# Jurnalul Oficial L 17/18 i

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 17 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6218 ianuarie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 17

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6218 ianuarie 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2019/61 a Comisiei din 19 decembrie 2018 cu privire la documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul administrației publice în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2019/62 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de automobile, elaborat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (
  1
  ) | 58 |
| | * | Decizia (UE) 2019/63 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice, elaborat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (
  1
  ) | 94 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2019/61 a Comisiei din 19 decembrie 2018 cu privire la documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul administrației publice în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (
  1
  )

1

1

*

Decizia (UE) 2019/62 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de automobile, elaborat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (
  1
  )

1

58

*

Decizia (UE) 2019/63 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice, elaborat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (
  1
  )

1

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 18.1.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 17/1

---

DECIZIA (UE) 2019/61 A COMISIEI

din 19 decembrie 2018

cu privire la documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul administrației publice în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 46 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 impune Comisiei să elaboreze documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice. Documentele trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care să identifice nivelurile de performanță de mediu. Organizațiile înregistrate sau care se pregătesc să fie înregistrate în cadrul sistemului de management de mediu și audit instituit prin regulamentul menționat sunt obligate să ia în considerare documentele respective atunci când își elaborează sistemul de management de mediu și când își evaluează performanțele de mediu în declarația lor de mediu sau în declarația de mediu actualizată, întocmită în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 impune Comisiei să elaboreze documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice. Documentele trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care să identifice nivelurile de performanță de mediu. Organizațiile înregistrate sau care se pregătesc să fie înregistrate în cadrul sistemului de management de mediu și audit instituit prin regulamentul menționat sunt obligate să ia în considerare documentele respective atunci când își elaborează sistemul de management de mediu și când își evaluează performanțele de mediu în declarația lor de mediu sau în declarația de mediu actualizată, întocmită în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv.

| (2) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, Comisia trebuia să instituie un plan de lucru care să stabilească o listă orientativă a sectoarelor care urmează să fie considerate prioritare pentru adoptarea unor documente de referință sectoriale și intersectoriale. În Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (2), sectorul administrației publice a fost identificat ca fiind un sector prioritar. |
| --- | --- |

(2)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, Comisia trebuia să instituie un plan de lucru care să stabilească o listă orientativă a sectoarelor care urmează să fie considerate prioritare pentru adoptarea unor documente de referință sectoriale și intersectoriale. În Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (2), sectorul administrației publice a fost identificat ca fiind un sector prioritar.

| (3) | Având în vedere varietatea activităților pe care le desfășoară diferitele administrații publice din întreaga Uniune, documentul de referință sectorial pentru sectorul administrației publice ar trebui să se concentreze pe cele mai importante aspecte de mediu din acest sector. Documentul ar trebui să identifice, prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu pentru sectorul respectiv, măsurile concrete necesare pentru a îmbunătăți administrarea activității la birou, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, mobilitatea, utilizarea terenului, calitatea aerului, alimentarea cu apă și gestionarea apelor reziduale, în vederea promovării unei economii mai circulare. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere varietatea activităților pe care le desfășoară diferitele administrații publice din întreaga Uniune, documentul de referință sectorial pentru sectorul administrației publice ar trebui să se concentreze pe cele mai importante aspecte de mediu din acest sector. Documentul ar trebui să identifice, prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu pentru sectorul respectiv, măsurile concrete necesare pentru a îmbunătăți administrarea activității la birou, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, mobilitatea, utilizarea terenului, calitatea aerului, alimentarea cu apă și gestionarea apelor reziduale, în vederea promovării unei economii mai circulare.

| (4) | Pentru ca organizațiile, verificatorii de mediu și alte organisme să aibă suficient timp pentru a se pregăti în vederea introducerii documentului de referință sectorial pentru sectorul administrației publice, data punerii în aplicare a prezentei decizii ar trebui să fie amânată cu 120 de zile de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(4)

Pentru ca organizațiile, verificatorii de mediu și alte organisme să aibă suficient timp pentru a se pregăti în vederea introducerii documentului de referință sectorial pentru sectorul administrației publice, data punerii în aplicare a prezentei decizii ar trebui să fie amânată cu 120 de zile de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (5) | Pentru elaborarea documentului de referință sectorial anexat la prezenta decizie, Comisia s-a consultat cu statele membre și cu alte părți interesate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Pentru elaborarea documentului de referință sectorial anexat la prezenta decizie, Comisia s-a consultat cu statele membre și cu alte părți interesate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Documentul de referință sectorial privind cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul administrației publice în sensul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 este prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 18 mai 2019.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  
  JO C 358, 8.12.2011, p. 2.

2

---

ANEXĂ

1.   INTRODUCERE

Prezentul document de referință sectorial se bazează pe un raport științific și de politică detaliat (1) (denumit în continuare „Raportul privind cele mai bune practici”) elaborat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC).

Cadrul juridic relevant

Sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) a fost introdus în 1993, în vederea participării voluntare a organizațiilor, prin Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului (2). Ulterior, EMAS a făcut obiectul a două revizuiri importante:

| — | Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3);

| — | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului.

Un element nou și important al ultimei revizuiri, care a intrat în vigoare la 11 ianuarie 2010, este articolul 46 privind elaborarea unor documente de referință sectoriale. Documentele de referință sectoriale trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoarele specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care să identifice nivelurile de performanță.

Modul de înțelegere și de utilizare a prezentului document

Sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) este un sistem destinat participării voluntare a organizațiilor care se angajează în procesul de îmbunătățire continuă a mediului. În acest cadru, prezentul document de referință sectorial oferă orientări sectoriale specifice pentru sectorul administrației publice și evidențiază o serie de opțiuni de îmbunătățire, precum și cele mai bune practici.

Documentul a fost elaborat de Comisia Europeană, care a utilizat informații primite de la părțile interesate. Un grup tehnic de lucru, format din experți și părți interesate din domeniu, condus de JRC, a discutat și în cele din urmă a convenit cu privire la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii de performanță de mediu sectoriali și la parametrii de excelență descriși în prezentul document; în special acești parametri au fost considerați reprezentativi pentru nivelurile de performanță de mediu atinse de cele mai performante organizații din sector.

Documentul de referință sectorial urmărește să sprijine și să susțină toate organizațiile care intenționează să își îmbunătățească performanțele de mediu, furnizând idei și surse de inspirație, precum și orientări practice și tehnice.

Documentul de referință sectorial se adresează în primul rând organizațiilor care sunt deja înregistrate în EMAS, în al doilea rând organizațiilor care intenționează să se înregistreze în EMAS în viitor și în al treilea rând tuturor organizațiilor care doresc să afle mai multe informații despre cele mai bune practici de management de mediu pentru a-și îmbunătăți propria performanță de mediu. În consecință, obiectivul prezentului document este acela de a ajuta toate organizațiile din sectorul administrației publice să se concentreze pe aspectele de mediu relevante, atât directe, cât și indirecte, și să găsească informații privind cele mai bune practici de management de mediu, privind indicatorii de performanță de mediu sectoriali adecvați pentru a-și măsura performanța de mediu și privind parametrii de excelență.

Modul în care documentele de referință sectoriale ar trebui luate în considerare de către organizațiile înregistrate în EMAS:

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, organizațiile înregistrate în EMAS trebuie să ia în considerare documentele de referință sectoriale la două niveluri diferite:

| 1. | atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, ținând seama de analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:
  Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când își definesc și revizuiesc țintele și obiectivele de mediu, în conformitate cu aspectele de mediu relevante identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie realizate pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu; |
| --- | --- |

1.

atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, ținând seama de analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:

Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când își definesc și revizuiesc țintele și obiectivele de mediu, în conformitate cu aspectele de mediu relevante identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie realizate pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu;

| 2. | atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:






  (a) | atunci când aleg indicatorii (4) pe care să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu, organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu sectoriali relevanți dintre cei cuprinși în documentul de referință sectorial.
  Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, organizațiile ar trebui să țină seama de indicatorii propuși în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora pentru aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Nu este necesar să se ia în considerare decât indicatorii relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu; |
| --- | --- | --- |

2.

atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:

(a)

atunci când aleg indicatorii (4) pe care să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu, organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu sectoriali relevanți dintre cei cuprinși în documentul de referință sectorial.

Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, organizațiile ar trebui să țină seama de indicatorii propuși în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora pentru aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Nu este necesar să se ia în considerare decât indicatorii relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu;

| (b) | atunci când prezintă rapoarte privind performanța de mediu și alți factori referitori la aceasta, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au ținut seama de cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă este cazul, de parametrii de excelență.
  Organizațiile ar trebui să descrie modul în care au utilizat cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator al nivelului performanței de mediu obținut de către organizațiile cele mai performante) pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței de mediu. Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al EMAS lasă în seama organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a aplicării celor mai bune practici din punctul de vedere al costurilor și beneficiilor. Această evaluare a fezabilității este necesară și în cadrul administrațiilor publice, cărora li se cere frecvent să fie un exemplu în acest sens.
  La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, organizația ar trebui să evalueze relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și în raport cu aspectele tehnice și financiare. |
| --- | --- |

(b)

atunci când prezintă rapoarte privind performanța de mediu și alți factori referitori la aceasta, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au ținut seama de cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă este cazul, de parametrii de excelență.

