statelor membre respective să constituie regula și nu excepția de la regulă. |
| --- | --- |

(11)

Procedura de aplicare a
  sancțiunilor
  pentru statele membre care nu iau măsuri efective de corectare a dezechilibrelor macroeconomice
  excesive
  ar trebui să fie interpretată în așa fel încât aplicarea
  sancțiunii
  în cazul statelor membre respective să constituie regula și nu excepția de la regulă.

| (12) | Amenzile menționate la articolul 3 din prezentul regulament constituie alte venituri, în sensul articolului 311 din tratat, și se alocă mecanismelor de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară, create de statele membre a căror monedă este euro în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu. |
| --- | --- |

(12)

Amenzile menționate la articolul 3 din prezentul regulament constituie alte venituri, în sensul articolului 311 din tratat, și se alocă mecanismelor de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară, create de statele membre a căror monedă este euro în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu.

| (13) | Competența de adoptare a deciziilor individuale de aplicare a
  sancțiunii
  prevăzute de prezentul regulament ar trebui să îi revină Consiliului. În cadrul procesului de coordonare a politicilor economice ale statelor membre desfășurat de Consiliu conform articolului 121 alineatul (1) din
  TFUE
  , aceste decizii individuale reprezintă o continuare inerentă a măsurilor adoptate de Consiliu în conformitate cu articolul 121 din
  TFUE
  și cu Regulamentul (UE) nr. [.../...]. |
| --- | --- |

(13)

Competența de adoptare a deciziilor individuale de aplicare a
  sancțiunii
  prevăzute de prezentul regulament ar trebui să îi revină Consiliului. În cadrul procesului de coordonare a politicilor economice ale statelor membre desfășurat de Consiliu conform articolului 121 alineatul (1) din
  TFUE
  , aceste decizii individuale reprezintă o continuare inerentă a măsurilor adoptate de Consiliu în conformitate cu articolul 121 din
  TFUE
  și cu Regulamentul (UE) nr. [.../...].

| (14) | Deoarece prezentul regulament prevede norme generale de aplicare a Regulamentului (UE) nr. [.../...], se impune adoptarea sa în conformitate cu procedura legislativă ordinară menționată la articolul 121 alineatul (6) din tratat. |
| --- | --- |

(14)

Deoarece prezentul regulament prevede norme generale de aplicare a Regulamentului (UE) nr. [.../...], se impune adoptarea sa în conformitate cu procedura legislativă ordinară menționată la articolul 121 alineatul (6) din tratat.

| (15) | Având în vedere faptul că un cadru eficace pentru detectarea și prevenirea dezechilibrelor macroeconomice nu poate fi realizat într-o măsură suficientă la nivelul statelor membre, și acest lucru datorită profundelor legături comerciale și financiare dintre statele membre, dar și efectelor colaterale ale politicilor economice naționale asupra Uniunii și asupra zonei euro în ansamblu, și ținând cont de faptul că acest obiectiv poate fi mai bine îndeplinit la nivelul Uniunii Europene, UE poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor propuse, |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere faptul că un cadru eficace pentru detectarea și prevenirea dezechilibrelor macroeconomice nu poate fi realizat într-o măsură suficientă la nivelul statelor membre, și acest lucru datorită profundelor legături comerciale și financiare dintre statele membre, dar și efectelor colaterale ale politicilor economice naționale asupra Uniunii și asupra zonei euro în ansamblu, și ținând cont de faptul că acest obiectiv poate fi mai bine îndeplinit la nivelul Uniunii Europene, UE poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor propuse,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește un sistem de sancțiuni ▐ în vederea corectării efective a dezechilibrelor macroeconomice
  excesive
  din zona euro.

(2)   Prezentul regulament se aplică statelor membre a căror monedă este euro.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. [.../...].

De asemenea, se aplică următoarea definiție:

„circumstanțe economice excepționale” înseamnă circumstanțe în care un deficit public excesiv care depășește valoarea de referință este considerat excepțional în sensul articolului 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din
  TFUE
  și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (3).

Articolul 3

Sancțiuni

(1)   Consiliul impune
  printr-o decizie
  ,
  pe baza unei recomandări din partea
  Comisiei,
  constituirea unui depozit purtător de dobândă
  dacă
  este adoptată o decizie a Consiliului privind luarea de măsuri de corecție
  în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din
  Regulamentul (UE) nr.
  .../
  2011, prin care
  Consiliul ▐ ajunge la concluzia că statul membru respectiv nu a întreprins încă măsurile de corecție
  indicate într-o recomandare
  .

(1a)
     
  Consiliul impune printr-o decizie, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, aplicarea unei amenzi anuale, dacă:

| (a) | Consiliul adoptă două recomandări succesive în cadrul aceleași proceduri de dezechilibru excesiv, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [.../...], prin care acesta consideră că statul membru a prezentat un plan insuficient de acțiuni de corecție; |
| --- | --- |

(a)

Consiliul adoptă două recomandări succesive în cadrul aceleași proceduri de dezechilibru excesiv, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [.../...], prin care acesta consideră că statul membru a prezentat un plan insuficient de acțiuni de corecție;

| (b) | Consiliul adoptă două decizii succesive în cadrul aceleași proceduri de dezechilibru excesiv în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. [.../...]. |
| --- | --- |

(b)

Consiliul adoptă două decizii succesive în cadrul aceleași proceduri de dezechilibru excesiv în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. [.../...].

Amenda este impusă prin transformarea depozitului purtător de dobândă impus într-o amendă anuală în conformitate cu articolul 3 alineatul (1).

(1b)
     
  Se consideră că deciziile menționate la alineatul (1) sunt adoptate de Consiliu, cu excepția situației în care acesta decide, prin majoritate calificată, să respingă recomandarea în termen de zece zile de la adoptarea sa de către Comisie. Consiliul poate modifica recomandarea, hotărând în acest sens cu majoritate calificată.

(1c)
     
  Recomandarea Comisiei pentru o decizie a Consiliului este emisă în termen de douăzeci de zile de la data la care sunt îndeplinite condițiile menționate la alineatele (1) și (1a).

(2)   
  Depozitul purtător de dobândă sau
  amenda anuală
  recomandate
  de Comisie reprezintă 0,1 % din PIB-ul din anul precedent al statului membru în cauză.

(3)   Prin derogare de la dispozițiile alineatului (2), Comisia poate, în virtutea unor circumstanțe economice excepționale sau ca urmare a unei cereri motivate adresate Comisiei de către statul membru în cauză în termen de zece zile de la
  îndeplinirea condițiilor
  menționate la
  alineatele (1) și (1a)
  , să propună reducerea
  cuantumului depozitului purtător de dobândă sau al
  amenzii sau anularea
  acestora
  .

(4)   Dacă un stat membru
  a constituit un depozit purtător de dobândă sau
  a plătit o amendă anuală pentru un anumit an calendaristic, iar Consiliul, în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. .../2011, ajunge ulterior la concluzia că statul membru respectiv a întreprins acțiunile de corecție recomandate în cursul
  anului respectiv
  ,
  depozitul constituit pentru anul respectiv și dobânda cuvenită sau
  amenda plătită pentru anul respectiv se rambursează statului membru pro rata temporis.

Articolul 4

Alocarea
  amenzilor

Amenzile
  menționate la
  articolul 3 din prezentul regulament constituie alte venituri în sensul articolului 311 din tratat și
  se alocă Fondului european de stabilitate financiară
  .
  Până în momentul creării de către statele membre a căror monedă este euro a unui alt mecanism de stabilitate pentru furnizarea de asistență financiară în vederea garantării stabilității zonei euro în ansamblu, amenzile se alocă mecanismului menționat anterior.

Articolul 5

Votul în cadrul Consiliului

Pentru măsurile menționate la articolul 3 votează numai acei membri ai Consiliului care reprezintă state membre a căror monedă este euro, iar Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Majoritatea calificată a membrilor Consiliului menționați în
  primul paragraf
  se definește în conformitate cu articolul 238 alineatul (3) litera (a) din tratat.

Articolul 5a

Dialogul economic

Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și asumare a răspunderii, comisia competentă a Parlamentului European poate invita Comisia, Președintele Consiliului și, după caz, Președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta deciziile adoptate în temeiul articolului 3 din prezentul regulament.

Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de deciziile în cauză să participe la un schimb de opinii.

Articolul 5b

Revizuirea

(1)
     
  În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament. Raportul evaluează, printre altele:

| (a) | eficacitatea regulamentului; |
| --- | --- |

(a)

eficacitatea regulamentului;

| (b) | progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe sustenabile a performanțelor economice ale statelor membre în conformitate cu tratatul. |
| --- | --- |

(b)

progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe sustenabile a performanțelor economice ale statelor membre în conformitate cu tratatul.

(2)
     
  Raportul este însoțit, după caz, de o propunere în vederea modificării prezentului regulament.

(3)
     
  Raportul și eventualele propuneri care îl însoțesc sunt transmise Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 6

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre, în conformitate cu tratatele.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 150, 20.5.2011, p. 1.

1

(2)  JO C,, p..

2

(3)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

3

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/145

---

Joi, 23 iunie 2011Drepturile consumatorilor ***I

P7_TA(2011)0293

Rezoluția lagislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 390 E/23

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0614),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0349/2008),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2009 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 22 aprilie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 22 aprilie 2009 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 15 iunie 2011 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 15 iunie 2011 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0038/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0038/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3);

| 2. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de Declarația comună a Președinției ungare și a viitoarelor Președinții polonă, daneză și cipriotă ale Consiliului, anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de Declarația comună a Președinției ungare și a viitoarelor Președinții polonă, daneză și cipriotă ale Consiliului, anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 317, 23.12.2009, p. 54.

(2)  JO C 200, 25.8.2009, p. 76.

(3)  Această poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 24 martie 2011 (Texte adoptate, P7_TA(2011)0116).

---

Joi, 23 iunie 2011P7_TC1-COD(2008)0196

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/EC a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/83/UE.)

Joi, 23 iunie 2011ANEXĂ

Declarația Parlamentului privind tabelele de corespondență

Parlamentul European regretă faptul că Consiliul nu a fost pregătit să accepte publicarea obligatorie a tabelelor de corespondență în contextul propunerii de Directivă privind drepturile consumatorilor. Se declară, prin prezenta, că acordul la care s-a ajuns între Parlamentul European și Consiliu în cadrul trilogului din 6 iunie 2011 privind prezenta directivă nu cauzează prejudicii rezultatului negocierilor interinstituționale privind tabelele de corespondență.

Parlamentul European invită Comisia Europeană să-l informeze în termen de douăsprezece luni de la adoptarea în plen a prezentului acord și să întocmească un raport la sfârșitul perioadei de transpunere referitor la practica statelor membre în ceea ce privește întocmirea propriile lor tabele care vor ilustra, pe cât posibil, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere, și să le facă publice.

Parlamentul European salută acordul convenit cu privire la includerea în Directiva privind drepturile consumatorilor a cerințelor obligatorii de informare cu privire la acele dispoziții din prezenta directivă, din Directiva 93/13/CEE a Consiliului și din Directiva 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului, care acordă statelor membre o opțiune în privința reglementării (Articolele 29, 32 și 33).

Declarația Președinției ungare și a viitoarelor președinții polonă, daneză și cipriotă ale Consiliului privind tabelele de corespondență

Se declară, prin prezenta, că acordul la care s-a ajuns între Consiliu și Parlamentul European în cadrul trilogului din 6 iunie 2011 privind Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului nu cauzează prejudicii rezultatului negocierilor interinstituționale privind tabelele de corespondență.

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/146

---

Joi, 23 iunie 2011Tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate***I

P7_TA(2011)0294

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește dispozițiile pentru tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

2012/C 390 E/24

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0607), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0607),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0342/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0342/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 februarie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 februarie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0091/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 107, 6.4.2011, p. 26.

---

Joi, 23 iunie 2011P7_TC1-COD(2010)0301

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește dispozițiile pentru tractoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/72/UE.)