Organizațiile ar trebui să descrie modul în care au utilizat cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator al nivelului performanței de mediu obținut de către organizațiile cele mai performante) pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței de mediu. Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al EMAS lasă în seama organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a aplicării celor mai bune practici din punctul de vedere al costurilor și beneficiilor. Această evaluare a fezabilității este necesară și în cadrul administrațiilor publice, cărora li se cere frecvent să fie un exemplu în acest sens.

La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, organizația ar trebui să evalueze relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și în raport cu aspectele tehnice și financiare.

Elementele din documentele de referință sectoriale (indicatori, cele mai bune practici de management de mediu sau parametri de excelență) care nu sunt considerate relevante în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu nu ar trebui să fie menționate sau descrise în declarația de mediu.

Participarea la EMAS este un proces continuu. De fiecare dată când plănuiește să își îmbunătățească performanța de mediu (și efectuează o analiză a acesteia), organizația trebuie să consulte temele specifice ale documentului de referință sectorial, pentru a găsi inspirație cu privire la următoarele probleme pe care ar trebui să le remedieze, în cadrul unei abordări progresive.

Verificatorii de mediu din cadrul EMAS verifică măsura și modul în care organizația a ținut seama de documentul de referință sectorial atunci când a elaborat declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009].

Atunci când desfășoară un audit, verificatorii de mediu acreditați au nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care au fost selectate și luate în considerare elementele relevante din documentul de referință sectorial, având în vedere analiza de mediu. Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat ca ghid pentru identificarea indicatorilor și a măsurilor voluntare corespunzătoare pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.

Având în vedere caracterul voluntar al EMAS și al documentului de referință sectorial, organizațiilor auditate nu ar trebui să li se impună sarcini disproporționate cu privire la furnizarea unor astfel de dovezi. Mai precis, verificatorii nu trebuie să solicite o justificare individuală pentru fiecare cea mai bună practică, fiecare indicator de performanță de mediu sectorial și fiecare parametru de excelență care este menționat în documentul de referință sectorial și pe care organizația nu îl consideră relevant în raport cu analiza sa de mediu. Verificatorii pot totuși să sugereze elemente suplimentare relevante de care organizația să țină seama în viitor ca o dovadă în plus a angajamentului său în sensul îmbunătățirii continue a performanței de mediu.

Structura documentului de referință sectorial

Prezentul document conține patru capitole. Capitolul 1 oferă o scurtă prezentare a contextului juridic al sistemului comunitar de management de mediu și audit și descrie modul de utilizare a prezentului document, iar capitolul 2 definește domeniul de aplicare al prezentului document de referință sectorial. Capitolul 3 descrie, pe scurt, diferitele bune practici de management de mediu (5) și oferă informații privind aplicabilitatea acestora. În cazul în care pentru o anumită bună practică de management de mediu se pot formula indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență specifici, sunt menționați și aceștia. Totuși, nu a fost posibilă definirea unor parametri de excelență pentru toate bunele practici de management de mediu, deoarece în unele zone fie există puține date disponibile, fie condițiile specifice (clima locală, economia locală, societatea locală, responsabilitățile administrației publice etc.) variază într-o asemenea măsură, încât un parametru de excelență ar fi lipsit de semnificație. Unii indicatori și parametri de referință sunt relevanți pentru mai multe bune practici de management de mediu și, prin urmare, se repetă ori de câte ori este cazul. La final, capitolul 4 prezintă un tabel cuprinzător cu o selecție a celor mai relevanți indicatori de performanță de mediu, cu explicațiile asociate și cu parametrii de excelență aferenți.

2.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul document de referință sectorial se referă la performanța de mediu a activităților din sectorul administrației publice. În prezentul document, sectorul administrației publice cuprinde organizațiile care aparțin în principal următoarei diviziuni a codului NACE [în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (6)]:

| — | cod NACE 84: Administrație publică și apărare; asigurări sociale obligatorii. |
| --- | --- |

—

cod NACE 84: Administrație publică și apărare; asigurări sociale obligatorii.

Organizațiile înregistrate cu acest cod NACE constituie grupul-țintă al prezentului document.

În plus, cele mai bune practici de management de mediu identificate în prezentul document de referință sectorial pot fi o sursă de inspirație și pentru alte organizații, de exemplu pentru întreprinderile cu capital de stat sau pentru întreprinderile private care prestează servicii în numele administrațiilor publice. Acestea pot aparține următoarelor diviziuni ale codului NACE, printre altele:

| — | cod NACE 2: Silvicultură și exploatare forestieră; |
| --- | --- |

—

cod NACE 2: Silvicultură și exploatare forestieră;

| — | cod NACE 36: Captarea, tratarea și distribuția apei; |
| --- | --- |

—

cod NACE 36: Captarea, tratarea și distribuția apei;

| — | cod NACE 37: Lucrări de canalizare; |
| --- | --- |

—

cod NACE 37: Lucrări de canalizare;

| — | cod NACE 38: Colectarea deșeurilor, activități de tratare și de eliminare a deșeurilor; recuperarea materialelor; |
| --- | --- |

—

cod NACE 38: Colectarea deșeurilor, activități de tratare și de eliminare a deșeurilor; recuperarea materialelor;

| — | cod NACE 39: Activități de depoluare și alte servicii de gestionare a deșeurilor; |
| --- | --- |

—

cod NACE 39: Activități de depoluare și alte servicii de gestionare a deșeurilor;

| — | cod NACE 41.2: Construirea de clădiri rezidențiale și nerezidențiale; |
| --- | --- |

—

cod NACE 41.2: Construirea de clădiri rezidențiale și nerezidențiale;

| — | cod NACE 49.3.1: Transporturi terestre urbane și suburbane de călători. |
| --- | --- |

—

cod NACE 49.3.1: Transporturi terestre urbane și suburbane de călători.

Prezentul document de referință sectorial vizează o serie de aspecte care sunt relevante pentru toate tipurile de administrații publice, cum ar fi performanța de mediu a birourilor, eficiența energetică a clădirilor publice și achizițiile publice verzi (în secțiunile 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 și 3.11). Toate administrațiile publice de la nivel local, regional, național și internațional sunt invitate să consulte aceste secțiuni ale documentului.

Însă un management de mediu eficace din partea unei administrații publice trebuie să abordeze și activitatea de bază a acesteia, în care pot fi obținute cele mai mari beneficii pentru mediu. Prezentul document își propune să faciliteze această sarcină pentru autoritățile locale și municipalități (7), punând accentul pe cele mai bune practici care sunt relevante pentru rolul îndeplinit de acestea și pe serviciile pe care le oferă direct sau indirect locuitorilor (de exemplu, epurarea apelor uzate sau transportul public local). Autoritățile locale sunt vizate în mod special deoarece reprezintă cea mai mare parte a administrațiilor publice din UE, iar la nivel local există cel mai mare potențial de replicare și de învățare din cele mai bune practici.

În tabelul de mai jos sunt prezentate principalele aspecte de mediu, presiunile asupra mediului care le sunt asociate și secțiunile relevante care le corespund în document. Aspectele de mediu enumerate au fost selectate ca fiind cele mai relevante din acest sector. Însă aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de către fiecare administrație publică ar trebui să fie evaluate separat în fiecare caz. În tabelul de mai jos nu se face nicio distincție între aspectele de mediu directe și indirecte, deoarece operațiunile desfășurate la nivel intern și cele externalizate variază de la un caz la altul. În plus, multe aspecte de mediu pot fi considerate atât directe, cât și indirecte, pentru că se referă în mod direct la activitățile administrației publice, dar și la toate activitățile locuitorilor, ale întreprinderilor și ale organizațiilor din teritoriul administrat sau deservit de administrația publică respectivă.

Aspectele de mediu și presiunile asupra mediului cele mai relevante pentru administrațiile publice și modul în care sunt abordate acestea în prezentul document

| Aspect de mediu | Principalele presiuni asupra mediului care le sunt asociate | Secțiunile relevante din documentul de referință sectorial |
| --- | --- | --- |
| Funcționarea birourilor | Generare de deșeuri solide
  Consum de apă
  Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)
  Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)
  Epuizarea resurselor | Secțiunea 3.1 |
| Direcționarea consumului de energie în teritoriul administrat și gestionarea consumului propriu de energie | Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2) | Secțiunea 3.2 |
| Gestionarea mobilității și/sau a transportului public | Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)
  Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2) | Secțiunea 3.3 |
| Planificarea exploatării terenurilor și gestionarea zonelor verzi urbane | Exploatarea terenurilor
  Declinul biodiversității | Secțiunile 3.4 și 3.5 |
| Gestionarea calității aerului înconjurător și a zgomotului | Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)
  Generare de zgomot | Secțiunile 3.6 și 3.7 |
| Gestionarea deșeurilor | Generare de deșeuri solide | Secțiunea 3.8 |
| Alimentarea cu apă potabilă | Consum de apă | Secțiunea 3.9 |
| Gestionarea epurării apelor uzate | Emisii în apă (CBO, CCO, micropoluanți etc.)
  Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2) | Secțiunea 3.10 |
| Achiziționarea de bunuri și servicii | Generare de deșeuri solide
  Consum de apă
  Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)
  Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)
  Epuizarea resurselor | Secțiunea 3.11 |
| Promovarea unui comportament ecologic din partea locuitorilor și a întreprinderilor | Generare de deșeuri solide
  Consum de apă
  Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)
  Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)
  Emisii în apă (CCO, CBO, micropoluanți etc.)
  Epuizarea resurselor | Secțiunea 3.12 |

Aspect de mediu

Principalele presiuni asupra mediului care le sunt asociate

Secțiunile relevante din documentul de referință sectorial

Funcționarea birourilor

Generare de deșeuri solide

Consum de apă

Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)

Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)

Epuizarea resurselor

Secțiunea 3.1

Direcționarea consumului de energie în teritoriul administrat și gestionarea consumului propriu de energie

Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)

Secțiunea 3.2

Gestionarea mobilității și/sau a transportului public

Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)

Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)

Secțiunea 3.3

Planificarea exploatării terenurilor și gestionarea zonelor verzi urbane

Exploatarea terenurilor

Declinul biodiversității

Secțiunile 3.4 și 3.5

Gestionarea calității aerului înconjurător și a zgomotului

Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)

Generare de zgomot

Secțiunile 3.6 și 3.7

Gestionarea deșeurilor

Generare de deșeuri solide

Secțiunea 3.8

Alimentarea cu apă potabilă

Consum de apă

Secțiunea 3.9

Gestionarea epurării apelor uzate

Emisii în apă (CBO, CCO, micropoluanți etc.)

Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)

Secțiunea 3.10

Achiziționarea de bunuri și servicii

Generare de deșeuri solide

Consum de apă

Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)

Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)

Epuizarea resurselor

Secțiunea 3.11

Promovarea unui comportament ecologic din partea locuitorilor și a întreprinderilor

Generare de deșeuri solide

Consum de apă

Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)

Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)

Emisii în apă (CCO, CBO, micropoluanți etc.)

Epuizarea resurselor

Secțiunea 3.12

Cele mai bune practici de management de mediu descrise în capitolul 3 au fost identificate ca fiind cele mai relevante tehnici, acțiuni și măsuri pe care le pot aplica administrațiile publice pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu pentru fiecare dintre aspectele enumerate în tabelul de mai sus. Pentru identificarea acestora au fost luate în considerare provocările și oportunitățile specifice cu care se întâlnesc organismele publice, spre deosebire de întreprinderile private. Printre acestea se numără:

| — | procedurile de achiziție mai riguroase; |
| --- | --- |

—

procedurile de achiziție mai riguroase;

| — | regulile stricte de finanțare; |
| --- | --- |

—

regulile stricte de finanțare;

| — | necesitatea unor perioade mai lungi de timp pentru punerea în aplicare a deciziilor; |
| --- | --- |

—

necesitatea unor perioade mai lungi de timp pentru punerea în aplicare a deciziilor;

| — | infrastructura veche; |
| --- | --- |

—

infrastructura veche;

| — | bugetul limitat; |
| --- | --- |

—

bugetul limitat;

dar și:

| — | posibilitatea de a accepta perioade mai lungi de recuperare a investiției; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a accepta perioade mai lungi de recuperare a investiției;

| — | posibilitatea de a acorda prioritate opțiunilor care au ca rezultat beneficii societale, în defavoarea perioadelor de recuperare a investiției financiare; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a acorda prioritate opțiunilor care au ca rezultat beneficii societale, în defavoarea perioadelor de recuperare a investiției financiare;

| — | stabilitatea personalului; |
| --- | --- |

—

stabilitatea personalului;

| — | oportunitățile de realizare a unor economii de scară în cazul cooperării între diferite administrații publice de la nivel local, regional sau național. |
| --- | --- |

—

oportunitățile de realizare a unor economii de scară în cazul cooperării între diferite administrații publice de la nivel local, regional sau național.

Atunci când se analizează punerea în aplicare a oricăreia dintre cele mai bune practici de management de mediu prezentate în acest document, autoritățile locale trebuie să ia în considerare provocările specifice cu care se confruntă și modul în care pot profita de oportunitățile specifice disponibile (8).

3.   CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL ADMINISTRAȚIEI PUBLICE

3.1.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru birouri sustenabile

Această secțiune se adresează tuturor administrațiilor publice care au activitate de birou.

3.1.1.   Gestionarea și reducerea la minimum a consumului de energie

Cea mai bună practică de management de mediu constă în realizarea unei gestionări a energiei în conformitate cu principiile ciclului „planificare, executare, verificare, acțiune” în birourile deținute sau gestionate de administrația publică respectivă, prin:

| — | culegerea frecventă sau monitorizarea permanentă a datelor privind consumul de energie; datele pot fi culese la nivelul clădirii, pe zone ale clădirii (hol, birouri, cantină/bar etc.), pe tipuri de surse de energie (gaz, electricitate etc.) și pe categorii de utilizare finală (iluminat, încălzirea incintelor etc.); |
| --- | --- |

—

culegerea frecventă sau monitorizarea permanentă a datelor privind consumul de energie; datele pot fi culese la nivelul clădirii, pe zone ale clădirii (hol, birouri, cantină/bar etc.), pe tipuri de surse de energie (gaz, electricitate etc.) și pe categorii de utilizare finală (iluminat, încălzirea incintelor etc.);

| — | analizarea datelor, stabilirea țintelor, identificarea parametrilor și utilizarea lor pentru a le compara cu performanța efectivă din punctul de vedere al consumului de energie; |
| --- | --- |

—

analizarea datelor, stabilirea țintelor, identificarea parametrilor și utilizarea lor pentru a le compara cu performanța efectivă din punctul de vedere al consumului de energie;

| — | definirea unei strategii și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirii de birouri (a se vedea secțiunile 3.2.5, 3.2.7 și 3.2.8). |
| --- | --- |

—

definirea unei strategii și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirii de birouri (a se vedea secțiunile 3.2.5, 3.2.7 și 3.2.8).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă în clădirile de birouri deținute sau gestionate de administrațiile publice. Este însă posibil ca aplicarea ei să permită doar acțiuni mai limitate în cazul clădirilor închiriate.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață (9), exprimat ca energie finală (kWh/m2/an).
  Dacă există date disponibile, acest indicator poate fi defalcat în:






  — | încălzirea incintelor (kWh/m2/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i1)

Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață (9), exprimat ca energie finală (kWh/m2/an).

Dacă există date disponibile, acest indicator poate fi defalcat în:

—

încălzirea incintelor (kWh/m2/an)

| — | răcirea incintelor (kWh/m2/an) |
| --- | --- |

—

răcirea incintelor (kWh/m2/an)

| — | iluminat (kWh/m2/an) |
| --- | --- |

—

iluminat (kWh/m2/an)

| — | alte utilizări ale electricității (kWh/m2/an) |
| --- | --- |

—

alte utilizări ale electricității (kWh/m2/an)

| (i2) | Consumul anual total de energie pe angajat, în echivalent normă întreagă (ENI), exprimat ca energie finală (kWh/ENI/an).
  Dacă există date disponibile, acest indicator poate fi defalcat în:






  — | încălzirea incintelor (kWh/ENI/an) |
| --- | --- | --- |

(i2)

Consumul anual total de energie pe angajat, în echivalent normă întreagă (ENI), exprimat ca energie finală (kWh/ENI/an).