---

| 18.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 390/147 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 390/147

---

Joi, 23 iunie 2011Combustibilul nuclear uzat și deșeurile radioactive *

P7_TA(2011)0295

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind gestionarea combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

2012/C 390 E/25

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0618), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0618),

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice și, în special, articolele 31 și 32 ale acestuia, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0387/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice și, în special, articolele 31 și 32 ale acestuia, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0387/2010),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0214/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0214/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă


  Considerentul 1 |
| (1) | Articolul 2 litera (b) din
  tratat
  prevede stabilirea unor standarde de securitate uniforme pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

(1)

Articolul 2 litera (b) din
  tratat
  prevede stabilirea unor standarde de securitate uniforme pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației.

| (1) | Articolul 2 litera (b) din
  Tratatul Euratom
  prevede stabilirea unor standarde de securitate uniforme pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 2 litera (b) din
  Tratatul Euratom
  prevede stabilirea unor standarde de securitate uniforme pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 2

| (2) | Articolul 30 din
  tratat
  prevede stabilirea în cadrul Comunității a unor standarde fundamentale pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 30 din
  tratat
  prevede stabilirea în cadrul Comunității a unor standarde fundamentale pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante.

| (2) | Articolul 30 din
  Tratatul Euratom
  prevede stabilirea în cadrul Comunității a unor standarde fundamentale pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 30 din
  Tratatul Euratom
  prevede stabilirea în cadrul Comunității a unor standarde fundamentale pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 3

| (3) | articolul 37 din
  tratat
  prevede obligația statelor membre de a prezenta Comisiei date generale privind orice plan de depozitare a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(3)

articolul 37 din
  tratat
  prevede obligația statelor membre de a prezenta Comisiei date generale privind orice plan de depozitare a deșeurilor radioactive.

| (3) | articolul 37 din
  Tratatul Euratom
  prevede obligația statelor membre de a prezenta Comisiei date generale privind orice plan de depozitare a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(3)

articolul 37 din
  Tratatul Euratom
  prevede obligația statelor membre de a prezenta Comisiei date generale privind orice plan de depozitare a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 (1) prevede introducerea unor măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă. |
| --- | --- |

(3a)

Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 (1) prevede introducerea unor măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 4

| (4) | Directiva 96/29/Euratom a Consiliului din 13 mai 1996 de
  stabilire a normelor de
  securitate de bază
  privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante (2)

  se aplică tuturor activităților care presupun riscuri generate de radiațiile ionizante produse de surse de radiații naturale sau artificiale în cazuri în care radionuclizii naturali sunt sau au fost procesați având în vedere proprietățile lor radioactive, fisionabile sau fertile. Directiva reglementează, de asemenea, deversările autorizate de materiale care își au originea în astfel de activități. Dispozițiile directivei respective au fost suplimentate prin prevederi legislative mai specifice. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 96/29/Euratom a Consiliului din 13 mai 1996 de
  stabilire a normelor de
  securitate de bază
  privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante (2)

  se aplică tuturor activităților care presupun riscuri generate de radiațiile ionizante produse de surse de radiații naturale sau artificiale în cazuri în care radionuclizii naturali sunt sau au fost procesați având în vedere proprietățile lor radioactive, fisionabile sau fertile. Directiva reglementează, de asemenea, deversările autorizate de materiale care își au originea în astfel de activități. Dispozițiile directivei respective au fost suplimentate prin prevederi legislative mai specifice.

| (4) | Directiva 96/29/Euratom a Consiliului din 13 mai 1996

   (3) stabilește normele
  de securitate de bază
  . Această directivă
  se aplică tuturor activităților care presupun riscuri generate de radiațiile ionizante produse de surse de radiații naturale sau artificiale în cazuri în care radionuclizii naturali sunt sau au fost procesați având în vedere proprietățile lor radioactive, fisionabile sau fertile. Directiva reglementează, de asemenea, deversările autorizate de materiale care își au originea în astfel de activități. Dispozițiile directivei respective au fost suplimentate prin prevederi legislative mai specifice. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 96/29/Euratom a Consiliului din 13 mai 1996

   (3) stabilește normele
  de securitate de bază
  . Această directivă
  se aplică tuturor activităților care presupun riscuri generate de radiațiile ionizante produse de surse de radiații naturale sau artificiale în cazuri în care radionuclizii naturali sunt sau au fost procesați având în vedere proprietățile lor radioactive, fisionabile sau fertile. Directiva reglementează, de asemenea, deversările autorizate de materiale care își au originea în astfel de activități. Dispozițiile directivei respective au fost suplimentate prin prevederi legislative mai specifice.

Amendamentul 131

Propunere de directivă

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Din moment ce nici Tratatul Euratom, nici TFUE nu oferă Parlamentului European competențe de codecizie în problemele nucleare, este de importanță crucială găsirea unui temei juridic pentru orice nou text legislativ în domeniul nuclear. |
| --- | --- |

(4a)

Din moment ce nici Tratatul Euratom, nici TFUE nu oferă Parlamentului European competențe de codecizie în problemele nucleare, este de importanță crucială găsirea unui temei juridic pentru orice nou text legislativ în domeniul nuclear.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 15a (nou)

| (15a) | Cele trei țări foste candidate la UE, Lituania, Slovacia și Bulgaria, aveau în funcțiune centrale nucleare cu o construcție sovietică învechită care nu puteau fi modernizate din perspectivă economică pentru a îndeplini normele de securitate ale UE; în consecință, centralele respective au fost închise și apoi scoase din folosință. |
| --- | --- |

(15a)

Cele trei țări foste candidate la UE, Lituania, Slovacia și Bulgaria, aveau în funcțiune centrale nucleare cu o construcție sovietică învechită care nu puteau fi modernizate din perspectivă economică pentru a îndeplini normele de securitate ale UE; în consecință, centralele respective au fost închise și apoi scoase din folosință.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 15b (nou)

| (15b) | Dezafectarea centralelor nucleare din respectivele trei state membre a reprezentat o povară financiară și economică semnificativă, care nu a putut fi suportată integral de către acestea, și, prin urmare, Uniunea a oferit resurse financiare acestor state membre, menite să acopere o parte din costurile proiectelor de dezafectare și gestionare a deșeurilor și să atenueze consecințele economice. |
| --- | --- |

(15b)

Dezafectarea centralelor nucleare din respectivele trei state membre a reprezentat o povară financiară și economică semnificativă, care nu a putut fi suportată integral de către acestea, și, prin urmare, Uniunea a oferit resurse financiare acestor state membre, menite să acopere o parte din costurile proiectelor de dezafectare și gestionare a deșeurilor și să atenueze consecințele economice.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 18

| (18) | În anul 2006, AIEA și-a actualizat întregul corpus de standarde și a publicat principiile fundamentale de securitate37, care au fost
  sponsorizate
  în comun de către Euratom, OCDE/AEN și alte organizații internaționale. Conform declarației organizațiilor de sponsorizare comună, implementarea principiilor fundamentale de securitate va facilita aplicarea standardelor internaționale de securitate și va asigura o mai mare consecvență între măsurile adoptate de diferitele state. Prin urmare, se dorește ca toate statele să adere și să apere aceste principii. Principiile sunt obligatorii pentru AIEA în ceea ce privește funcționarea sa și pentru state în ceea ce privește funcționarea asistată de AIEA. Statele sau organizațiile de sponsorizare pot adopta principiile, la propria discreție, pentru a le aplica propriilor activități. |
| --- | --- |

(18)

În anul 2006, AIEA și-a actualizat întregul corpus de standarde și a publicat principiile fundamentale de securitate37, care au fost
  sponsorizate
  în comun de către Euratom, OCDE/AEN și alte organizații internaționale. Conform declarației organizațiilor de sponsorizare comună, implementarea principiilor fundamentale de securitate va facilita aplicarea standardelor internaționale de securitate și va asigura o mai mare consecvență între măsurile adoptate de diferitele state. Prin urmare, se dorește ca toate statele să adere și să apere aceste principii. Principiile sunt obligatorii pentru AIEA în ceea ce privește funcționarea sa și pentru state în ceea ce privește funcționarea asistată de AIEA. Statele sau organizațiile de sponsorizare pot adopta principiile, la propria discreție, pentru a le aplica propriilor activități.

| (18) | În anul 2006, AIEA și-a actualizat întregul corpus de standarde și a publicat principiile fundamentale de securitate, care au fost
  elaborate
  în comun de către Euratom, OCDE/AEN și alte organizații internaționale. Conform declarației organizațiilor de sponsorizare comună, implementarea principiilor fundamentale de securitate va facilita aplicarea standardelor internaționale de securitate și va asigura o mai mare consecvență între măsurile adoptate de diferitele state. Prin urmare, se dorește ca toate statele să adere și să apere aceste principii. Principiile sunt obligatorii pentru AIEA în ceea ce privește funcționarea sa și pentru state în ceea ce privește funcționarea asistată de AIEA. Statele sau organizațiile de sponsorizare pot adopta principiile, la propria discreție, pentru a le aplica propriilor activități. |
| --- | --- |

(18)

În anul 2006, AIEA și-a actualizat întregul corpus de standarde și a publicat principiile fundamentale de securitate, care au fost
  elaborate
  în comun de către Euratom, OCDE/AEN și alte organizații internaționale. Conform declarației organizațiilor de sponsorizare comună, implementarea principiilor fundamentale de securitate va facilita aplicarea standardelor internaționale de securitate și va asigura o mai mare consecvență între măsurile adoptate de diferitele state. Prin urmare, se dorește ca toate statele să adere și să apere aceste principii. Principiile sunt obligatorii pentru AIEA în ceea ce privește funcționarea sa și pentru state în ceea ce privește funcționarea asistată de AIEA. Statele sau organizațiile de sponsorizare pot adopta principiile, la propria discreție, pentru a le aplica propriilor activități.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 19a (nou)

| (19a) | Convenția de la Aarhus din 25 iunie 1998 privind accesul la informații, participarea publicului la procesul decizional și accesul la justiție în ceea ce privește aspectele legate de mediu acordă publicului drepturi și impune părților la convenție și autorităților publice obligații în ceea ce privește accesul la informații, participarea publică și accesul la justiție în probleme legate de mediu, care includ gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(19a)

Convenția de la Aarhus din 25 iunie 1998 privind accesul la informații, participarea publicului la procesul decizional și accesul la justiție în ceea ce privește aspectele legate de mediu acordă publicului drepturi și impune părților la convenție și autorităților publice obligații în ceea ce privește accesul la informații, participarea publică și accesul la justiție în probleme legate de mediu, care includ gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 19b (nou)

| (19b) | Organizația Internațională a Muncii a adoptat o convenție (4) și o recomandare (5) privind protecția împotriva radiațiilor aplicabile pentru toate activitățile care presupun expunerea lucrătorilor la radiații ionizante pe parcursul exercitării activității profesionale și solicită adoptarea măsurilor adecvate pentru a asigura protecția eficace a lucrătorilor din perspectiva cunoștințelor actuale. |
| --- | --- |

(19b)

Organizația Internațională a Muncii a adoptat o convenție (4) și o recomandare (5) privind protecția împotriva radiațiilor aplicabile pentru toate activitățile care presupun expunerea lucrătorilor la radiații ionizante pe parcursul exercitării activității profesionale și solicită adoptarea măsurilor adecvate pentru a asigura protecția eficace a lucrătorilor din perspectiva cunoștințelor actuale.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 22a (nou)

| (22a) | Parlamentul European a afirmat, de asemenea, că în toate statele membre toate întreprinderile din sectorul nuclear trebuie să dispună de suficiente resurse financiare pentru a suporta toate costurile aferente dezafectării, inclusiv gestionarea deșeurilor pentru a respecta principiul poluatorul plătește și a evita orice apel la ajutor din partea statului și a solicitat Comisiei elaborarea unor definiții precise în privința utilizării resurselor financiare alocate pentru dezafectare în fiecare stat membru, luând în considerare dezafectarea, precum și gestionarea, condiționarea și depozitarea finală a deșeurilor radioactive rezultate (6). |
| --- | --- |

(22a)

Parlamentul European a afirmat, de asemenea, că în toate statele membre toate întreprinderile din sectorul nuclear trebuie să dispună de suficiente resurse financiare pentru a suporta toate costurile aferente dezafectării, inclusiv gestionarea deșeurilor pentru a respecta principiul poluatorul plătește și a evita orice apel la ajutor din partea statului și a solicitat Comisiei elaborarea unor definiții precise în privința utilizării resurselor financiare alocate pentru dezafectare în fiecare stat membru, luând în considerare dezafectarea, precum și gestionarea, condiționarea și depozitarea finală a deșeurilor radioactive rezultate (6).

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 23

| (23) | Atât în Uniune, cât și la nivel mondial există o recunoaștere crescândă a necesității
  utilizării responsabile a energiei nucleare, în special în ceea ce privește
  siguranța și securitatea nucleară. În acest context, trebuie abordată problema combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive pentru a asigura o
  utilizare
  optimizată
  ,
  sustenabilă
  și în condiții de securitate a energiei nucleare
  . |
| --- | --- |

(23)

Atât în Uniune, cât și la nivel mondial există o recunoaștere crescândă a necesității
  utilizării responsabile a energiei nucleare, în special în ceea ce privește
  siguranța și securitatea nucleară. În acest context, trebuie abordată problema combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive pentru a asigura o
  utilizare
  optimizată
  ,
  sustenabilă
  și în condiții de securitate a energiei nucleare
  .

| (23) | Atât în Uniune, cât și la nivel mondial există o recunoaștere crescândă
  , mai ales după recentul accident nuclear grav din Japonia,
  a necesității
  consolidării normelor privind
  siguranța și securitatea nucleară. În acest context, trebuie abordată problema
  majoră a
  combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive pentru a asigura o
  stocare și/sau depozitare sigură,
  optimizată
  și
  sustenabilă. |
| --- | --- |

(23)

Atât în Uniune, cât și la nivel mondial există o recunoaștere crescândă
  , mai ales după recentul accident nuclear grav din Japonia,
  a necesității
  consolidării normelor privind
  siguranța și securitatea nucleară. În acest context, trebuie abordată problema
  majoră a
  combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive pentru a asigura o
  stocare și/sau depozitare sigură,
  optimizată
  și
  sustenabilă.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 23a (nou)

| (23a) | În acest sens, este important să se sublinieze că o mare parte din combustibilul uzat este recuperabilă. Reciclarea combustibilului uzat este un aspect care urmează să fie luat în considerare alături de depozitarea definitivă a deșeurilor. |
| --- | --- |

(23a)

În acest sens, este important să se sublinieze că o mare parte din combustibilul uzat este recuperabilă. Reciclarea combustibilului uzat este un aspect care urmează să fie luat în considerare alături de depozitarea definitivă a deșeurilor.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 25

| (25) | De asemenea, funcționarea reactorilor nucleari generează combustibil uzat. Fiecare stat membru își poate stabili politica privind ciclul combustibilului nuclear fie considerând combustibilul uzat drept o resursă valoroasă care poate fi reprocesată, fie luând decizia depozitării definitive a acestuia ca deșeu. Indiferent de opțiunea aleasă, trebuie analizată depozitarea definitivă a deșeurilor de activitate înaltă, separate în momentul reprocesării, sau a combustibilului uzat asimilat deșeurilor. |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, funcționarea reactorilor nucleari generează combustibil uzat. Fiecare stat membru își poate stabili politica privind ciclul combustibilului nuclear fie considerând combustibilul uzat drept o resursă valoroasă care poate fi reprocesată, fie luând decizia depozitării definitive a acestuia ca deșeu. Indiferent de opțiunea aleasă, trebuie analizată depozitarea definitivă a deșeurilor de activitate înaltă, separate în momentul reprocesării, sau a combustibilului uzat asimilat deșeurilor.

| (25) | De asemenea, funcționarea reactorilor nucleari generează combustibil uzat. Fiecare stat membru își poate stabili politica privind ciclul combustibilului nuclear fie considerând combustibilul uzat drept o resursă valoroasă care poate fi reprocesată
  și reciclată
  , fie luând decizia depozitării definitive a acestuia ca deșeu. Indiferent de opțiunea aleasă, trebuie analizată depozitarea definitivă a deșeurilor de activitate înaltă, separate în momentul reprocesării, sau a combustibilului uzat asimilat deșeurilor. |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, funcționarea reactorilor nucleari generează combustibil uzat. Fiecare stat membru își poate stabili politica privind ciclul combustibilului nuclear fie considerând combustibilul uzat drept o resursă valoroasă care poate fi reprocesată
  și reciclată
  , fie luând decizia depozitării definitive a acestuia ca deșeu. Indiferent de opțiunea aleasă, trebuie analizată depozitarea definitivă a deșeurilor de activitate înaltă, separate în momentul reprocesării, sau a combustibilului uzat asimilat deșeurilor.