Dacă există date disponibile, acest indicator poate fi defalcat în:

—

încălzirea incintelor (kWh/ENI/an)

| — | răcirea incintelor (kWh/ENI/an) |
| --- | --- |

—

răcirea incintelor (kWh/ENI/an)

| — | iluminat (kWh/ENI/an) |
| --- | --- |

—

iluminat (kWh/ENI/an)

| — | alte utilizări ale electricității (kWh/ENI/an) |
| --- | --- |

—

alte utilizări ale electricității (kWh/ENI/an)

| (i3) | Consumul anual total de energie primară pe suprafață sau pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kWh/m2/an, kWh/ENI/an) |
| --- | --- |

(i3)

Consumul anual total de energie primară pe suprafață sau pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kWh/m2/an, kWh/ENI/an)

| (i4) | Emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră pe suprafață sau pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg echivalent CO2/m2/an, kg echivalent CO2/ENI/an) |
| --- | --- |

(i4)

Emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră pe suprafață sau pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg echivalent CO2/m2/an, kg echivalent CO2/ENI/an)

—

3.1.2.   Gestionarea și reducerea la minimum a consumului de apă

Cea mai bună practică de management de mediu constă în realizarea unei gestionări a apei în conformitate cu principiile ciclului „planificare, executare, verificare, acțiune” în birourile deținute sau gestionate de administrația publică respectivă, prin:

| — | culegerea frecventă sau monitorizarea permanentă a datelor privind consumul de apă; datele pot fi culese la nivelul clădirii, pe zone relevante ale clădirii, în care se consumă apă (hol, birouri, cantină/bar etc.) și pe categorii de utilizare finală (toalete, bucătării etc.); |
| --- | --- |

—

culegerea frecventă sau monitorizarea permanentă a datelor privind consumul de apă; datele pot fi culese la nivelul clădirii, pe zone relevante ale clădirii, în care se consumă apă (hol, birouri, cantină/bar etc.) și pe categorii de utilizare finală (toalete, bucătării etc.);

| — | analizarea datelor, stabilirea țintelor, identificarea parametrilor și utilizarea lor pentru o comparație cu consumul efectiv de apă; |
| --- | --- |

—

analizarea datelor, stabilirea țintelor, identificarea parametrilor și utilizarea lor pentru o comparație cu consumul efectiv de apă;

| — | definirea unei strategii și a unui plan de acțiune pentru reducerea consumului de apă (de exemplu, instalarea de robinete, dușuri și reductoare de presiune care utilizează apa în mod eficient, întreținerea regulată a acestora, instalarea de sisteme de colectare a apei pluviale). |
| --- | --- |

—

definirea unei strategii și a unui plan de acțiune pentru reducerea consumului de apă (de exemplu, instalarea de robinete, dușuri și reductoare de presiune care utilizează apa în mod eficient, întreținerea regulată a acestora, instalarea de sisteme de colectare a apei pluviale).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă în clădirile de birouri deținute sau gestionate de administrațiile publice, cu condiția amortizării costurilor ocazionate de instalarea și întreținerea sistemelor de monitorizare și colectare a datelor privind consumul de apă prin economia de apă despre care se preconizează că poate fi realizată. În cazul clădirilor închiriate, este posibil ca acțiunile care pot decurge din aplicarea acestei bune practici de management de mediu să fie mai limitate.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i5) | Consumul anual total de apă pe angajat, în echivalent normă întreagă (ENI) (m3/ENI/an), defalcat (dacă este relevant) în:






  — | consum de apă de robinet (m3/ENI/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i5)

Consumul anual total de apă pe angajat, în echivalent normă întreagă (ENI) (m3/ENI/an), defalcat (dacă este relevant) în:

—

consum de apă de robinet (m3/ENI/an)

| — | consum de apă pluvială colectată (m3/ENI/an) |
| --- | --- |

—

consum de apă pluvială colectată (m3/ENI/an)

| — | consum de apă cenușie reciclată (m3/ENI/an) |
| --- | --- |

—

consum de apă cenușie reciclată (m3/ENI/an)

| (i6) | Consumul anual total de apă pe suprafață interioară (m3/m2/an), defalcat (dacă este relevant) în:






  — | consum de apă de robinet (m3/m2/an) |
| --- | --- | --- |

(i6)

Consumul anual total de apă pe suprafață interioară (m3/m2/an), defalcat (dacă este relevant) în:

—

consum de apă de robinet (m3/m2/an)

| — | consum de apă pluvială colectată (m3/m2/an) |
| --- | --- |

—

consum de apă pluvială colectată (m3/m2/an)

| — | consum de apă cenușie reciclată (m3/m2/an) |
| --- | --- |

—

consum de apă cenușie reciclată (m3/m2/an)

| (b1) | Consumul total de apă în clădirile de birouri este mai mic de 6,4  m3/angajat în echivalent normă întreagă/an |
| --- | --- |

(b1)

Consumul total de apă în clădirile de birouri este mai mic de 6,4  m3/angajat în echivalent normă întreagă/an

3.1.3.   Gestionarea și reducerea la minimum a generării de deșeuri

Cea mai bună practică de management de mediu constă în realizarea unei gestionări avansate a deșeurilor în birourile deținute sau gestionate de administrațiile publice, bazate pe:

| — | prevenire: instituirea unor proceduri și arhive fără hârtie; asigurarea durabilității echipamentelor și a consumabilelor (de exemplu, prin achiziții publice verzi – a se vedea secțiunea 3.11); posibilitatea de reutilizare a mobilierului și a echipamentelor de birou (de exemplu, crearea unui inventar online al echipamentelor, obiectelor de mobilier și articolelor de papetărie disponibile de care nu mai este nevoie, care să fie consultat de toate serviciile și de toți membrii personalului înainte de achiziționarea unor articole noi; asigurarea curățării, a reparării și a întreținerii profesionale în vederea prelungirii duratei de viață); stimularea folosirii de către personal a paharelor reutilizabile în locul celor din material plastic de unică folosință; punerea la dispoziție a unor dozatoare de apă (fără pahare de plastic) în locul sticlelor din plastic la reuniuni sau în spațiile publice; |
| --- | --- |

—

prevenire: instituirea unor proceduri și arhive fără hârtie; asigurarea durabilității echipamentelor și a consumabilelor (de exemplu, prin achiziții publice verzi – a se vedea secțiunea 3.11); posibilitatea de reutilizare a mobilierului și a echipamentelor de birou (de exemplu, crearea unui inventar online al echipamentelor, obiectelor de mobilier și articolelor de papetărie disponibile de care nu mai este nevoie, care să fie consultat de toate serviciile și de toți membrii personalului înainte de achiziționarea unor articole noi; asigurarea curățării, a reparării și a întreținerii profesionale în vederea prelungirii duratei de viață); stimularea folosirii de către personal a paharelor reutilizabile în locul celor din material plastic de unică folosință; punerea la dispoziție a unor dozatoare de apă (fără pahare de plastic) în locul sticlelor din plastic la reuniuni sau în spațiile publice;

| — | separare: accesul facil la containere de reciclare pentru toate tipurile uzuale de deșeuri și crearea de puncte de reciclare pentru toate celelalte tipuri de deșeuri, pentru a reduce la minimum generarea de deșeuri reziduale; achiziționarea de echipamente și consumabile produse din materiale reciclabile; |
| --- | --- |

—

separare: accesul facil la containere de reciclare pentru toate tipurile uzuale de deșeuri și crearea de puncte de reciclare pentru toate celelalte tipuri de deșeuri, pentru a reduce la minimum generarea de deșeuri reziduale; achiziționarea de echipamente și consumabile produse din materiale reciclabile;

| — | monitorizare: contabilizarea periodică a cantităților de deșeuri generate, defalcate pe tip de deșeu, pentru toate tipurile de deșeuri (de exemplu, fracții colectate separat, deșeuri reziduale, deșeuri periculoase); acest lucru poate fi realizat prin strategii adecvate și prin implicarea personalului din servicii diferite. |
| --- | --- |

—

monitorizare: contabilizarea periodică a cantităților de deșeuri generate, defalcate pe tip de deșeu, pentru toate tipurile de deșeuri (de exemplu, fracții colectate separat, deșeuri reziduale, deșeuri periculoase); acest lucru poate fi realizat prin strategii adecvate și prin implicarea personalului din servicii diferite.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice și este specifică activității de birou. Măsura specifică pusă în aplicare (de exemplu, diversele fracții în care se separă deșeurile) ar trebui să reflecte condițiile specifice (de exemplu, tipurile de deșeuri generate, disponibilitatea pe plan local a serviciilor de reciclare pentru anumite tipuri de deșeuri, legislația locală și costurile gestionării deșeurilor).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i7) | Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou generate pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg/ENI/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i7)

Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou generate pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg/ENI/an)

| (i8) | Cantitatea anuală totală de obiecte de mobilier, echipamente și articole de papetărie care se refolosește (kg/ENI/an, EUR achiziții evitate/ENI/an) |
| --- | --- |

(i8)

Cantitatea anuală totală de obiecte de mobilier, echipamente și articole de papetărie care se refolosește (kg/ENI/an, EUR achiziții evitate/ENI/an)

| (i9) | Deșeuri de birou trimise la reciclat, ca % din greutatea deșeurilor totale (%) |
| --- | --- |

(i9)

Deșeuri de birou trimise la reciclat, ca % din greutatea deșeurilor totale (%)

| (i10) | Deșeuri de birou reziduale (10), ca % din greutatea deșeurilor totale (%) |
| --- | --- |

(i10)

Deșeuri de birou reziduale (10), ca % din greutatea deșeurilor totale (%)

| (b2) | Cantitatea de deșeuri generate în clădirile de birouri care se trimite la groapa de gunoi este zero |
| --- | --- |

(b2)

Cantitatea de deșeuri generate în clădirile de birouri care se trimite la groapa de gunoi este zero

| (b3) | Cantitatea totală de deșeuri generate în clădirile de birouri este mai mică de 200 kg/angajat în echivalent normă întreagă/an |
| --- | --- |

(b3)

Cantitatea totală de deșeuri generate în clădirile de birouri este mai mică de 200 kg/angajat în echivalent normă întreagă/an

3.1.4.   Reducerea la minimum a consumului de hârtie și consumabile de birou

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | punerea în aplicare și promovarea unor proceduri interne (de exemplu, proceduri fără hârtie, cum ar fi fluxurile de lucru electronice, semnăturile electronice și arhivele electronice, netipărirea documentelor pentru reuniuni, netipărirea buletinelor informative/rapoartelor, tipărirea pe ambele părți ca opțiune implicită) care să ajute angajații și publicul să evite utilizarea hârtiei de birou (adică hârtia de copiator/imprimantă) și a consumabilelor (adică toate materialele folosite în birouri, precum pixuri, creioane, markere, caiete), reducând astfel cererea; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare și promovarea unor proceduri interne (de exemplu, proceduri fără hârtie, cum ar fi fluxurile de lucru electronice, semnăturile electronice și arhivele electronice, netipărirea documentelor pentru reuniuni, netipărirea buletinelor informative/rapoartelor, tipărirea pe ambele părți ca opțiune implicită) care să ajute angajații și publicul să evite utilizarea hârtiei de birou (adică hârtia de copiator/imprimantă) și a consumabilelor (adică toate materialele folosite în birouri, precum pixuri, creioane, markere, caiete), reducând astfel cererea;

| — | utilizarea achizițiilor publice verzi (a se vedea secțiunea 3.11) pentru a determina opțiuni cu impact mai scăzut – de exemplu, hârtie de birou de gramaj mic, produse mai durabile și reîncărcabile și alternative cu impact redus asupra mediului sau cu toxicitate redusă. |
| --- | --- |

—

utilizarea achizițiilor publice verzi (a se vedea secțiunea 3.11) pentru a determina opțiuni cu impact mai scăzut – de exemplu, hârtie de birou de gramaj mic, produse mai durabile și reîncărcabile și alternative cu impact redus asupra mediului sau cu toxicitate redusă.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă în toate administrațiile publice.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i11) | Numărul foilor (11) de hârtie de birou utilizate zilnic, pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (foi de hârtie/ENI/zi lucrătoare) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i11)

Numărul foilor (11) de hârtie de birou utilizate zilnic, pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (foi de hârtie/ENI/zi lucrătoare)

| (i12) | Ponderea achiziționării de hârtie de birou certificată ca ecologică din totalul hârtiei de birou achiziționate (%) |
| --- | --- |

(i12)

Ponderea achiziționării de hârtie de birou certificată ca ecologică din totalul hârtiei de birou achiziționate (%)

| (i13) | Costul anual al consumabilelor de birou achiziționate pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (EUR/ENI/an) |
| --- | --- |

(i13)

Costul anual al consumabilelor de birou achiziționate pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (EUR/ENI/an)

| (b4) | Consumul de hârtie de birou este mai mic de 15 foi A4/angajat în echivalent normă întreagă/zi lucrătoare |
| --- | --- |

(b4)

Consumul de hârtie de birou este mai mic de 15 foi A4/angajat în echivalent normă întreagă/zi lucrătoare

| (b5) | Hârtia de birou utilizată este în proporție de 100 % reciclată sau certificată în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (12) (de exemplu, eticheta ecologică a UE) |
| --- | --- |

(b5)

Hârtia de birou utilizată este în proporție de 100 % reciclată sau certificată în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (12) (de exemplu, eticheta ecologică a UE)

3.1.5.   Reducerea la minimum a impactului asupra mediului al navetei și al călătoriilor în interes de serviciu

Cea mai bună practică de management de mediu constă în reducerea la minimum a impactului asupra mediului al navetei și al călătoriilor în interes de serviciu, prin:

| — | un angajament din partea personalului către o navetă mai durabilă și schimbarea comportamentului în acest sens (de exemplu, campanii prin intermediul instrumentelor digitale, stimulente/contrastimulente economice, utilizarea de jocuri sociale sau de stimulente bazate pe recompense); |
| --- | --- |

—

un angajament din partea personalului către o navetă mai durabilă și schimbarea comportamentului în acest sens (de exemplu, campanii prin intermediul instrumentelor digitale, stimulente/contrastimulente economice, utilizarea de jocuri sociale sau de stimulente bazate pe recompense);

| — | elaborarea la nivelul organizației a unor planuri de călătorie pentru personal care să încurajeze modurile durabile pentru navetă și pentru călătoriile în interes de serviciu (de exemplu, un acord cu furnizorii locali de transport public în vederea adaptării rutelor la nevoile navetiștilor; realizarea unui buget al emisiilor de carbon pentru călătoriile în interes de serviciu); |
| --- | --- |

—

elaborarea la nivelul organizației a unor planuri de călătorie pentru personal care să încurajeze modurile durabile pentru navetă și pentru călătoriile în interes de serviciu (de exemplu, un acord cu furnizorii locali de transport public în vederea adaptării rutelor la nevoile navetiștilor; realizarea unui buget al emisiilor de carbon pentru călătoriile în interes de serviciu);

| — | includerea unor criterii stricte de durabilitate în achizițiile de servicii de transport (de exemplu, folosirea trenului în locul avionului pentru călătoriile de scurtă durată; preferința pentru zborurile directe sau pentru călătoriile multimodale în locul zborurilor cu escală); |
| --- | --- |

—

includerea unor criterii stricte de durabilitate în achizițiile de servicii de transport (de exemplu, folosirea trenului în locul avionului pentru călătoriile de scurtă durată; preferința pentru zborurile directe sau pentru călătoriile multimodale în locul zborurilor cu escală);

| — | reducerea navetei cu automobilul în cazul în care există transport public și încurajarea unei utilizări eficiente a automobilelor (de exemplu, reducerea călătoriilor individuale cu automobilul prin promovarea utilizării în comun a automobilelor de către angajați); |
| --- | --- |

—

reducerea navetei cu automobilul în cazul în care există transport public și încurajarea unei utilizări eficiente a automobilelor (de exemplu, reducerea călătoriilor individuale cu automobilul prin promovarea utilizării în comun a automobilelor de către angajați);

| — | favorizarea flexibilității în activitatea angajaților, reducând astfel nevoia de transport în ansamblu (de exemplu, introducerea muncii la distanță și la domiciliu, instalarea de echipamente pentru reuniuni virtuale). |
| --- | --- |

—

favorizarea flexibilității în activitatea angajaților, reducând astfel nevoia de transport în ansamblu (de exemplu, introducerea muncii la distanță și la domiciliu, instalarea de echipamente pentru reuniuni virtuale).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de administrațiile publice de orice tip și de orice dimensiune. Măsurile specifice aplicate vor varia însă în funcție de condițiile locale, cum sunt mediul geografic și disponibilitatea transportului public.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i14) | Introducerea unor instrumente de promovare a unei navete durabile (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i14)

Introducerea unor instrumente de promovare a unei navete durabile (da/nu)

| (i15) | Procentajul membrilor personalului care se deplasează zilnic cu automobilul la locul de muncă, ca pasageri unici (%) |
| --- | --- |

(i15)

Procentajul membrilor personalului care se deplasează zilnic cu automobilul la locul de muncă, ca pasageri unici (%)

| (i16) | Procentajul membrilor personalului care se deplasează la locul de muncă pe jos, cu bicicleta sau cu transportul public de cel puțin 3 ori pe săptămână (%) |
| --- | --- |

(i16)

Procentajul membrilor personalului care se deplasează la locul de muncă pe jos, cu bicicleta sau cu transportul public de cel puțin 3 ori pe săptămână (%)

| (i17) | Emisiile totale anuale de echivalent CO2 generate de călătoriile în interes de serviciu (tone echivalent CO2/an) |
| --- | --- |

(i17)

Emisiile totale anuale de echivalent CO2 generate de călătoriile în interes de serviciu (tone echivalent CO2/an)

| (i18) | Emisiile totale anuale de echivalent CO2 generate de călătoriile în interes de serviciu, pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg echivalent CO2/ENI/an) |
| --- | --- |

(i18)

Emisiile totale anuale de echivalent CO2 generate de călătoriile în interes de serviciu, pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg echivalent CO2/ENI/an)

| (i19) | Introducerea unui buget al emisiilor de carbon pentru toate călătoriile în interes de serviciu (da/nu) |
| --- | --- |

(i19)

Introducerea unui buget al emisiilor de carbon pentru toate călătoriile în interes de serviciu (da/nu)

| (i20) | Disponibilitatea echipamentelor de videoconferință pentru toți membrii personalului și monitorizarea și promovarea utilizării acestora (da/nu) |
| --- | --- |

(i20)

Disponibilitatea echipamentelor de videoconferință pentru toți membrii personalului și monitorizarea și promovarea utilizării acestora (da/nu)

| (b6) | Se introduc și se promovează instrumente de încurajare a unei navete durabile de către angajați |
| --- | --- |

(b6)

Se introduc și se promovează instrumente de încurajare a unei navete durabile de către angajați

| (b7) | Se realizează un buget al emisiilor de carbon pentru toate călătoriile în interes de serviciu |
| --- | --- |

(b7)