Amendamentul 115

Propunere de directivă

Considerentul 25a (nou)

| (25a) | Și combustibilul uzat depozitat în bazine reprezintă o potențială sursă de radioactivitate în mediu, în special în cazul în care bazinele de răcire nu mai sunt acoperite. |
| --- | --- |

(25a)

Și combustibilul uzat depozitat în bazine reprezintă o potențială sursă de radioactivitate în mediu, în special în cazul în care bazinele de răcire nu mai sunt acoperite.

Amendamentul 132

Propunere de directivă

Considerentul 27

| (27) | Deșeurile radioactive, inclusiv combustibilul uzat considerat deșeu, trebuie să fie izolate de persoane și de mediul de viață pe termen lung. Având în vedere natura sa specifică (conținutul de radionuclizi), sunt necesare măsuri de protejare a sănătății umane și a mediului împotriva pericolelor prezentate de radiația ionizantă, care să includă depozitarea definitivă în instalații adecvate la sfârșitul procesului de gestionare. Depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar care nu este o alternativă a depozitării definitive. |
| --- | --- |

(27)

Deșeurile radioactive, inclusiv combustibilul uzat considerat deșeu, trebuie să fie izolate de persoane și de mediul de viață pe termen lung. Având în vedere natura sa specifică (conținutul de radionuclizi), sunt necesare măsuri de protejare a sănătății umane și a mediului împotriva pericolelor prezentate de radiația ionizantă, care să includă depozitarea definitivă în instalații adecvate la sfârșitul procesului de gestionare. Depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar care nu este o alternativă a depozitării definitive.

| (27) | Deșeurile radioactive, inclusiv combustibilul uzat considerat deșeu, trebuie să fie condiționate în mod adecvat și izolate de persoane și de mediul de viață pe termen lung. Având în vedere natura sa specifică (conținutul de radionuclizi), sunt necesare măsuri de protejare a sănătății umane și a mediului împotriva pericolelor prezentate de radiația ionizantă, care să includă depozitarea definitivă în instalații adecvate la sfârșitul procesului de gestionare
  , cu posibilitatea de recuperare bazată pe principiul reversibilității
  . Depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară. |
| --- | --- |

(27)

Deșeurile radioactive, inclusiv combustibilul uzat considerat deșeu, trebuie să fie condiționate în mod adecvat și izolate de persoane și de mediul de viață pe termen lung. Având în vedere natura sa specifică (conținutul de radionuclizi), sunt necesare măsuri de protejare a sănătății umane și a mediului împotriva pericolelor prezentate de radiația ionizantă, care să includă depozitarea definitivă în instalații adecvate la sfârșitul procesului de gestionare
  , cu posibilitatea de recuperare bazată pe principiul reversibilității
  . Depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară.

Amendamentul 133

Propunere de directivă

Considerentul 27a (nou)

| (27a) | Accidentul de la Fukushima a demonstrat în mod clar pericolele pe care le implică depozitarea definitivă a deșeurilor radioactive și faptul că ar putea avea loc accidente similare la instalațiile nucleare existente sau aflate în construcție în regiuni ale Uniunii și în țările învecinate cu risc seismic și de tsunami ridicat, cum ar fi Akkuyu (Turcia). Uniunea ar trebui să ia toate măsurile adecvate pentru a împiedica depozitarea definitivă a deșeurilor radioactive în aceste regiuni. |
| --- | --- |

(27a)

Accidentul de la Fukushima a demonstrat în mod clar pericolele pe care le implică depozitarea definitivă a deșeurilor radioactive și faptul că ar putea avea loc accidente similare la instalațiile nucleare existente sau aflate în construcție în regiuni ale Uniunii și în țările învecinate cu risc seismic și de tsunami ridicat, cum ar fi Akkuyu (Turcia). Uniunea ar trebui să ia toate măsurile adecvate pentru a împiedica depozitarea definitivă a deșeurilor radioactive în aceste regiuni.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 28

| (28) | Trebuie să existe o schemă națională de clasificare a deșeurilor radioactive care să suplimenteze aceste proceduri, ținând cont pe deplin de tipul și caracteristicile deșeurilor radioactive. Criteriile exacte pe baza cărora deșeurile sunt încadrate într-o anumită clasă de deșeuri vor depinde de situația specifică existentă în fiecare stat cu privire la natura deșeurilor respective și la opțiunile de depozitare definitivă disponibile sau avute în vedere. |
| --- | --- |

(28)

Trebuie să existe o schemă națională de clasificare a deșeurilor radioactive care să suplimenteze aceste proceduri, ținând cont pe deplin de tipul și caracteristicile deșeurilor radioactive. Criteriile exacte pe baza cărora deșeurile sunt încadrate într-o anumită clasă de deșeuri vor depinde de situația specifică existentă în fiecare stat cu privire la natura deșeurilor respective și la opțiunile de depozitare definitivă disponibile sau avute în vedere.

| (28) | Trebuie să existe o schemă națională de clasificare a deșeurilor radioactive care să suplimenteze aceste proceduri, ținând cont pe deplin de tipul și caracteristicile deșeurilor radioactive. Criteriile exacte pe baza cărora deșeurile sunt încadrate într-o anumită clasă de deșeuri vor depinde de situația specifică existentă în fiecare stat cu privire la natura deșeurilor respective și la opțiunile de depozitare definitivă disponibile sau avute în vedere.
  Pentru a facilita comunicarea și schimbul de informații între statele membre și a asigura transparența, programul național ar trebui să descrie în detaliu o schemă de clasificare. |
| --- | --- |

(28)

Trebuie să existe o schemă națională de clasificare a deșeurilor radioactive care să suplimenteze aceste proceduri, ținând cont pe deplin de tipul și caracteristicile deșeurilor radioactive. Criteriile exacte pe baza cărora deșeurile sunt încadrate într-o anumită clasă de deșeuri vor depinde de situația specifică existentă în fiecare stat cu privire la natura deșeurilor respective și la opțiunile de depozitare definitivă disponibile sau avute în vedere.
  Pentru a facilita comunicarea și schimbul de informații între statele membre și a asigura transparența, programul național ar trebui să descrie în detaliu o schemă de clasificare.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 29

| (29) | Conceptul tipic
  de depozitare definitivă a deșeurilor de joasă și medie activitate și cu durată scurtă de viață
  este reprezentat
  de depozitarea aproape de suprafață. După 30 de ani de cercetări,
  este general acceptat din punct de vedere tehnic faptul că depozitarea geologică
  la adâncime
  reprezintă cea mai
  sigură și
  sustenabilă opțiune
  la sfârșitul procesului de gestionare a deșeurilor cu activitate înaltă și
  a combustibilului uzat asimilat deșeurilor
  . Prin urmare, este necesară
  trecerea la aplicarea măsurilor de depozitare definitivă
  . |
| --- | --- |

(29)

Conceptul tipic
  de depozitare definitivă a deșeurilor de joasă și medie activitate și cu durată scurtă de viață
  este reprezentat
  de depozitarea aproape de suprafață. După 30 de ani de cercetări,
  este general acceptat din punct de vedere tehnic faptul că depozitarea geologică
  la adâncime
  reprezintă cea mai
  sigură și
  sustenabilă opțiune
  la sfârșitul procesului de gestionare a deșeurilor cu activitate înaltă și
  a combustibilului uzat asimilat deșeurilor
  . Prin urmare, este necesară
  trecerea la aplicarea măsurilor de depozitare definitivă
  .

| (29) | Conceptele
  de depozitare definitivă a deșeurilor de joasă și medie activitate și cu durată scurtă de viață
  variază
  de
  la
  depozitarea aproape de suprafață
  (în depozite, îngropare la suprafață sau la câțiva zeci de metri de la suprafață) la depozitarea definitivă în depozite geologice moderne la 70-100 de metri adâncime
  .
  Aproape toate deșeurile radioactive de joasă și medie activitate cu durată lungă de viață sunt stocate.
  După 30 de ani de cercetări,
  fezabilitatea depozitării geologice
  la adâncime
  a fost demonstrată la nivel științific, aceasta putând reprezenta o opțiune
  sigură și
  economică
  la sfârșitul procesului de gestionare a deșeurilor
  radioactive
  cu activitate înaltă
  . Activitățile derulate sub egida Platformei tehnologice de implementare a depozitării geologice a deșeurilor radioactive (IGD-TP) ar putea facilita accesul la expertiză
  și
  tehnologie în acest context
  .
  Multe alte opțiuni, cum ar fi instalațiile de stocare la suprafață sau aproape de suprafață bazate pe inginerie, depozitarea cu ajutorul pietrei de fosfat sau depozitarea în puțuri adânci (3 000 – 5 000 de metri adâncime) se află în curs de cercetare, inclusiv posibila reversibilitate și recuperare.
  Prin urmare, este necesară
  cercetarea suplimentară în privința tuturor acestor opțiuni
  . |
| --- | --- |

(29)

Conceptele
  de depozitare definitivă a deșeurilor de joasă și medie activitate și cu durată scurtă de viață
  variază
  de
  la
  depozitarea aproape de suprafață
  (în depozite, îngropare la suprafață sau la câțiva zeci de metri de la suprafață) la depozitarea definitivă în depozite geologice moderne la 70-100 de metri adâncime
  .
  Aproape toate deșeurile radioactive de joasă și medie activitate cu durată lungă de viață sunt stocate.
  După 30 de ani de cercetări,
  fezabilitatea depozitării geologice
  la adâncime
  a fost demonstrată la nivel științific, aceasta putând reprezenta o opțiune
  sigură și
  economică
  la sfârșitul procesului de gestionare a deșeurilor
  radioactive
  cu activitate înaltă
  . Activitățile derulate sub egida Platformei tehnologice de implementare a depozitării geologice a deșeurilor radioactive (IGD-TP) ar putea facilita accesul la expertiză
  și
  tehnologie în acest context
  .
  Multe alte opțiuni, cum ar fi instalațiile de stocare la suprafață sau aproape de suprafață bazate pe inginerie, depozitarea cu ajutorul pietrei de fosfat sau depozitarea în puțuri adânci (3 000 – 5 000 de metri adâncime) se află în curs de cercetare, inclusiv posibila reversibilitate și recuperare.
  Prin urmare, este necesară
  cercetarea suplimentară în privința tuturor acestor opțiuni
  .

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 29a (nou)

| (29a) | Referitor la activitatea de cercetare privind depozitarea deșeurilor radioactive prin transmutare sau prin alte forme de reducere a intensității și a timpului de înjumătățire ale radiațiilor, ar trebui luată în considerare și stocarea geologică la adâncime pe termen lung a deșeurilor radioactive, cu posibilitatea de recuperare a acestora. |
| --- | --- |

(29a)

Referitor la activitatea de cercetare privind depozitarea deșeurilor radioactive prin transmutare sau prin alte forme de reducere a intensității și a timpului de înjumătățire ale radiațiilor, ar trebui luată în considerare și stocarea geologică la adâncime pe termen lung a deșeurilor radioactive, cu posibilitatea de recuperare a acestora.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 30

| (30) | Deși fiecare stat membru este responsabil pentru propria sa politică privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, aceasta
  trebuie
  să respecte principiile de securitate fundamentale relevante stabilite de AIEA. Fiecărui stat membru îi revine obligația etică de a evita orice povară inutilă asupra generațiilor viitoare în ceea ce privește combustibilii uzați și deșeurile radioactive existente, precum și cele presupuse de dezafectarea instalațiilor nucleare existente. |
| --- | --- |

(30)

Deși fiecare stat membru este responsabil pentru propria sa politică privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, aceasta
  trebuie
  să respecte principiile de securitate fundamentale relevante stabilite de AIEA. Fiecărui stat membru îi revine obligația etică de a evita orice povară inutilă asupra generațiilor viitoare în ceea ce privește combustibilii uzați și deșeurile radioactive existente, precum și cele presupuse de dezafectarea instalațiilor nucleare existente.

| (30) | Deși fiecare stat membru este responsabil pentru propria sa politică privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, aceasta
  ar trebui nu numai
  să respecte principiile de securitate fundamentale relevante stabilite de AIEA
  , ci să și impună cele mai înalte norme de securitate care să reflecte practicile moderne la nivel de reglementare și de funcționare și cea mai bună tehnologie disponibilă (BAT)
  . Fiecărui stat membru îi revine obligația etică de a evita orice povară inutilă asupra generațiilor viitoare în ceea ce privește combustibilii uzați și deșeurile radioactive
  istorice și
  existente, precum și cele presupuse de dezafectarea instalațiilor nucleare existente.
  Statele membre ar trebui să stabilească, prin urmare, o politică de dezafectare care să garanteze că instalațiile sunt dezasamblate în cel mai sigur mod cât mai devreme posibil după închiderea lor. |
| --- | --- |

(30)

Deși fiecare stat membru este responsabil pentru propria sa politică privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, aceasta
  ar trebui nu numai
  să respecte principiile de securitate fundamentale relevante stabilite de AIEA
  , ci să și impună cele mai înalte norme de securitate care să reflecte practicile moderne la nivel de reglementare și de funcționare și cea mai bună tehnologie disponibilă (BAT)
  . Fiecărui stat membru îi revine obligația etică de a evita orice povară inutilă asupra generațiilor viitoare în ceea ce privește combustibilii uzați și deșeurile radioactive
  istorice și
  existente, precum și cele presupuse de dezafectarea instalațiilor nucleare existente.
  Statele membre ar trebui să stabilească, prin urmare, o politică de dezafectare care să garanteze că instalațiile sunt dezasamblate în cel mai sigur mod cât mai devreme posibil după închiderea lor.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 31

| (31) | Pentru gestionarea responsabilă a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, fiecare stat membru
  trebuie
  să instituie un cadru național care să
  asigure
  punerea în aplicare a angajamentelor politice și a procesului decizional etapizat prin intermediul unei legislații, a unei reglementări și a unei organizări adecvate, cu o alocare clară a responsabilităților. |
| --- | --- |

(31)

Pentru gestionarea responsabilă a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, fiecare stat membru
  trebuie
  să instituie un cadru național care să
  asigure
  punerea în aplicare a angajamentelor politice și a procesului decizional etapizat prin intermediul unei legislații, a unei reglementări și a unei organizări adecvate, cu o alocare clară a responsabilităților.

| (31) | Pentru gestionarea responsabilă a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, fiecare stat membru
  ar trebui
  să instituie un cadru național care să
  garanteze
  punerea în aplicare a angajamentelor politice și a procesului decizional etapizat
  , în conformitate cu Convenția de la Aarhus,
  prin intermediul unei legislații, a unei reglementări și a unei organizări adecvate, cu o alocare clară a responsabilităților. |
| --- | --- |

(31)

Pentru gestionarea responsabilă a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, fiecare stat membru
  ar trebui
  să instituie un cadru național care să
  garanteze
  punerea în aplicare a angajamentelor politice și a procesului decizional etapizat
  , în conformitate cu Convenția de la Aarhus,
  prin intermediul unei legislații, a unei reglementări și a unei organizări adecvate, cu o alocare clară a responsabilităților.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 32a (nou)

| (32a) | Statele membre ar trebui să asigure disponibilitatea unor fonduri suficiente pentru gestionarea și stocarea combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(32a)

Statele membre ar trebui să asigure disponibilitatea unor fonduri suficiente pentru gestionarea și stocarea combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 32b (nou)

| (32b) | Trebuie alocate fonduri suplimentare pentru proiecte energetice, inclusiv posibilitatea unor viitoare proiecte de dezafectare și, în consecință, proiecte de gestionare a deșeurilor. |
| --- | --- |

(32b)

Trebuie alocate fonduri suplimentare pentru proiecte energetice, inclusiv posibilitatea unor viitoare proiecte de dezafectare și, în consecință, proiecte de gestionare a deșeurilor.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 33

| (33) | Este necesară instituirea de programe naționale pentru a asigura transpunerea deciziilor politice în dispoziții clare pentru aplicarea la timp a tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat, de la generare la depozitarea definitivă. Aceasta trebuie să includă toate activitățile legate de manipulare, pretratare, tratare, condiționare, depozitare intermediară și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive. Programul național poate consta într-un document de referință sau un set de documente. |
| --- | --- |

(33)

Este necesară instituirea de programe naționale pentru a asigura transpunerea deciziilor politice în dispoziții clare pentru aplicarea la timp a tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat, de la generare la depozitarea definitivă. Aceasta trebuie să includă toate activitățile legate de manipulare, pretratare, tratare, condiționare, depozitare intermediară și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive. Programul național poate consta într-un document de referință sau un set de documente.

| (33) | Este necesară instituirea de programe naționale pentru a asigura transpunerea deciziilor politice în dispoziții clare pentru aplicarea la timp a tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat, de la generare la depozitarea definitivă. Aceasta ar trebui să includă toate activitățile legate de manipulare, pretratare, tratare, condiționare, stocare intermediară și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive
  și a combustibilului uzat și să respecte principiile stabilite în Convenția de la Aarhus
  . Programul național poate consta într-un document de referință sau un set de documente. |
| --- | --- |

(33)

Este necesară instituirea de programe naționale pentru a asigura transpunerea deciziilor politice în dispoziții clare pentru aplicarea la timp a tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat, de la generare la depozitarea definitivă. Aceasta ar trebui să includă toate activitățile legate de manipulare, pretratare, tratare, condiționare, stocare intermediară și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive
  și a combustibilului uzat și să respecte principiile stabilite în Convenția de la Aarhus
  . Programul național poate consta într-un document de referință sau un set de documente.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 34a (nou)

| (34a) | În întregul lanț al gestionării combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive, este necesar ca lucrătorii să fie protejați și acoperiți de legislația în materie de sănătate și siguranță, indiferent de activitatea pe care o desfășoară sau statutul pe care îl au, iar efectele pe termen lung asupra sănătății și siguranței lucrătorilor să fie luate în considerare în cadrul oricărui instrument de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Legislația Uniunii și a statelor membre în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă se aplică și în cazul lucrătorilor implicați în gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive și nerespectarea acestei legislații trebuie pedepsită cu sancțiuni imediate și severe. |
| --- | --- |

(34a)

În întregul lanț al gestionării combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive, este necesar ca lucrătorii să fie protejați și acoperiți de legislația în materie de sănătate și siguranță, indiferent de activitatea pe care o desfășoară sau statutul pe care îl au, iar efectele pe termen lung asupra sănătății și siguranței lucrătorilor să fie luate în considerare în cadrul oricărui instrument de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Legislația Uniunii și a statelor membre în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă se aplică și în cazul lucrătorilor implicați în gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive și nerespectarea acestei legislații trebuie pedepsită cu sancțiuni imediate și severe.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 35

| (35) | Transparența este importantă în gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Aceasta trebuie să fie asigurată prin
  solicitarea
  de informații publice efective și prin implicarea tuturor părților interesate în procesele decizionale. |
| --- | --- |

(35)

Transparența este importantă în gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Aceasta trebuie să fie asigurată prin
  solicitarea
  de informații publice efective și prin implicarea tuturor părților interesate în procesele decizionale.

| (35) | Transparența este importantă în gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  și este crucială pentru a asigura încrederea populației în principiile care guvernează siguranța depozitelor și a programelor de gestionare a deșeurilor
  . Aceasta ar trebui să fie asigurată prin
  asigurarea
  de informații publice efective și prin implicarea tuturor părților interesate
  , a autorităților locale și regionale și a populației
  în procesele decizionale. |
| --- | --- |

(35)

Transparența este importantă în gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  și este crucială pentru a asigura încrederea populației în principiile care guvernează siguranța depozitelor și a programelor de gestionare a deșeurilor
  . Aceasta ar trebui să fie asigurată prin
  asigurarea
  de informații publice efective și prin implicarea tuturor părților interesate
  , a autorităților locale și regionale și a populației
  în procesele decizionale.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Considerentul 36

| (36) | Cooperarea între statele membre și la nivel internațional poate facilita și accelera procesul decizional prin accesul la expertiză și tehnologie. |
| --- | --- |

(36)

Cooperarea între statele membre și la nivel internațional poate facilita și accelera procesul decizional prin accesul la expertiză și tehnologie.

| (36) | Cooperarea între statele membre și la nivel internațional poate facilita și accelera procesul decizional prin accesul la expertiză și tehnologie
  de înaltă calitate, precum și la cele mai bune practici
  . |
| --- | --- |

(36)

Cooperarea între statele membre și la nivel internațional poate facilita și accelera procesul decizional prin accesul la expertiză și tehnologie
  de înaltă calitate, precum și la cele mai bune practici
  .

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 37

| (37) | Unele state membre consideră că utilizarea comună a instalațiilor pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv a instalațiilor de depozitare definitivă, poate reprezenta o măsură benefică atunci când se întemeiază pe un acord între
  statele membre în cauză
  . |
| --- | --- |

(37)

Unele state membre consideră că utilizarea comună a instalațiilor pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv a instalațiilor de depozitare definitivă, poate reprezenta o măsură benefică atunci când se întemeiază pe un acord între
  statele membre în cauză
  .

| (37) | Unele state membre consideră că utilizarea comună a instalațiilor pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv a instalațiilor de depozitare definitivă, poate reprezenta o măsură benefică
  , sigură și rentabilă
  atunci când se întemeiază pe un acord între
  țările implicate
  .
  În acest sens, este important să se asigure faptul că nu sunt blocate anumite situații specifice, în special acordurile preexistente privind combustibilul uzat care provine de la reactoarele de cercetare. Prezenta directivă ar trebui să definească în mod corespunzător condițiile necesare ce urmează a fi îndeplinite înainte de lansarea unor astfel de proiecte comune. |
| --- | --- |

(37)

Unele state membre consideră că utilizarea comună a instalațiilor pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv a instalațiilor de depozitare definitivă, poate reprezenta o măsură benefică
  , sigură și rentabilă
  atunci când se întemeiază pe un acord între
  țările implicate
  .
  În acest sens, este important să se asigure faptul că nu sunt blocate anumite situații specifice, în special acordurile preexistente privind combustibilul uzat care provine de la reactoarele de cercetare. Prezenta directivă ar trebui să definească în mod corespunzător condițiile necesare ce urmează a fi îndeplinite înainte de lansarea unor astfel de proiecte comune.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 39

| (39) | Documentația de securitate și abordarea graduală trebuie să asigure o bază pentru deciziile legate de dezvoltarea, exploatarea sau închiderea unei instalații de depozitare definitivă și trebuie să permită identificarea aspectelor incerte care necesită atenție, în vederea unei mai bune înțelegeri a aspectelor care influențează securitatea sistemului de depozitare, inclusiv a barierelor naturale (geologice) și a celor special concepute, precum și a evoluției preconizate a sistemului de depozitare. Documentația de securitate trebuie să includă constatările evaluării privind securitatea, precum și informații privind soliditatea și fiabilitatea acestei evaluări și ale ipotezelor formulate. Prin urmare,
  aceasta trebuie să furnizeze setul
  de argumente și probe care susțin securitatea unei instalații sau a unei activități legate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(39)

Documentația de securitate și abordarea graduală trebuie să asigure o bază pentru deciziile legate de dezvoltarea, exploatarea sau închiderea unei instalații de depozitare definitivă și trebuie să permită identificarea aspectelor incerte care necesită atenție, în vederea unei mai bune înțelegeri a aspectelor care influențează securitatea sistemului de depozitare, inclusiv a barierelor naturale (geologice) și a celor special concepute, precum și a evoluției preconizate a sistemului de depozitare. Documentația de securitate trebuie să includă constatările evaluării privind securitatea, precum și informații privind soliditatea și fiabilitatea acestei evaluări și ale ipotezelor formulate. Prin urmare,
  aceasta trebuie să furnizeze setul
  de argumente și probe care susțin securitatea unei instalații sau a unei activități legate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

| (39) | Documentația de securitate și abordarea graduală ar trebui să asigure o bază pentru deciziile legate de dezvoltarea, exploatarea sau închiderea unei instalații de depozitare definitivă și trebuie să permită identificarea aspectelor incerte care necesită atenție, în vederea unei mai bune înțelegeri a aspectelor care influențează securitatea sistemului de depozitare, inclusiv a barierelor naturale (geologice) și a celor special concepute, precum și a evoluției preconizate a sistemului de depozitare. Documentația de securitate trebuie să includă constatările evaluării privind securitatea, precum și informații privind soliditatea și fiabilitatea acestei evaluări și ale ipotezelor formulate.
  Demonstrarea siguranței ar trebui să se bazeze,
  prin urmare,
  pe ansamblul
  de argumente și probe care susțin securitatea unei instalații sau a unei activități legate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(39)

Documentația de securitate și abordarea graduală ar trebui să asigure o bază pentru deciziile legate de dezvoltarea, exploatarea sau închiderea unei instalații de depozitare definitivă și trebuie să permită identificarea aspectelor incerte care necesită atenție, în vederea unei mai bune înțelegeri a aspectelor care influențează securitatea sistemului de depozitare, inclusiv a barierelor naturale (geologice) și a celor special concepute, precum și a evoluției preconizate a sistemului de depozitare. Documentația de securitate trebuie să includă constatările evaluării privind securitatea, precum și informații privind soliditatea și fiabilitatea acestei evaluări și ale ipotezelor formulate.
  Demonstrarea siguranței ar trebui să se bazeze,
  prin urmare,
  pe ansamblul
  de argumente și probe care susțin securitatea unei instalații sau a unei activități legate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Considerentul 40

| (40) | Prezenta directivă recunoaște faptul că toate pericolele asociate combustibilului uzat și deșeurilor radioactive trebuie avute în vedere în cadrul național, dar nu face referire la pericolele neradiologice, care intră sub incidența Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(40)

Prezenta directivă recunoaște faptul că toate pericolele asociate combustibilului uzat și deșeurilor radioactive trebuie avute în vedere în cadrul național, dar nu face referire la pericolele neradiologice, care intră sub incidența Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.

| (40) | Prezenta directivă recunoaște faptul că toate pericolele asociate combustibilului uzat și deșeurilor radioactive trebuie avute în vedere în cadrul național, dar nu face referire la pericolele neradiologice
  care nu au consecințe radiologice
  , care intră sub incidența Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(40)

Prezenta directivă recunoaște faptul că toate pericolele asociate combustibilului uzat și deșeurilor radioactive trebuie avute în vedere în cadrul național, dar nu face referire la pericolele neradiologice
  care nu au consecințe radiologice
  , care intră sub incidența Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 41

| (41) | Menținerea și dezvoltarea în continuare a competențelor și aptitudinilor necesare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, ca element esențial pentru asigurarea unor niveluri mai ridicate de securitate, trebuie să aibă la bază o combinație între învățare prin experiență, cercetare științifică, dezvoltare tehnologică și cooperare tehnică între toți actorii. |
| --- | --- |

(41)

Menținerea și dezvoltarea în continuare a competențelor și aptitudinilor necesare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, ca element esențial pentru asigurarea unor niveluri mai ridicate de securitate, trebuie să aibă la bază o combinație între învățare prin experiență, cercetare științifică, dezvoltare tehnologică și cooperare tehnică între toți actorii.