Se realizează un buget al emisiilor de carbon pentru toate călătoriile în interes de serviciu

| (b8) | Sunt disponibile echipamente de videoconferință pentru toți membrii personalului, iar utilizarea lor este monitorizată și promovată |
| --- | --- |

(b8)

Sunt disponibile echipamente de videoconferință pentru toți membrii personalului, iar utilizarea lor este monitorizată și promovată

3.1.6.   Reducerea la minimum a impactului asupra mediului al cantinelor și al cafenelelor

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | achiziționarea serviciilor de cantină sau de cafenea ori a alimentelor și băuturilor pentru cantinele și cafenelele gestionate intern, prin introducerea de cerințe privind durabilitatea, de exemplu referitoare la alimentele ecologice sezoniere, la asigurarea disponibilității unor opțiuni vegetariene/vegane și (dacă este posibil) la evitarea utilizării ambalajelor din plastic de unică folosință; alegerea unor furnizori de servicii care își pot oferi serviciile fără utilizarea de articole (cum ar fi pahare, farfurii și tacâmuri) din plastic de unică folosință (a se vedea și secțiunea 3.11); |
| --- | --- |

—

achiziționarea serviciilor de cantină sau de cafenea ori a alimentelor și băuturilor pentru cantinele și cafenelele gestionate intern, prin introducerea de cerințe privind durabilitatea, de exemplu referitoare la alimentele ecologice sezoniere, la asigurarea disponibilității unor opțiuni vegetariene/vegane și (dacă este posibil) la evitarea utilizării ambalajelor din plastic de unică folosință; alegerea unor furnizori de servicii care își pot oferi serviciile fără utilizarea de articole (cum ar fi pahare, farfurii și tacâmuri) din plastic de unică folosință (a se vedea și secțiunea 3.11);

| — | desfășurarea de campanii de implicare a personalului care să promoveze opțiuni alimentare durabile; |
| --- | --- |

—

desfășurarea de campanii de implicare a personalului care să promoveze opțiuni alimentare durabile;

| — | determinarea unei schimbări comportamentale în cantine și cafenele prin alegeri de dispunere a produselor (în sensul schimbării modului în care sunt prezentate opțiunile, astfel încât o anumită opțiune să devină preferința naturală sau implicită) și prin politica de prețuri (preț mai mic pentru opțiunile alimentare mai durabile); |
| --- | --- |

—

determinarea unei schimbări comportamentale în cantine și cafenele prin alegeri de dispunere a produselor (în sensul schimbării modului în care sunt prezentate opțiunile, astfel încât o anumită opțiune să devină preferința naturală sau implicită) și prin politica de prețuri (preț mai mic pentru opțiunile alimentare mai durabile);

| — | punerea în aplicare a unei politici de reducere a deșeurilor alimentare prin introducerea unor porții de mâncare mai mici, oferirea de porții de mărimi diferite, planificarea atentă a meniurilor etc. |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unei politici de reducere a deșeurilor alimentare prin introducerea unor porții de mâncare mai mici, oferirea de porții de mărimi diferite, planificarea atentă a meniurilor etc.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de administrațiile publice de orice tip și de orice dimensiune care au o cantină sau o cafenea internă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i21) | Procentajul opțiunilor alimentare cu impact redus oferite (de exemplu, produse ecologice sezoniere) (% produse alimentare cu impact redus din volumul total achiziționat) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i21)

Procentajul opțiunilor alimentare cu impact redus oferite (de exemplu, produse ecologice sezoniere) (% produse alimentare cu impact redus din volumul total achiziționat)

| (i22) | Cantitatea de deșeuri alimentare generată pe masă servită (g/masă) |
| --- | --- |

(i22)

Cantitatea de deșeuri alimentare generată pe masă servită (g/masă)

| (i23) | Procentajul deșeurilor alimentare trimise spre digestie anaerobă (% trimise spre digestie anaerobă raportat la numărul total de tone de deșeuri alimentare) |
| --- | --- |

(i23)

Procentajul deșeurilor alimentare trimise spre digestie anaerobă (% trimise spre digestie anaerobă raportat la numărul total de tone de deșeuri alimentare)

—

3.1.7.   Reducerea la minimum a impactului asupra mediului al organizării de reuniuni și evenimente

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | introducerea unui sistem de gestionare a evenimentelor durabile; sistemul de gestionare poate fi pus în aplicare chiar de către administrația publică și/sau ar trebui selectați contractanți/furnizori care să fi instituit un astfel de sistem; furnizorii și hotelurile pot avea și un sistem de management de mediu (de exemplu, EMAS); |
| --- | --- |

—

introducerea unui sistem de gestionare a evenimentelor durabile; sistemul de gestionare poate fi pus în aplicare chiar de către administrația publică și/sau ar trebui selectați contractanți/furnizori care să fi instituit un astfel de sistem; furnizorii și hotelurile pot avea și un sistem de management de mediu (de exemplu, EMAS);

| — | informarea tuturor părților interesate (de la furnizori până la participanți și comunitatea mai largă) și angajarea într-un dialog cu cei care sunt implicați și/sau participă la un eveniment cu privire la măsurile pe care le pot lua pentru a reduce impactul asupra mediului al participării la eveniment (de exemplu, utilizarea containerelor separate corecte, alegerea apei de robinet și a sticlelor de apă reutilizabile, alegerea unor mijloace de transport durabile); |
| --- | --- |

—

informarea tuturor părților interesate (de la furnizori până la participanți și comunitatea mai largă) și angajarea într-un dialog cu cei care sunt implicați și/sau participă la un eveniment cu privire la măsurile pe care le pot lua pentru a reduce impactul asupra mediului al participării la eveniment (de exemplu, utilizarea containerelor separate corecte, alegerea apei de robinet și a sticlelor de apă reutilizabile, alegerea unor mijloace de transport durabile);

| — | selectarea locului de desfășurare a evenimentului sau a reuniunii având în vedere criteriile de mediu (de exemplu, conexiune bună la transportul public, clădire cu impact redus asupra mediului, loc în care există un sistem de management de mediu); |
| --- | --- |

—

selectarea locului de desfășurare a evenimentului sau a reuniunii având în vedere criteriile de mediu (de exemplu, conexiune bună la transportul public, clădire cu impact redus asupra mediului, loc în care există un sistem de management de mediu);

| — | alegerea produselor și a serviciilor necesare pentru organizarea de reuniuni și evenimente prin aplicarea de achiziții publice verzi (a se vedea secțiunea 3.11) și restrângerea obiectelor promoționale și a conținutului pachetelor de conferință (de exemplu, pliante, unități flash pentru USB, ecusoane); |
| --- | --- |

—

alegerea produselor și a serviciilor necesare pentru organizarea de reuniuni și evenimente prin aplicarea de achiziții publice verzi (a se vedea secțiunea 3.11) și restrângerea obiectelor promoționale și a conținutului pachetelor de conferință (de exemplu, pliante, unități flash pentru USB, ecusoane);

| — | achiziționarea serviciilor de catering sau a alimentelor și băuturilor de la serviciile de catering gestionate intern, prin introducerea de cerințe privind durabilitatea, de exemplu referitoare la alimentele ecologice sezoniere, la asigurarea disponibilității unor opțiuni vegetariene/vegane și (dacă este posibil) la evitarea utilizării ambalajelor din plastic de unică folosință; alegerea unor furnizori de servicii care își pot oferi serviciile fără a utiliza farfurii, pahare și tacâmuri din plastic de unică folosință și punerea la dispoziție a unor dozatoare de apă în locul sticlelor de apă (a se vedea și secțiunile 3.1.6 și 3.11). |
| --- | --- |

—

achiziționarea serviciilor de catering sau a alimentelor și băuturilor de la serviciile de catering gestionate intern, prin introducerea de cerințe privind durabilitatea, de exemplu referitoare la alimentele ecologice sezoniere, la asigurarea disponibilității unor opțiuni vegetariene/vegane și (dacă este posibil) la evitarea utilizării ambalajelor din plastic de unică folosință; alegerea unor furnizori de servicii care își pot oferi serviciile fără a utiliza farfurii, pahare și tacâmuri din plastic de unică folosință și punerea la dispoziție a unor dozatoare de apă în locul sticlelor de apă (a se vedea și secțiunile 3.1.6 și 3.11).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de administrațiile publice de orice tip și de orice dimensiune care organizează reuniuni și evenimente.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i24) | Ponderea furnizorilor care dețin un sistem recunoscut de gestionare a evenimentelor durabile (de exemplu, ISO 20121) sau de management de mediu (de exemplu, EMAS) (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i24)

Ponderea furnizorilor care dețin un sistem recunoscut de gestionare a evenimentelor durabile (de exemplu, ISO 20121) sau de management de mediu (de exemplu, EMAS) (%)

| (i25) | Ponderea licitațiilor pentru evenimente care includ printre criterii o referire la un sistem recunoscut de gestionare a evenimentelor (de exemplu, ISO 20121) sau de management de mediu (de exemplu, EMAS) (%) |
| --- | --- |