| (41) | Menținerea și dezvoltarea în continuare a competențelor și aptitudinilor necesare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, ca element esențial pentru asigurarea unor niveluri ridicate de
  protecție a sănătății și a mediului,
  securitate
  și transparență
  ar trebui să aibă la bază o combinație între învățare prin experiență, cercetare științifică, dezvoltare tehnologică și cooperare tehnică între toți actorii. |
| --- | --- |

(41)

Menținerea și dezvoltarea în continuare a competențelor și aptitudinilor necesare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, ca element esențial pentru asigurarea unor niveluri ridicate de
  protecție a sănătății și a mediului,
  securitate
  și transparență
  ar trebui să aibă la bază o combinație între învățare prin experiență, cercetare științifică, dezvoltare tehnologică și cooperare tehnică între toți actorii.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 42a (nou)

| (42a) | În acest context, Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară (ENSREG) ar putea aduce o contribuție prețioasă la implementarea uniformă a prezentei directive, facilitând, astfel, consultarea, schimbul de bune practici și cooperarea între autoritățile regionale și locale. |
| --- | --- |

(42a)

În acest context, Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară (ENSREG) ar putea aduce o contribuție prețioasă la implementarea uniformă a prezentei directive, facilitând, astfel, consultarea, schimbul de bune practici și cooperarea între autoritățile regionale și locale.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Considerentul 42b (nou)

| (42b) | Prezenta directivă ar putea fi un instrument util care de luat în considerare atunci când se verifică dacă proiectele care beneficiază de finanțare din partea Uniunii în cadrul asistenței financiare sau tehnice acordate de Euratom pentru instalațiile sau activitățile de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive conțin măsurile necesare pentru a garanta o gestionare în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(42b)

Prezenta directivă ar putea fi un instrument util care de luat în considerare atunci când se verifică dacă proiectele care beneficiază de finanțare din partea Uniunii în cadrul asistenței financiare sau tehnice acordate de Euratom pentru instalațiile sau activitățile de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive conțin măsurile necesare pentru a garanta o gestionare în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 2

(2)   Se asigură că statele membre instituie măsuri naționale adecvate pentru un nivel
  ridicat
  de securitate a gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, în vederea protejării lucrătorilor și a
  populației
  împotriva pericolelor asociate radiațiilor ionizante.

(2)   Se asigură că statele membre instituie măsuri naționale adecvate pentru un nivel
  maxim
  de securitate a gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, în vederea protejării lucrătorilor
  , a populației
  și a
  mediului natural
  împotriva pericolelor asociate radiațiilor ionizante.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 3

(3)   Se asigură și
  se promovează informarea și
  participarea publică în ceea ce privește gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

(3)   Se asigură
  furnizarea de informații publice necesare
  și participarea publică în ceea ce privește gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Prezenta directivă stabilește standarde pentru statele membre, dar statele membre dispun în continuare de libertatea de a impune standarde mai stricte în materie de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – partea introductivă

(1)   Prezenta directivă se aplică:

(1)   
  Fără a aduce atingere Directivei 2009/71/Euratom
  , prezenta directivă se aplică:

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – litera a

| (a) | tuturor etapelor gestionării combustibilului uzat, atunci când acesta rezultă în urma exploatării reactorilor nucleari civili sau când este gestionat în cadrul activităților civile; |
| --- | --- |

(a)

tuturor etapelor gestionării combustibilului uzat, atunci când acesta rezultă în urma exploatării reactorilor nucleari civili sau când este gestionat în cadrul activităților civile;

| (a) | tuturor etapelor gestionării combustibilului uzat, atunci când acesta rezultă în urma exploatării reactorilor nucleari civili sau când este gestionat în cadrul activităților civile
  pe teritoriul UE, inclusiv combustibilul uzat provenit din programe militare în cazul în care a fost transferat permanent către activități civile și gestionat exclusiv în cadrul acestora
  ; |
| --- | --- |

(a)

tuturor etapelor gestionării combustibilului uzat, atunci când acesta rezultă în urma exploatării reactorilor nucleari civili sau când este gestionat în cadrul activităților civile
  pe teritoriul UE, inclusiv combustibilul uzat provenit din programe militare în cazul în care a fost transferat permanent către activități civile și gestionat exclusiv în cadrul acestora
  ;

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – litera b

| (b) | tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive, de la generare la depozitare definitivă, atunci când acestea rezultă în urma activităților civile sau sunt gestionate în cadrul activităților civile. |
| --- | --- |

(b)

tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive, de la generare la depozitare definitivă, atunci când acestea rezultă în urma activităților civile sau sunt gestionate în cadrul activităților civile.

| (b) | tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive, de la generare la depozitare definitivă
  inclusiv
  , atunci când acestea rezultă în urma activităților civile sau sunt gestionate în cadrul activităților civile
  de pe teritoriul UE
  ; |
| --- | --- |

(b)

tuturor etapelor gestionării deșeurilor radioactive, de la generare la depozitare definitivă
  inclusiv
  , atunci când acestea rezultă în urma activităților civile sau sunt gestionate în cadrul activităților civile
  de pe teritoriul UE
  ;

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul -1 (nou)

| -1. | „emisii autorizate” înseamnă emisii planificate și controlate de material radioactiv gazos sau lichid eliberate în mediul înconjurător provenite de la instalații sau activități nucleare reglementate în timpul funcționării normale, în limitele autorizate de autoritatea de reglementare competentă și în conformitate cu principiile și limitele enunțate în Directiva Consiliului 96/29/Euratom; |
| --- | --- |

-1.

„emisii autorizate” înseamnă emisii planificate și controlate de material radioactiv gazos sau lichid eliberate în mediul înconjurător provenite de la instalații sau activități nucleare reglementate în timpul funcționării normale, în limitele autorizate de autoritatea de reglementare competentă și în conformitate cu principiile și limitele enunțate în Directiva Consiliului 96/29/Euratom;

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 3

| 3. | „depozitare definitivă” înseamnă amplasarea combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive într-o instalație autorizată,
  fără intenția de a le recupera
  ; |
| --- | --- |

3.

„depozitare definitivă” înseamnă amplasarea combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive într-o instalație autorizată,
  fără intenția de a le recupera
  ;

| 3. | „depozitare definitivă” înseamnă amplasarea combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive
  de o manieră potențial definitivă
  într-o instalație autorizată,
  ținând cont în mod corespunzător de principiul reversibilității
  ; |
| --- | --- |

3.

„depozitare definitivă” înseamnă amplasarea combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive
  de o manieră potențial definitivă
  într-o instalație autorizată,
  ținând cont în mod corespunzător de principiul reversibilității
  ;

Amendamentele 42 și 134

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 6

| 6. | „deșeuri radioactive” înseamnă materiale radioactive în stare gazoasă, lichidă sau solidă în privința cărora un stat membru sau o persoană fizică sau juridică a cărei decizie este acceptată de către statul membru nu prevede nicio altă utilizare și care este controlată ca deșeu radioactiv de către o autoritate de reglementare competentă, în conformitate cu legislația și normele de reglementare ale statului membru; |
| --- | --- |

6.

„deșeuri radioactive” înseamnă materiale radioactive în stare gazoasă, lichidă sau solidă în privința cărora un stat membru sau o persoană fizică sau juridică a cărei decizie este acceptată de către statul membru nu prevede nicio altă utilizare și care este controlată ca deșeu radioactiv de către o autoritate de reglementare competentă, în conformitate cu legislația și normele de reglementare ale statului membru;

| 6. | „deșeuri radioactive” înseamnă materiale radioactive în stare gazoasă, lichidă sau solidă
  , care includ combustibil uzat și materiale radioactive care rezultă în urma reprelucrării, reduse la cel mai mic volum posibil din punct de vedere tehnologic, și
  în privința cărora un stat membru sau o persoană fizică sau juridică a cărei decizie este acceptată de către statul membru nu prevede nicio altă utilizare
  , luând în considerare evoluțiile și progresul tehnologic,
  și care este controlată ca deșeu radioactiv de către o autoritate de reglementare competentă, în conformitate cu legislația și normele de reglementare ale statului membru; |
| --- | --- |

6.

„deșeuri radioactive” înseamnă materiale radioactive în stare gazoasă, lichidă sau solidă
  , care includ combustibil uzat și materiale radioactive care rezultă în urma reprelucrării, reduse la cel mai mic volum posibil din punct de vedere tehnologic, și
  în privința cărora un stat membru sau o persoană fizică sau juridică a cărei decizie este acceptată de către statul membru nu prevede nicio altă utilizare
  , luând în considerare evoluțiile și progresul tehnologic,
  și care este controlată ca deșeu radioactiv de către o autoritate de reglementare competentă, în conformitate cu legislația și normele de reglementare ale statului membru;

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 9a (nou)

| 9a. | „sit” înseamnă o zonă geografică care conține o instalație autorizată, inclusiv o instalație de depozitare a combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive, sau pe care se desfășoară o activitate autorizată; |
| --- | --- |

9a.

„sit” înseamnă o zonă geografică care conține o instalație autorizată, inclusiv o instalație de depozitare a combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive, sau pe care se desfășoară o activitate autorizată;

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 9b (nou)

| 9b. | „evaluare de securitate” înseamnă procesul sistematic derulat pe tot parcursul perioadei de proiectare pentru a garanta că toate condițiile de siguranță sunt îndeplinite de către proiectul propus, incluzând, fără a se limita la aceasta, analiza oficială de securitate; |
| --- | --- |

9b.

„evaluare de securitate” înseamnă procesul sistematic derulat pe tot parcursul perioadei de proiectare pentru a garanta că toate condițiile de siguranță sunt îndeplinite de către proiectul propus, incluzând, fără a se limita la aceasta, analiza oficială de securitate;

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 9c (nou)

| 9c. | „analiză de securitate”înseamnă o serie de argumente și dovezi care confirmă securitatea unei instalații sau activități, inclusiv rezultatele unei evaluări a siguranței și o declarație de încredere în aceste rezultate. Pentru o instalație de depozitare, analiza de securitate poate viza un anumit stagiu de evoluție. În astfel de cazuri, analiza de securitate trebuie să admită existența domeniilor cu privire la care există nesiguranță sau chestiuni nesoluționate și trebuie să prevadă instrucțiuni pentru măsurile de limitare a acestor chestiuni în etapele de evoluție viitoare; |
| --- | --- |

9c.

„analiză de securitate”înseamnă o serie de argumente și dovezi care confirmă securitatea unei instalații sau activități, inclusiv rezultatele unei evaluări a siguranței și o declarație de încredere în aceste rezultate. Pentru o instalație de depozitare, analiza de securitate poate viza un anumit stagiu de evoluție. În astfel de cazuri, analiza de securitate trebuie să admită existența domeniilor cu privire la care există nesiguranță sau chestiuni nesoluționate și trebuie să prevadă instrucțiuni pentru măsurile de limitare a acestor chestiuni în etapele de evoluție viitoare;

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 13

| 13. | „depozitare intermediară” înseamnă menținerea combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive într-o instalație autorizată,
  cu intenția de a le recupera
  . |
| --- | --- |

13.

„depozitare intermediară” înseamnă menținerea combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive într-o instalație autorizată,
  cu intenția de a le recupera
  .

| 13. | „depozitare intermediară” înseamnă menținerea
  temporară
  a combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive într-o instalație autorizată
  , înainte de recuperarea acestuia; |
| --- | --- |

13.

„depozitare intermediară” înseamnă menținerea
  temporară
  a combustibilului uzat sau a deșeurilor radioactive într-o instalație autorizată
  , înainte de recuperarea acestuia;

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   Statele membre instituie și mențin politici naționale privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.
  Acestora le
  revine răspunderea finală pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  proprii
  .

(1)   Statele membre instituie și mențin politici naționale privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.
  Fiecărui stat membru îi
  revine răspunderea finală pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  generate pe teritoriul său
  .

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Statele membre se asigură că politicile naționale privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive sunt puse în aplicare printr-un proces decizional pe etape bine fundamentat și documentat în ceea ce privește siguranța pe termen lung.

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – partea introductivă

(2)   Statele membre se asigură că:

(2)   Statele membre se asigură că
  politicile naționale se bazează pe următoarele principii
  :

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a

| (a) | generarea deșeurilor radioactive este menținută la nivelul minim posibil din punct de vedere al activității și al volumului, prin intermediul unor măsuri de proiectare și practici de exploatare și dezafectare adecvate, inclusiv
  reciclarea
  și reutilizarea materialelor
  convenționale
  ; |
| --- | --- |

(a)

generarea deșeurilor radioactive este menținută la nivelul minim posibil din punct de vedere al activității și al volumului, prin intermediul unor măsuri de proiectare și practici de exploatare și dezafectare adecvate, inclusiv
  reciclarea
  și reutilizarea materialelor
  convenționale
  ;

| (a) | generarea deșeurilor radioactive este menținută la nivelul minim posibil, respectând principiul ALARA
  „cât mai puțin posibil, în limite rezonabile”
  , din punct de vedere al activității și al volumului, prin intermediul unor măsuri de proiectare și practici de exploatare și dezafectare adecvate, inclusiv
  reprocesarea
  și reutilizarea materialelor; |
| --- | --- |

(a)

generarea deșeurilor radioactive este menținută la nivelul minim posibil, respectând principiul ALARA
  „cât mai puțin posibil, în limite rezonabile”
  , din punct de vedere al activității și al volumului, prin intermediul unor măsuri de proiectare și practici de exploatare și dezafectare adecvate, inclusiv
  reprocesarea
  și reutilizarea materialelor;

Amendamentul 121

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera d

| (d) | combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de securitate, inclusiv pe termen lung
  . |
| --- | --- |

(d)

combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de securitate, inclusiv pe termen lung
  .

| (d) | combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță până când nu mai reprezintă un pericol pentru populație și mediu
  . |
| --- | --- |

(d)

combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță până când nu mai reprezintă un pericol pentru populație și mediu
  .

Amendamentul 122

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera da (nouă)

| (da) | se evită expunerea lucrătorilor, a populației și a mediului la combustibilul uzat și la deșeurile radioactive. |
| --- | --- |

(da)

se evită expunerea lucrătorilor, a populației și a mediului la combustibilul uzat și la deșeurile radioactive.

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera db (nouă)

| (db) | se iau măsuri pentru a acoperi viitoarele riscuri la adresa sănătății și a mediului în cazul lucrătorilor expuși și al publicului larg; |
| --- | --- |

(db)

se iau măsuri pentru a acoperi viitoarele riscuri la adresa sănătății și a mediului în cazul lucrătorilor expuși și al publicului larg;

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera dc (nouă)

| (dc) | costurile privind gestionarea deșeurilor radioactive, inclusiv a combustibilului uzat, sunt suportate de către cei care le-au generat; |
| --- | --- |

(dc)

costurile privind gestionarea deșeurilor radioactive, inclusiv a combustibilului uzat, sunt suportate de către cei care le-au generat;

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera dd (nouă)

| (dd) | rezervele financiare pe care producătorii de deșeuri trebuie să le furnizeze, astfel încât să acopere toate costurile generate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, sunt administrate printr-un fond controlat de stat, în scopul de a se asigura că acestea pot fi mobilizate pentru depozitarea permanentă în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

(dd)

rezervele financiare pe care producătorii de deșeuri trebuie să le furnizeze, astfel încât să acopere toate costurile generate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, sunt administrate printr-un fond controlat de stat, în scopul de a se asigura că acestea pot fi mobilizate pentru depozitarea permanentă în condiții de siguranță;

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera de (nouă)

| (de) | autoritățile naționale competente sunt implicate în supravegherea disponibilității unor resurse financiare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(de)

autoritățile naționale competente sunt implicate în supravegherea disponibilității unor resurse financiare corespunzătoare;

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – litera df (nouă)

| (df) | parlamentele naționale sunt implicate în supravegherea disponibilității unor resurse financiare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(df)

parlamentele naționale sunt implicate în supravegherea disponibilității unor resurse financiare corespunzătoare;

Amendamentul 135

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Cum bazinele de depozitare a combustibilului uzat implică riscuri majore, mai ales dacă sunt descoperite, toți combustibilii uzați ar trebui mutați din bazine în depozite uscate cât mai curând posibil. În cursul acestui proces, ar trebui să se înceapă cu cel mai vechi bazin de depozitare a combustibilului uzat.

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3 – paragraful 1b (nou)

Orice astfel de acord este notificat Comisiei.

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Statele membre pot decide, pe bază de voluntariat, să creeze o instalație comună sau regională de depozitare în cooperare cu alte state membre pentru a utiliza avantajele geologice sau tehnice ale unui anumit sit și pentru a împărți sarcina financiară a proiectului comun.

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Înainte de lansarea unui astfel de proiect printr-un acord interguvernamental, statele membre implicate garantează că inițiativa îndeplinește condițiile necesare, printre care cel puțin următoarele:

| (a) | în toate statele membre implicate se va urmări să se obțină aprobarea și sprijinul populației în toate fazele derulării proiectului și pe perioada duratei de viață a instalației de depozitare prin asigurarea accesului la informație și a participării publicului la procesul de consultare; |
| --- | --- |

(a)

în toate statele membre implicate se va urmări să se obțină aprobarea și sprijinul populației în toate fazele derulării proiectului și pe perioada duratei de viață a instalației de depozitare prin asigurarea accesului la informație și a participării publicului la procesul de consultare;

| (b) | se va asigura cooperarea între organismele de reglementare competente și autoritățile naționale în domeniul siguranței și supravegherea de către acestea; documentația de securitate și evaluările de securitate anexate sunt efectuate în fiecare stat membru implicat, acoperind fazele de explorare, selecție și implementare ale instalației; |
| --- | --- |

(b)

se va asigura cooperarea între organismele de reglementare competente și autoritățile naționale în domeniul siguranței și supravegherea de către acestea; documentația de securitate și evaluările de securitate anexate sunt efectuate în fiecare stat membru implicat, acoperind fazele de explorare, selecție și implementare ale instalației;

| (c) | se ajunge la un acord în legătură cu chestiunile de răspundere legală și alocarea clară a responsabilităților, fiecare stat membru fiind responsabil pentru propriile deșeuri radioactive; |
| --- | --- |

(c)

se ajunge la un acord în legătură cu chestiunile de răspundere legală și alocarea clară a responsabilităților, fiecare stat membru fiind responsabil pentru propriile deșeuri radioactive;

| (d) | aranjamentele financiare sunt convenite garantându-se faptul că există fonduri disponibile pe toată durata de viață și pentru perioada ulterioară închiderii instalației de depozitare și că există resurse umane corespunzătoare, disponibile în număr suficient și dispunând de calificările necesare; |
| --- | --- |

(d)

aranjamentele financiare sunt convenite garantându-se faptul că există fonduri disponibile pe toată durata de viață și pentru perioada ulterioară închiderii instalației de depozitare și că există resurse umane corespunzătoare, disponibile în număr suficient și dispunând de calificările necesare;

| (e) | programele naționale ale statelor membre implicate vor conține o notificare prealabilă în legătură cu cadrul juridic, structura organizatorică și schemele și mecanismele tehnice care să demonstreze că, într-un termen clar stabilit, instalația de depozitare planificată satisface cerințele prezentei directive. |
| --- | --- |

(e)

programele naționale ale statelor membre implicate vor conține o notificare prealabilă în legătură cu cadrul juridic, structura organizatorică și schemele și mecanismele tehnice care să demonstreze că, într-un termen clar stabilit, instalația de depozitare planificată satisface cerințele prezentei directive.

Amendamentul 136

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3c (nou)

(3c)
     
  În niciun caz deșeurile radioactive nu pot fi exportate în țările din afara UE. Transportarea combustibilului uzat în afara UE ar trebui permisă cu condiția reimportării acestuia în UE după reciclare.

Amendamentul 124

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3d (nou)

(3d)
     
  Sunt interzise toate instalațiile de deșeuri nucleare în regiunile seismice sau în zonele de coastă care prezintă un risc ridicat de creștere a nivelului mării sau de producere a unui tsunami.

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera a

| (a) | un program național de aplicare a politicii privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- |

(a)

un program național de aplicare a politicii privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive;

| (a) | un program național
  , cu respectarea subsidiarității,
  de aplicare a politicii privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  care să garanteze că toate entitățile care produc deșeuri radioactive au acces la o instalație sigură de depozitare a deșeurilor radioactive în aceleași condiții
  ; |
| --- | --- |

(a)

un program național
  , cu respectarea subsidiarității,
  de aplicare a politicii privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  care să garanteze că toate entitățile care produc deșeuri radioactive au acces la o instalație sigură de depozitare a deșeurilor radioactive în aceleași condiții
  ;

Amendamentul 65

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera ba (nouă)

| (ba) | cerințe naționale privind sănătatea și siguranța, educația și formarea profesională a lucrătorilor; |
| --- | --- |

(ba)

cerințe naționale privind sănătatea și siguranța, educația și formarea profesională a lucrătorilor;

Amendamentul 66

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c

| (c) | un sistem de autorizare a activităților și a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv interzicerea funcționării neautorizate a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- |

(c)

un sistem de autorizare a activităților și a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv interzicerea funcționării neautorizate a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive;

| (c) | un sistem de autorizare a activităților și a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv interzicerea funcționării neautorizate a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  , ceea ce garantează gestionarea tuturor deșeurilor radioactive, fără discriminare, indiferent de cine le produce
  ; |
| --- | --- |

(c)

un sistem de autorizare a activităților și a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, inclusiv interzicerea funcționării neautorizate a instalațiilor de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  , ceea ce garantează gestionarea tuturor deșeurilor radioactive, fără discriminare, indiferent de cine le produce
  ;

Amendamentul 67

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera d

| (d) | un sistem de control instituțional adecvat, de inspecții de reglementare, documentare și raportare; |
| --- | --- |

(d)

un sistem de control instituțional adecvat, de inspecții de reglementare, documentare și raportare;

| (d) | un sistem de control instituțional adecvat, de inspecții de reglementare, documentare și raportare
  , precum și de asigurare a formării profesionale necesare pentru lucrătorii care participă la întregul proces, cu scopul de a le asigura și menține siguranța și sănătatea la locul de muncă
  ; |
| --- | --- |

(d)

un sistem de control instituțional adecvat, de inspecții de reglementare, documentare și raportare
  , precum și de asigurare a formării profesionale necesare pentru lucrătorii care participă la întregul proces, cu scopul de a le asigura și menține siguranța și sănătatea la locul de muncă
  ;

Amendamentul 68

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

| (ea) | măsuri privind garantarea resurselor financiare adecvate, pe termen lung, pentru activitățile și instalațiile ce țin de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- |

(ea)

măsuri privind garantarea resurselor financiare adecvate, pe termen lung, pentru activitățile și instalațiile ce țin de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive;

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera fa (nouă)

| (fa) | măsuri care să garanteze că nivelul resurselor financiare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive și pentru realizarea instalației de depozitare este stabilit de către autoritatea de reglementare competentă, în urma unui proces transparent, revizuit periodic și cu consultarea periodică a tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

(fa)

măsuri care să garanteze că nivelul resurselor financiare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive și pentru realizarea instalației de depozitare este stabilit de către autoritatea de reglementare competentă, în urma unui proces transparent, revizuit periodic și cu consultarea periodică a tuturor părților interesate;

Amendamentul 70

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – litera fb (nouă)

| (fb) | calcularea tuturor costurilor generate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Informațiile furnizate în acest context trebuie să precizeze, printre altele, instituțiile care suportă costurile. |
| --- | --- |

(fb)

calcularea tuturor costurilor generate de gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Informațiile furnizate în acest context trebuie să precizeze, printre altele, instituțiile care suportă costurile.

Amendamentul 71

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 2

(2)   Statele membre asigură menținerea și îmbunătățirea cadrului național în funcție de necesități, ținând cont de experiența de funcționare, informațiile obținute din documentațiile de securitate menționate la articolul
  8, evoluțiile tehnologice
  și rezultatele activităților de cercetare.

(2)   Statele membre asigură menținerea și îmbunătățirea cadrului național în funcție de necesități, ținând cont de experiența de funcționare, informațiile obținute din documentațiile de securitate menționate la
  alineatul (9c) de la
  articolul
  3, cele mai performante tehnologii disponibile (BAT), standardele de sănătate
  și
  securitate și
  rezultatele activităților de cercetare.

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1a (nou)

| (1a) | Statele membre se asigură că autoritățile lor de reglementare sunt supuse controlului democratic. |
| --- | --- |

(1a)

Statele membre se asigură că autoritățile lor de reglementare sunt supuse controlului democratic.

Amendamentele 73

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Autoritatea de reglementare competentă are competențele și resursele pentru a efectua în mod regulat evaluări de securitate, investigații și controale și, dacă este cazul, pentru a lua măsuri executorii în cadrul instalațiilor chiar în timpul procesului de dezafectare. Sănătatea și securitatea lucrătorilor, inclusiv a subcontractanților, precum și nivelul efectivelor de personal și nivelul de formare al acestora, fac parte din aceste evaluări.

Amendamentul 137

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Autoritatea de reglementare competentă are competența de a dispune încetarea anumitor activități care în urma evaluărilor s-au dovedit a nu fi sigure. Aceste evaluări și toate celelalte evaluări efectuate de autoritatea de reglementare competentă sunt aduse la cunoștința publicului.

Amendamentul 74

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1

(1)   Statele membre se asigură că răspunderea pentru securitatea gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive revine în principal
  deținătorului
  de autorizație.
  Această răspundere nu poate fi delegată.

(1)   Statele membre se asigură că răspunderea pentru securitatea gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive revine în principal
  titularilor
  de autorizație
  cărora le-a fost încredințată responsabilitatea totală cu privire la combustibilul uzat și deșeurile radioactive de către autoritatea competentă a statului membru în cauză
  .

Amendamentul 130

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Statele membre garantează că, în cadrul cererii vizând obținerea unei licențe pentru desfășurarea unei activități de gestionare a deșeurilor radioactive sau operarea unei instalații de depozitare situată pe teritoriul UE, se întocmește o documentație de securitate și o evaluare a securității, actualizate dacă este necesar pe durata desfășurării activității sau funcționării instalației. Documentația de securitate a unei instalații trebuie să cuprindă alegerea amplasamentului, proiectarea, construcția, funcționarea și închiderea bazinelor pentru combustibilul uzat, a unei instalații de depozitare sau a unei instalații de depozitare definitivă, precum și măsurile de securitate ulterioare închiderii, inclusiv prin mijloace pasive, și trebuie să descrie toate aspectele sitului legate de siguranță, proiectarea instalației, bazinele de răcire de depozitare intermediară, împreună cu o raportare periodică a cantității de combustibil uzat conținut de acestea, dezafectarea instalației sau a unor părți ale acesteia și măsurile de control managerial și de reglementare. Documentația de securitate și evaluarea de securitate anexată trebuie să includă evaluarea riscurilor de sănătate și de securitate ale lucrătorilor, inclusiv ale persoanelor angajate de antreprenori și evaluarea nivelului de competență și a numărului de angajați necesar pentru funcționarea sigură a instalației în orice moment, astfel încât să se poată lua măsuri în caz de accident.

Documentația de securitate și evaluarea de securitate anexată demonstrează nivelul de protecție asigurat și oferă asigurări autorității de reglementare competente și altor părți interesate că cerințele de siguranță vor fi îndeplinite. Documentația de securitate și evaluarea de securitate anexată se transmit spre aprobare autorității de reglementare competente.

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  Statele membre se asigură că deținătorii de autorizații raportează autorității de reglementare competente și altor organizații competente relevante și că oferă publicului larg acces la informații cu privire la activitățile sau instalațiile lor.