(i25)

Ponderea licitațiilor pentru evenimente care includ printre criterii o referire la un sistem recunoscut de gestionare a evenimentelor (de exemplu, ISO 20121) sau de management de mediu (de exemplu, EMAS) (%)

—

3.2.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru energia durabilă și schimbările climatice

Această secțiune se adresează autorităților locale, atât în calitate de administratori și de furnizori de servicii cu o gamă largă de operațiuni directe care utilizează energie, cât și în calitate de îndrumători pentru teritoriul pe care îl deservesc. Cele mai bune practici de management de mediu din această secțiune se împart în patru grupuri:

| — | cele mai bune practici de management de mediu în materie de politici, referitoare la măsurile de politică pe care le poate institui o autoritate locală pentru a obține: energie durabilă (atât la nivel intern, cât și în teritoriul administrat), atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu în materie de politici, referitoare la măsurile de politică pe care le poate institui o autoritate locală pentru a obține: energie durabilă (atât la nivel intern, cât și în teritoriul administrat), atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| — | cele mai bune practici de management de mediu în materie de operațiuni directe, referitoare la modul în care autoritățile locale pot reduce consumul de energie și pot face trecerea la energia din surse regenerabile în propriile clădiri și infrastructuri; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu în materie de operațiuni directe, referitoare la modul în care autoritățile locale pot reduce consumul de energie și pot face trecerea la energia din surse regenerabile în propriile clădiri și infrastructuri;

| — | cele mai bune practici de management de mediu privind rolul de reglementare și de planificare al municipalităților; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu privind rolul de reglementare și de planificare al municipalităților;

| — | cele mai bune practici de management de mediu privind influența municipalităților pe teritoriul lor, rolul de exemplu pe care îl poate avea sectorul public și modul în care autoritățile locale pot determina realizarea de acțiuni de către locuitori și organizații. |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu privind influența municipalităților pe teritoriul lor, rolul de exemplu pe care îl poate avea sectorul public și modul în care autoritățile locale pot determina realizarea de acțiuni de către locuitori și organizații.

Cele mai bune practici de management de mediu în materie de politici

3.2.1.   Inventarierea consumului de energie și a emisiilor de pe teritoriul municipalității

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | colectarea sistematică de date referitoare la consumul de energie și la emisii de pe teritoriul municipalității; inventarul vizează inclusiv consumul de energie și emisiile de pe teritoriul respectiv din toate sectoarele, printre care industria, comerțul/serviciile, agricultura, construcțiile, locuințele și transporturile; |
| --- | --- |

—

colectarea sistematică de date referitoare la consumul de energie și la emisii de pe teritoriul municipalității; inventarul vizează inclusiv consumul de energie și emisiile de pe teritoriul respectiv din toate sectoarele, printre care industria, comerțul/serviciile, agricultura, construcțiile, locuințele și transporturile;

| — | raportarea publică a datelor culese și utilizarea lor pentru a identifica acțiuni de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pe teritoriul respectiv (a se vedea secțiunea 3.2.2). |
| --- | --- |

—

raportarea publică a datelor culese și utilizarea lor pentru a identifica acțiuni de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pe teritoriul respectiv (a se vedea secțiunea 3.2.2).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i26) | Emisiile anuale totale de dioxid de carbon de pe teritoriul municipalității: absolute (t echivalent CO2) și pe cap de locuitor (kg echivalent CO2/locuitor) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i26)

Emisiile anuale totale de dioxid de carbon de pe teritoriul municipalității: absolute (t echivalent CO2) și pe cap de locuitor (kg echivalent CO2/locuitor)

| (i27) | Consumul anual de energie de pe teritoriul municipalității pe cap de locuitor, exprimat ca energie finală (kWh/locuitor) |
| --- | --- |

(i27)

Consumul anual de energie de pe teritoriul municipalității pe cap de locuitor, exprimat ca energie finală (kWh/locuitor)

—

3.2.2.   Crearea și punerea în aplicare a unui plan de acțiune municipal în materie de energie și climă

Cea mai bună practică de management de mediu constă în crearea unui plan de acțiune municipal în materie de energie și climă bazat pe inventarierea consumului de energie și a emisiilor (a se vedea secțiunea 3.2.1). Planul de acțiune cuprinde ținte pe termen scurt și lung, bazate pe date științifice și pe dovezi, care pot fi atinse prin derularea unei serii de acțiuni definite (de exemplu, reducerea consumului de energie al clădirilor și al întreprinderilor private, reducerea consumului de energie al clădirilor municipale și al serviciilor publice locale, îmbunătățirea transportului public).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i28) | Există un plan de acțiune municipal în materie de energie și climă, care cuprinde ținte și acțiuni (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i28)

Există un plan de acțiune municipal în materie de energie și climă, care cuprinde ținte și acțiuni (da/nu)

| (i26) | Emisiile anuale totale de dioxid de carbon de pe teritoriul municipalității: absolute (t echivalent CO2) și pe cap de locuitor (kg echivalent CO2/locuitor) |
| --- | --- |

(i26)

Emisiile anuale totale de dioxid de carbon de pe teritoriul municipalității: absolute (t echivalent CO2) și pe cap de locuitor (kg echivalent CO2/locuitor)

| (i27) | Consumul anual de energie de pe teritoriul municipalității pe cap de locuitor, exprimat ca energie finală (kWh/locuitor) |
| --- | --- |

(i27)

Consumul anual de energie de pe teritoriul municipalității pe cap de locuitor, exprimat ca energie finală (kWh/locuitor)

| (b9) | Există un plan de acțiune municipal în materie de energie și climă, care cuprinde ținte și acțiuni și se bazează pe inventarierea consumului de energie și a emisiilor |
| --- | --- |

(b9)

Există un plan de acțiune municipal în materie de energie și climă, care cuprinde ținte și acțiuni și se bazează pe inventarierea consumului de energie și a emisiilor

3.2.3.   Crearea și punerea în aplicare a unei strategii de adaptare la schimbările climatice pe teritoriul municipalității

Cea mai bună practică de management de mediu constă în crearea unei strategii holistice de adaptare la schimbările climatice pentru teritoriul municipalității, care să permită protejarea mediului construit și a celui natural față de efectele adverse și impactul schimbărilor climatice (de exemplu, inundații, valuri de căldură, secetă). Strategia de adaptare la schimbările climatice se poate baza pe alte strategii de adaptare locale și regionale și ar trebui să asigure corelarea acestora. Strategia trebuie să fie luată în considerare de alte politici și strategii relevante (cum ar fi planurile de gestionare a cursurilor de apă), care trebuie să fie coerente cu ea.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale. Sfera de aplicare a strategiei de adaptare ar trebui să fie elaborată în funcție de contextul specific al administrației publice. Măsurile cuprinse în strategie trebuie să răspundă efectelor preconizate ale schimbărilor climatice pentru teritoriul respectiv.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i29) | Există o strategie holistică de adaptare la schimbările climatice pentru teritoriul municipalității (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i29)

Există o strategie holistică de adaptare la schimbările climatice pentru teritoriul municipalității (da/nu)

| (i30) | Procentajul locuințelor și al întreprinderilor protejate ca urmare a strategiei (%) |
| --- | --- |

(i30)

Procentajul locuințelor și al întreprinderilor protejate ca urmare a strategiei (%)

| (b10) | Există o strategie holistică de adaptare la schimbările climatice pentru teritoriul municipalității |
| --- | --- |

(b10)

Există o strategie holistică de adaptare la schimbările climatice pentru teritoriul municipalității

Cele mai bune practici de management de mediu în materie de operațiuni directe

3.2.4.   Introducerea unui iluminat stradal eficient din punct de vedere energetic

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | efectuarea unui audit al sistemului de iluminat stradal; |
| --- | --- |

—

efectuarea unui audit al sistemului de iluminat stradal;

| — | îmbunătățirea corpurilor de iluminat pentru a evita iluminarea de jos în sus și pe cea intruzivă și pentru a maximiza iluminatul util; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea corpurilor de iluminat pentru a evita iluminarea de jos în sus și pe cea intruzivă și pentru a maximiza iluminatul util;

| — | reducerea nivelului de iluminare pentru a corespunde nevoilor reale (de exemplu, evitarea iluminatului excesiv); |
| --- | --- |

—

reducerea nivelului de iluminare pentru a corespunde nevoilor reale (de exemplu, evitarea iluminatului excesiv);

| — | înlocuirea lămpilor alegând tehnologii foarte eficiente din punct de vedere energetic (de exemplu, LED), ținând seama de durabilitate, de indicele de redare a culorilor (13) și de temperatura de culoare a luminii (14); |
| --- | --- |

—

înlocuirea lămpilor alegând tehnologii foarte eficiente din punct de vedere energetic (de exemplu, LED), ținând seama de durabilitate, de indicele de redare a culorilor (13) și de temperatura de culoare a luminii (14);

| — | diminuarea luminii pe timp de noapte (adică iluminare redusă noaptea târziu); |
| --- | --- |