Amendamentul 77

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   Statele membre se asigură că respectivul cadru național instituit obligă deținătorii de autorizații, sub supravegherea autorității de reglementare competente, să evalueze, să verifice cu regularitate și să îmbunătățească continuu, în limite rezonabile posibile, securitatea nucleară a activităților și instalațiilor lor nucleare în mod sistematic și verificabil.

(2)   Statele membre se asigură că respectivul cadru național instituit obligă deținătorii de autorizații, sub supravegherea autorității de reglementare competente, să evalueze, să verifice cu regularitate și să îmbunătățească continuu, în limite rezonabile posibile, securitatea nucleară a activităților lor - inclusiv sănătatea și securitatea lucrătorilor și a antreprenorilor și securitatea instalațiilor lor nucleare - în mod sistematic și verificabil, în conformitate cu cea mai bună tehnologie disponibilă.
  Titularii de autorizații raportează autorității de reglementare competente și altor organizații competente, reprezentanților lucrătorilor lor, antreprenorilor și publicului larg rezultatele evaluărilor lor.

Amendamentul 78

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 3

(3)   
  Evaluările
  menționate la alineatul (2) includ verificarea faptului că sunt instituite măsuri pentru prevenirea accidentelor și diminuarea consecințelor accidentelor, inclusiv verificarea barierelor fizice și a procedurilor administrative de protecție stabilite de deținătorul autorizației pentru a asigura ca lucrătorii
  și
  populația nu sunt afectați
  semnificativ
  de radiațiile ionizante.

(3)   
  Acțiunile
  menționate la alineatul (2)
  fac obiectul unei transmiteri oficiale la autoritatea de reglementare competentă, ca parte a cererii de autorizare, ceea ce oferă garanția necesară a siguranței activității, și
  includ verificarea faptului că sunt instituite măsuri pentru prevenirea accidentelor
  și a atacurilor fizice
  și diminuarea consecințelor accidentelor
  și atacurilor fizice
  , inclusiv verificarea barierelor fizice și a procedurilor administrative de protecție stabilite de deținătorul autorizației pentru a asigura ca lucrătorii
  ,
  populația
  și mediul natural
  nu sunt afectați de radiațiile ionizante.

Amendamentul 79

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 4

(4)   Statele membre se asigură că respectivul cadru național instituit obligă deținătorii de autorizație să instituie și să pună în aplicare sisteme de management care acordă
  prioritatea cuvenită
  securității
  nucleare
  și care sunt verificate în mod periodic de autoritatea de reglementare competentă.

(4)   Statele membre se asigură că respectivul cadru național instituit obligă deținătorii de autorizație să instituie și să pună în aplicare sisteme de management care acordă
  prioritate maximă siguranței și
  securității și care sunt verificate în mod periodic de autoritatea de reglementare competentă
  și de reprezentanții lucrătorilor cu responsabilități specifice în domeniul siguranței și sănătății lucrătorilor
  .

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 5

(5)   Statele membre se asigură că respectivul cadru național instituit obligă deținătorii de autorizație să asigure și să mențină resurse umane și financiare adecvate pentru a-și îndeplini obligațiile cu privire la securitatea gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, prevăzute la alineatele (1)-(4).

(5)   Statele membre se asigură că respectivul cadru național instituit obligă deținătorii de autorizație să asigure și să mențină resurse umane și financiare adecvate
  inclusiv pe termen lung,
  pentru a-și îndeplini obligațiile cu privire la securitatea gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, prevăzute la alineatele (1)-(4).

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Statele membre se asigură că deținătorii de autorizații informează autoritățile transfrontaliere regionale și locale cu privire la planurile lor de înființare a unei instalații de tratare a deșeurilor cât mai curând posibil, în cazul în care o astfel de instalație se află la o distanță de granița națională care poate determina efecte transfrontaliere în timpul construirii, funcționării sau după abandonarea instalației sau în cazul unui accident sau al unui incident legat de instalație.

Amendamentul 146

Propunere de directivă

Articolul 7a (nou)

Articolul 7a

Marcajul și documentația

Statele membre se asigură că deținătorii de autorizații marchează containerele și documentele privind depozitarea definitivă a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive într-o formă nedeteriorabilă. Documentația cuprinde atât compoziția chimică, toxicologică și radiologică a substanțelor, precum și starea de agregare a acestora (solidă, lichidă sau gazoasă).

Amendamentul 82

Propunere de directivă

Articolul 8

Articolul 8

Documentația de securitate

(1)
     
  În cadrul cererii de autorizare a unei instalații sau activități, se întocmește o documentație de securitate și o evaluare a securității. Acestea se actualizează în funcție de evoluția instalației sau a activității, după necesități. Nivelul de detaliere și complexitatea documentației de securitate și ale evaluării de securitate trebuie să fie proporționale cu complexitatea operațiunilor și cu magnitudinea pericolelor asociate instalației sau activității.

(2)
     
  Documentația de securitate și evaluarea de securitate anexată trebuie să vizeze alegerea amplasamentului, proiectarea, construcția, funcționarea și dezafectarea unei instalații sau închiderea unei instalații de depozitare definitivă; în documentația de securitate trebuie să se menționeze standardele aplicate pentru evaluarea respectivă. Trebuie acordată atenție securității pe termen lung ulterioară închiderii, în special modului în care aceasta este asigurată prin mijloace pasive, în cea mai mare măsură posibilă.

(3)
     
  Documentația de securitate a unei instalații trebuie să descrie toate aspectele relevante din punct de vedere al amplasamentului, al proiectării instalației, al măsurilor de control administrativ și al controlului de reglementare. Documentația de securitate și evaluarea de securitate anexată trebuie să demonstreze nivelul de protecție furnizat și să ofere asigurări autorității de reglementare competente și altor părți interesate că cerințele de siguranță vor fi îndeplinite.

(4)
     
  Documentația de securitate și evaluarea de securitate anexată se transmit spre aprobare autorității de reglementare competente.

eliminat

Amendamentul 83

Propunere de directivă

Articolul 8a (nou)

Articolul 8a

Înregistrarea și urmărirea în ceea ce privește în special sănătatea și securitatea muncitorilor

(1)
     
  Statele membre instituie un sistem de înregistrare și urmărire în domeniul gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

(2)
     
  Statele membre se asigură că sistemul de înregistrare și urmărire dispune de capacitatea de a specifica localizarea și starea combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive în faza de producție, exploatare, transport, stocare intermediară sau depozitare definitivă.

(3)
     
  Statele membre se asigură că fie deținătorul autorizației, fie un organism public arhivează informații referitoare la lucrătorii care au fost expuși la combustibil nuclear uzat și la deșeuri radioactive în cadrul exercitării activității lor profesionale, astfel încât să asigure monitorizarea pe termen lung a bolilor profesionale.

Amendamentul 84

Propunere de directivă

Articolul 8b (nou)

Articolul 8b

Acțiuni și sancțiuni

Conform principiilor de bază generale, statele membre se asigură că, în cazul nerespectării obligațiilor care decurg din prezenta directivă, se inițiază acțiuni juridice sau administrative și se aplică sancțiuni eficiente, disuasive și adecvate în raport cu gravitatea încălcării.

Amendamentul 85

Propunere de directivă

Articolul 9

Statele membre se asigură că respectivul cadru național include măsuri de educație și formare ținând cont de necesitățile tuturor părților care dețin responsabilități în materie de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive pentru a menține
  și
  pentru a dezvolta în continuare expertiza și aptitudinile necesare.

Statele membre se asigură că respectivul cadru național include măsuri de educație și formare
  regulată și preventivă
  ținând cont de necesitățile tuturor părților care dețin responsabilități în materie de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive pentru a menține
  ,
  a dezvolta în continuare
  și a răspândi
  expertiza și aptitudinile
  științifice și tehnologice
  necesare
  , ținând pasul cu progresele tehnice și științifice
  .
  Statele membre acordă o atenție deosebită părților implicate în mod indirect la fața locului și se asigură că acestora li se oferă o educație și o formare adecvate și actualizate înaintea efectuării operațiunilor care presupun manipularea de deșeuri radioactive și de combustibil nuclear uzat
  .
  Statele membre se asigură că deținătorii de autorizații sunt în măsură să aplice și să finanțeze dispozițiile respective, pentru a garanta siguranța și sănătatea tuturor părților implicate în proces
  .
  Educarea și formarea profesională a lucrătorilor trebuie să respecte standardele recunoscute la nivel internațional pentru a consolida responsabilitatea globală în materie de sănătate și securitate în industria nucleară. Statele membre se asigură, de asemenea, că în cadrul național sunt incluse programe pentru susținerea cercetării științifice în raport cu proiectele de depozitare existente.

Amendamentul 86

Propunere de directivă

Articolul 9 – paragraful 1a (nou)

Statele membre se asigură că în cadrul național sunt incluse programe de susținere a cercetării în vederea reducerii producției de deșeuri radioactive și a gestionării deșeurilor radioactive.

Amendamentul 87

Propunere de directivă

Articolul 10 – paragraful 1

Statele membre se asigură că respectivul cadru național garantează disponibilitatea resurselor financiare
  adecvate
  atunci când sunt necesare pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive,
  acordând atenția cuvenită responsabilităților producătorilor de deșeuri radioactive
  .

(1)
     Statele membre se asigură că respectivul cadru național garantează disponibilitatea resurselor financiare
  suficiente
  atunci când sunt necesare pentru
  acoperirea tuturor costurilor necesare legate de dezafectare și
  gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive,
  respectând, astfel, întru totul principiul „poluatorul plătește” și evitând orice recurgere la ajutoare din partea statului
  .

Amendamentul 88

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  În conformitate cu procedurile stabilite la nivel național, statele membre se asigură că:

| (a) | se face o evaluare a costurilor strategiilor de gestionare a deșeurilor, în special o evaluare a costurilor legate de punerea în aplicare a soluțiilor pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor de activitate joasă, medie și înaltă în funcție de nivelul acestora de activitate. Aceste costuri trebuie să includă în special costurile dezafectării instalațiilor nucleare și, în cazul instalațiilor de gestionare a deșeurilor radioactive, costurile închiderii definitive, întreținerii și monitorizării acestora; |
| --- | --- |

(a)

se face o evaluare a costurilor strategiilor de gestionare a deșeurilor, în special o evaluare a costurilor legate de punerea în aplicare a soluțiilor pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor de activitate joasă, medie și înaltă în funcție de nivelul acestora de activitate. Aceste costuri trebuie să includă în special costurile dezafectării instalațiilor nucleare și, în cazul instalațiilor de gestionare a deșeurilor radioactive, costurile închiderii definitive, întreținerii și monitorizării acestora;

| (b) | se constituie rezerve în vederea acoperirii costurilor menționate la litera (a) și se alocă resursele necesare acoperirii exclusive a acestor rezerve; |
| --- | --- |

(b)

se constituie rezerve în vederea acoperirii costurilor menționate la litera (a) și se alocă resursele necesare acoperirii exclusive a acestor rezerve;

| (c) | se verifică în mod corespunzător dacă rezervele și gestionarea resurselor sunt suficiente pentru a acoperi costurile menționate la litera (a), astfel încât să se poată face o ajustare periodică. |
| --- | --- |

(c)

se verifică în mod corespunzător dacă rezervele și gestionarea resurselor sunt suficiente pentru a acoperi costurile menționate la litera (a), astfel încât să se poată face o ajustare periodică.

Amendamentul 89

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  Costurile de gestionare sunt făcute publice într-o manieră transparentă și sunt reevaluate anual. Obligația producătorilor de deșeuri radioactive se ajustează în mod corespunzător.

Amendamentul 90

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1c (nou)

(1c)
     
  Statele membre instituie sau numesc un organism național capabil să exprime o opinie de expert în privința gestionării fondurilor și a costurilor de dezafectare, după cum se precizează la alineatul (1a). Acest organism este independent de entitățile care contribuie la fonduri.

Amendamentul 91

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1d (nou)

(1d)
     
  Statele membre prezintă Comisiei rapoarte periodice în legătură cu concluziile lucrărilor organismului național relevant, în conformitate cu condițiile menționate la articolul 16.

Amendamentul 92

Propunere de directivă

Articolul 11

Statele membre asigură instituirea și punerea în aplicare a unor programe adecvate de asigurare a calității privind
  siguranța gestionării
  combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Statele membre asigură instituirea și punerea în aplicare a unor programe adecvate de asigurare a calității privind
  gestionarea
  combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 127

Propunere de directivă

Articolul 11 – paragraful 1a (nou)

Statele membre se asigură că deținătorii de autorizație își asumă răspunderea civilă deplină față de terți pentru orice prejudiciu cauzat prin accidente și prin gestionarea pe termen lung a deșeurilor radioactive, inclusiv pentru deteriorarea mediului terestru, acvatic sau marin.

Amendamentul 93

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 1

(1)   Statele membre se asigură că informațiile privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive sunt
  puse la dispoziția
  lucrătorilor și a populației. Această obligație include asigurarea faptului că autoritatea de reglementare competentă informează publicul în domeniile sale de competență. Informațiile sunt puse la dispoziția publicului în conformitate cu legislația națională și cu obligațiile internaționale, cu
  condiția ca astfel să nu se pună în pericol alte interese recunoscute în legislația națională sau în obligațiile internaționale cum ar fi, între altele, securitatea
  .

(1)   Statele membre se asigură că
  toate
  informațiile privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive
  care
  sunt
  necesare pentru menținerea stării de sănătate, a siguranței și a securității
  lucrătorilor și a populației
  sunt puse la dispoziție în mod regulat
  . Această obligație include asigurarea faptului că autoritatea de reglementare competentă informează publicul în domeniile sale de competență. Informațiile sunt puse la dispoziția publicului în conformitate cu legislația națională și cu obligațiile internaționale,
  în special
  cu
  Convenția de la Aarhus
  .
  Informațiile care prezintă importanță directă pentru sănătatea și siguranța lucrătorilor și a publicului (îndeosebi cele privind emisiile radioactive și toxice și expunerea la emisii) sunt făcute publice, indiferent de împrejurări.

Amendamentul 94

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Statele membre garantează că se pun la dispoziția publicului informații referitoare la resursele financiare menționate la articolul 10, destinate gestionării combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive, ținându-se seama de partea din costuri ce revine producătorilor.

Amendamentul 95

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  Statele membre se asigură că toate deciziile privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, precum și privind amplasamentele pentru acestea în apropierea țărilor vecine se iau cu implicarea publicului și a instituțiilor țărilor în cauză.

Amendamentul 96

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 2

(2)
     
  Statele membre se asigură că publicul are ocazia de a participa în mod efectiv la procesul decizional privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

eliminat

Amendamentul 97

Propunere de directivă

Articolul 12a (nou)

Articolul 12a

Participarea publicului

(1)
     
  Statele membre se asigură că reprezentanții publicului au ocazia de a participa din timp în mod efectiv la elaborarea sau revizuirea programelor naționale de gestionare a combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive ce trebuie întocmite în conformitate cu articolul 13 și că au acces la acestea, după ce au fost elaborate. Ele publică programele pe o pagină de internet accesibilă publicului.

(2)
     
  În acest scop, statele membre se asigură că:

| (a) | publicul este informat, fie prin anunțuri publice, fie prin alte mijloace adecvate, în legătură cu orice propuneri de astfel de programe sau de modificare sau revizuire a acestora, și sunt puse la dispoziția publicului informațiile relevante privind astfel de propuneri, inclusiv inter alia informațiile privind dreptul de participare la luarea deciziilor și privind autoritatea competentă căreia i se pot adresa observații sau întrebări; |
| --- | --- |

(a)

publicul este informat, fie prin anunțuri publice, fie prin alte mijloace adecvate, în legătură cu orice propuneri de astfel de programe sau de modificare sau revizuire a acestora, și sunt puse la dispoziția publicului informațiile relevante privind astfel de propuneri, inclusiv inter alia informațiile privind dreptul de participare la luarea deciziilor și privind autoritatea competentă căreia i se pot adresa observații sau întrebări;

| (b) | reprezentanții publicului au dreptul de a-și exprima observațiile și opiniile atunci când toate opțiunile sunt posibile, înainte de adoptarea deciziilor privind programele; |
| --- | --- |

(b)

reprezentanții publicului au dreptul de a-și exprima observațiile și opiniile atunci când toate opțiunile sunt posibile, înainte de adoptarea deciziilor privind programele;

| (c) | rezultatele participării publicului sunt luate în considerare în mod corespunzător la adoptarea deciziilor în cauză; |
| --- | --- |

(c)

rezultatele participării publicului sunt luate în considerare în mod corespunzător la adoptarea deciziilor în cauză;

| (d) | după examinarea observațiilor și a opiniilor exprimate de către public, autoritatea competentă depune toate eforturile rezonabile în vederea informării publicului cu privire la deciziile adoptate și la motivele și considerațiile pe care se bazează acestea, inclusiv informații privind procesul de participare a publicului. |
| --- | --- |

(d)

după examinarea observațiilor și a opiniilor exprimate de către public, autoritatea competentă depune toate eforturile rezonabile în vederea informării publicului cu privire la deciziile adoptate și la motivele și considerațiile pe care se bazează acestea, inclusiv informații privind procesul de participare a publicului.

(3)
     
  Statele membre identifică membrii publicului care au dreptul să participe, potrivit alineatului (2). Statele membre stabilesc normele detaliate de participare a publicului în temeiul prezentului articol, astfel încât să îi permită publicului o pregătire și o participare eficientă. Se prevăd termene rezonabile care să asigure suficient timp pentru fiecare etapă de participare a publicului prevăzută de prezentul articol.

Amendamentul 98

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 2

(2)   Programele naționale trebuie să respecte dispozițiile articolelor
  4-12
  .

(2)   Programele naționale trebuie să respecte dispozițiile articolelor
  4-12a
  .

Amendamentul 99

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 3

(3)   Statele membre își revizuiesc și actualizează programele naționale în mod regulat, ținând cont, după caz, de progresele tehnice și științifice.

(3)   Statele membre își revizuiesc și actualizează programele naționale în mod regulat, ținând cont, după caz, de progresele tehnice și științifice
  și încorporând feedback din experiența altor state membre de gestionare a deșeurilor radioactive, precum și rezultatele evaluărilor inter pares internaționale
  .

Amendamentul 100

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Statele membre informează autoritățile transfrontaliere regionale și locale cu privire la programele lor naționale cât mai devreme posibil, în cazurile în care punerea în aplicare a acestora va avea probabil consecințe la nivel transfrontalier.

Amendamentul 101

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  În cadrul programelor naționale, statele membre indică în mod clar resursele financiare de care dispun pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 102

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul -1 (nou)

| -1. | o schemă integrată, detaliată de clasificare a deșeurilor radioactive care acoperă toate etapele gestionării deșeurilor radioactive, de la generare la depozitare definitivă; |
| --- | --- |

-1.

o schemă integrată, detaliată de clasificare a deșeurilor radioactive care acoperă toate etapele gestionării deșeurilor radioactive, de la generare la depozitare definitivă;

Amendamentul 103

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 1

| 1. | un inventar al combustibililor uzați și al deșeurilor radioactive, precum și previziuni privind cantitățile viitoare, inclusiv cele produse în urma dezafectării. Inventarul trebuie să indice în mod clar locația și cantitatea materialelor și
  , cu ajutorul unei clasificări adecvate,
  gradul de pericol; |
| --- | --- |

1.

un inventar al combustibililor uzați și al deșeurilor radioactive, precum și previziuni privind cantitățile viitoare, inclusiv cele produse în urma dezafectării. Inventarul trebuie să indice în mod clar locația și cantitatea materialelor și
  , cu ajutorul unei clasificări adecvate,
  gradul de pericol;

| 1. | pe baza schemei de clasificare menționată la alineatul (-1),
  un inventar al combustibililor uzați și al deșeurilor radioactive, precum și previziuni privind cantitățile viitoare, inclusiv cele produse în urma dezafectării. Inventarul trebuie să indice în mod clar locația și cantitatea materialelor și gradul de pericol
  precum și originea deșeurilor
  ; |
| --- | --- |

1.

pe baza schemei de clasificare menționată la alineatul (-1),
  un inventar al combustibililor uzați și al deșeurilor radioactive, precum și previziuni privind cantitățile viitoare, inclusiv cele produse în urma dezafectării. Inventarul trebuie să indice în mod clar locația și cantitatea materialelor și gradul de pericol
  precum și originea deșeurilor
  ;

Amendamentul 128

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 2

| (2) | concepte, planuri și soluții tehnice, pentru toate etapele de la generare la depozitare definitivă; |
| --- | --- |

(2)

concepte, planuri și soluții tehnice, pentru toate etapele de la generare la depozitare definitivă;

| 2. | concepte, planuri și soluții tehnice, pentru toate etapele
  ,
  de la generare la
  depozitarea intermediară sau depozitarea definitivă;
  se acordă o prioritate ridicată deșeurilor radioactive istorice și combustibilului uzat din bazinele de depozitare intermediară; |
| --- | --- |

2.

concepte, planuri și soluții tehnice, pentru toate etapele
  ,
  de la generare la
  depozitarea intermediară sau depozitarea definitivă;
  se acordă o prioritate ridicată deșeurilor radioactive istorice și combustibilului uzat din bazinele de depozitare intermediară;

Amendamentul 104

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 3

| 3. | concepte și planuri pentru perioada ulterioară închiderii instalațiilor de depozitare, inclusiv pentru perioada pe care se mențin controalele instituționale, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalații pe termen lung; |
| --- | --- |

3.

concepte și planuri pentru perioada ulterioară închiderii instalațiilor de depozitare, inclusiv pentru perioada pe care se mențin controalele instituționale, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalații pe termen lung;

| 3. | concepte și planuri pentru perioada ulterioară închiderii instalațiilor de depozitare, inclusiv pentru perioada pe care se mențin controalele instituționale, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate
  pentru a asigura supravegherea și întreținerea instalației și
  pentru a stoca informațiile despre instalații pe termen lung; |
| --- | --- |

3.

concepte și planuri pentru perioada ulterioară închiderii instalațiilor de depozitare, inclusiv pentru perioada pe care se mențin controalele instituționale, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate
  pentru a asigura supravegherea și întreținerea instalației și
  pentru a stoca informațiile despre instalații pe termen lung;

Amendamentul 105

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 7a (nou)

| 7a. | descrierea evaluării costurilor menționate la articolul 10 alineatul (1a) litera (a) și a metodelor aplicate pentru calcularea rezervelor corespunzătoare; |
| --- | --- |

7a.

descrierea evaluării costurilor menționate la articolul 10 alineatul (1a) litera (a) și a metodelor aplicate pentru calcularea rezervelor corespunzătoare;

Amendamentul 106

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 8

| 8. | descrierea
  schemei (schemelor) de finanțare în vigoare, astfel încât toate costurile programului să se încadreze în calendarul prevăzut. |
| --- | --- |

8.

descrierea
  schemei (schemelor) de finanțare în vigoare, astfel încât toate costurile programului să se încadreze în calendarul prevăzut.

| 8. | o descriere a opțiunilor legate de structura și gestionarea activelor alocate în conformitate cu articolul 10 alineatul (1a) litera (b) și a
  schemei (schemelor) de finanțare în vigoare, astfel încât toate costurile programului să se încadreze în calendarul prevăzut
  și cu respectarea strictă a principiului „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

8.

o descriere a opțiunilor legate de structura și gestionarea activelor alocate în conformitate cu articolul 10 alineatul (1a) litera (b) și a
  schemei (schemelor) de finanțare în vigoare, astfel încât toate costurile programului să se încadreze în calendarul prevăzut
  și cu respectarea strictă a principiului „poluatorul plătește”;

Amendamentul 107

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 8a (nou)

| 8a. | o perioadă de timp obligatorie și verificabilă pentru punerea în aplicare a programelor naționale și respectarea cerințelor menționate la punctelor 1-8 de mai sus; |
| --- | --- |

8a.

o perioadă de timp obligatorie și verificabilă pentru punerea în aplicare a programelor naționale și respectarea cerințelor menționate la punctelor 1-8 de mai sus;

Amendamentul 108

Propunere de directivă

Articolul 14 – punctul 8b (nou)

| 8b. | planuri de educație și formare profesională pentru a menține și a dezvolta expertiza și aptitudinile necesare gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

8b.

planuri de educație și formare profesională pentru a menține și a dezvolta expertiza și aptitudinile necesare gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 109

Propunere de directivă

Articolul 15 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Comisia verifică respectarea termenelor de punere în aplicare a programelor naționale ale statelor membre, prezentate în conformitate cu articolul 14 punctul 8a.

Amendamentul 110

Propunere de directivă

Articolul 15 – alineatul 4

(4)
     
  Comisia va ține cont de lămuririle furnizate de statele membre și de progresele realizate cu privire la programele naționale de gestionare a deșeurilor atunci când ia decizii referitoare la acordarea de asistență tehnică sau financiară Euratom pentru instalații sau activități de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive sau când își formulează punctul de vedere privind proiectele de investiții, în conformitate cu articolul 43 din Tratatul Euratom.

eliminat

Amendamentul 111

Propunere de directivă

Articolul 16 – alineatul 3

(3)   Statele membre organizează periodic, cel puțin o dată la zece ani, autoevaluări ale cadrului național, ale autorității de reglementare competente, ale programului național și ale punerii sale în aplicare, și solicită analize internaționale inter pares a cadrului lor național, a autorității și/sau a programului, în scopul atingerii unor standarde ridicate în ceea ce privește gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Rezultatele analizelor inter pares se raportează
  statelor membre și
  Comisiei.

(3)   Statele membre organizează periodic, cel puțin o dată la zece ani, autoevaluări ale cadrului național, ale autorității de reglementare competente, ale programului național și ale punerii sale în aplicare, și solicită analize internaționale inter pares a cadrului lor național, a autorității și/sau a programului, în scopul atingerii unor standarde ridicate în ceea ce privește gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Rezultatele analizelor inter pares se raportează Comisiei
  care transmite un raport periodic Parlamentului European și Consiliului referitor la concluziile, sub formă consolidată, la care s-a ajuns cu prilejul analizelor inter pares
  .

Amendamentul 138

Propunere de directivă

Articolul 16a (nou)

Articolul 16a

Reevaluarea

La cel târziu doi ani de la efectuarea analizelor inter pares de către statele membre, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (3), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport axat pe o reevaluare a conceptului de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, precum și a dispozițiilor privind exportul de la articolul 4 alineatul (3). Această reevaluare ia în considerare, în special, reversibilitatea și posibilitatea de a recupera deșeurile odată ce acestea au fost depozitate, în lumina evoluției cercetării și a progreselor privind cunoștințele științifice din acest domeniu. Dacă este necesar, raportul este însoțit de o revizuire a prezentei directive pentru a reflecta ultimele cercetări tehnologice în domeniul gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

Amendamentul 113

Propunere de directivă

Articolul 17 – alineatul 1

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la ... Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă respectivele acte, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere în momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la ... (7). Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă respectivele acte, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere în momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

---

(1)  

  JO L 183, 29.06.89, p. 1.

(2)  JO L 159, 29.6.1996, p. 1.

(3)  
  Directiva 96/29/Euratom a Consiliului din 13 mai 1996 de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante (

  JO L 159, 29.6.1996, p. 1

  )
  .

(4)  
  C115 Convenția privind protecția lucrătorilor împotriva radiațiilor ionizante, adoptată la 22 iunie 1960.

(5)  
  R114 Convenția privind protecția lucrătorilor împotriva radiațiilor ionizante, adoptată la 22 iunie 1960.

(6)  
  Rezoluție a Parlamentului European din 16 noiembrie 2005 privind utilizarea resurselor financiare alocate pentru dezafectarea centralelor nucleare, (JO C 280 E, 18.11.2006, p. 117).

(7)  
  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---