—

diminuarea luminii pe timp de noapte (adică iluminare redusă noaptea târziu);

| — | introducerea iluminatului stradal inteligent (de exemplu, utilizând senzori pentru creșterea temporară a nivelului de iluminare atunci când se detectează prezența oamenilor). |
| --- | --- |

—

introducerea iluminatului stradal inteligent (de exemplu, utilizând senzori pentru creșterea temporară a nivelului de iluminare atunci când se detectează prezența oamenilor).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice care gestionează în mod direct sau indirect (printr-o întreprindere cu capital de stat sau privat) furnizarea iluminatului stradal. În unele cazuri, investițiile necesare pentru punerea în aplicare a măsurilor enumerate pot constitui o limitare și pot influența alegerea măsurilor care urmează să fie aplicate, dar în general economia de energie care se realizează este mai importantă, iar perioada de recuperare a investiției este rezonabilă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i31) | Consumul anual de energie pentru iluminatul stradal pe cap de locuitor (kWh/locuitor/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i31)

Consumul anual de energie pentru iluminatul stradal pe cap de locuitor (kWh/locuitor/an)

| (i32) | Consumul anual de energie pentru iluminatul stradal pe kilometru de stradă iluminat (MWh/km/an) |
| --- | --- |

(i32)

Consumul anual de energie pentru iluminatul stradal pe kilometru de stradă iluminat (MWh/km/an)

| (b11) | Consumul de energie pentru iluminatul stradal pe kilometru este mai mic de 6 MWh/km/an |
| --- | --- |

(b11)

Consumul de energie pentru iluminatul stradal pe kilometru este mai mic de 6 MWh/km/an

3.2.5.   Îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor publice

Cea mai bună practică de management de mediu constă în maximizarea eficienței energetice a clădirilor publice și în reducerea la minimum a consumului lor de energie. Acest lucru se poate realiza prin îmbunătățirea performanței energetice și a integrității anvelopei clădirii (ziduri, acoperiș, geamuri) și prin creșterea etanșeității, precum și prin instalarea de echipamente eficiente din punct de vedere energetic și prin darea în exploatare a sistemelor energetice.

Atât clădirile publice noi, cât și cele existente pot atinge o performanță energetică mai bună decât standardele minime stabilite în codurile naționale ale construcțiilor (15) și pot fi proiectate sau renovate astfel încât să aibă un consum energetic aproape egal cu zero înainte de intrarea în vigoare a obligației impuse de UE (16).

La definirea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor trebuie să se țină seama nu doar de performanța energetică care trebuie obținută, ci și de efectele globale asupra mediului pe tot parcursul ciclului de viață al clădirilor (17). Aceste efecte pot fi reduse la minimum, printre altele, prin selectarea unor materiale de construcție durabile și cu un nivel redus de energie primară încorporată, prin asigurarea unei adaptabilități ușoare chiar din faza de proiectare, pentru a sprijini reutilizarea viitoare a clădirii și a facilita renovarea (de exemplu, planuri flexibile ale etajelor), precum și prin posibilitatea demontării cu scopul de a reutiliza și recicla materialele și elementele de construcție.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice, cu condiția ca acestea să poată angaja resursele financiare necesare pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor publice. Este posibil ca ea să fie mai dificil de pus în aplicare în cazul proprietăților închiriate. În plus, nivelul de performanță energetică ce poate fi atins în fiecare caz în parte va fi influențat de caracteristicile clădirii (de exemplu, de vechimea clădirii).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i1)

Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an)

| (i33) | Consumul anual total de energie primară pe unitate de suprafață (kWh/m2/an) |
| --- | --- |

(i33)

Consumul anual total de energie primară pe unitate de suprafață (kWh/m2/an)

| (b12) | În cazul construcțiilor noi, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 60 kWh/m2/an |
| --- | --- |

(b12)

În cazul construcțiilor noi, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 60 kWh/m2/an

| (b13) | În cazul clădirilor existente în curs de renovare, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 100 kWh/m2/an |
| --- | --- |

(b13)

În cazul clădirilor existente în curs de renovare, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 100 kWh/m2/an

3.2.6.   Îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor sociale

Cea mai bună practică de management de mediu constă în îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor sociale, atât la clădirile existente care se renovează, cât și la clădirile noi, conform descrierii de mai sus pentru clădirile publice (a se vedea secțiunea 3.2.5). În cazul locuințelor sociale, cea mai bună practică de management de mediu constă în implicarea locatarilor în procesul de planificare a renovării sau de proiectare a noii clădiri, pentru a ține seama de nevoile lor și pentru a-i familiariza cu beneficiile și modul de utilizare ale clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de administrațiile publice care gestionează locuințe sociale. Nivelul investițiilor necesare se poate dovedi o barieră semnificativă în calea realizării ei, însă investițiile sunt depășite de beneficiile relevante, sociale (creșterea bunăstării, reducerea sărăciei energetice) și financiare (energia economisită în cazul în care cheltuielile cu energia sunt plătite la nivel central sau creșterea proporției de chiriași care plătesc chiria dacă sarcina achitării cheltuielilor cu energia proprie le revine acestora).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i1)

Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an)

| (i33) | Consumul anual total de energie primară pe unitate de suprafață (kWh/m2/an) |
| --- | --- |

(i33)

Consumul anual total de energie primară pe unitate de suprafață (kWh/m2/an)

| (b12) | În cazul construcțiilor noi, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 60 kWh/m2/an |
| --- | --- |

(b12)

În cazul construcțiilor noi, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 60 kWh/m2/an

| (b13) | În cazul clădirilor existente în curs de renovare, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 100 kWh/m2/an |
| --- | --- |

(b13)

În cazul clădirilor existente în curs de renovare, clădirea este proiectată să aibă un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 100 kWh/m2/an

3.2.7.   Realizarea eficienței energetice în clădirile publice prin contracte de performanță energetică

Cea mai bună practică de management de mediu constă în încheierea unor contracte de performanță energetică pentru clădirile publice. Administrația publică desemnează o societate de servicii energetice (SSE) care să identifice moduri adecvate de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor publice, pe care să le dezvolte și să le pună în practică, să garanteze atingerea unui nivel stabilit de economii de energie, să își asume responsabilitatea pentru riscul investiției și, în multe cazuri, să realizeze demersurile financiare necesare pentru plata proiectelor. Acest lucru permite administrațiilor publice să îmbunătățească eficiența energetică în clădirile publice fără a trebui să achite costurile investiției în avans.

Există două tipuri de contracte de performanță energetică:

| — | contracte cu economii împărțite, în care SSE și administrația publică își repartizează între ele economiile de costuri, în procentaje prestabilite pentru un număr fix de ani; |
| --- | --- |

—

contracte cu economii împărțite, în care SSE și administrația publică își repartizează între ele economiile de costuri, în procentaje prestabilite pentru un număr fix de ani;

| — | contracte cu economii garantate, în care SSE garantează un anumit nivel de economie de energie pentru administrația publică, care primește o factură de energie cu valoare mai mică. Economiile reale sunt însă mai mari decât cele garantate, iar diferența este câștigată de SSE. |
| --- | --- |

—

contracte cu economii garantate, în care SSE garantează un anumit nivel de economie de energie pentru administrația publică, care primește o factură de energie cu valoare mai mică. Economiile reale sunt însă mai mari decât cele garantate, iar diferența este câștigată de SSE.

Aplicabilitate

Toate administrațiile publice pot să încheie contracte de performanță energetică pentru a introduce îmbunătățiri ale eficienței energetice în clădirile lor. Acest aspect este relevant în special pentru administrațiile publice și/sau pentru proiectele în care altfel ar fi dificil să se facă investițiile necesare, din cauza lipsei de capacitate financiară sau de capacitate tehnică și managerială în materie de eficiență energetică.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i34) | Consumul energetic procentual total al administrației publice asigurat prin contracte de performanță energetică (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i34)

Consumul energetic procentual total al administrației publice asigurat prin contracte de performanță energetică (%)

—

3.2.8.   Îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor publice existente prin monitorizare, gestionare a energiei și favorizarea schimbărilor de comportament

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | instruirea în domeniul eficienței energetice a personalului esențial care răspunde direct de clădire și de gestionarea energiei; instruirea trebuie să includă sesiuni teoretice și practice, susținute de manuale și ghiduri adecvate; |
| --- | --- |

—

instruirea în domeniul eficienței energetice a personalului esențial care răspunde direct de clădire și de gestionarea energiei; instruirea trebuie să includă sesiuni teoretice și practice, susținute de manuale și ghiduri adecvate;

| — | angajarea întregului personal în acțiuni care influențează consumul de energie (de exemplu, stingerea luminilor, setarea unei temperaturi corecte în încăpere), punându-se accentul în special pe membrii respectați și influenți ai personalului (de exemplu, campionii schimbărilor de comportament); |
| --- | --- |

—

angajarea întregului personal în acțiuni care influențează consumul de energie (de exemplu, stingerea luminilor, setarea unei temperaturi corecte în încăpere), punându-se accentul în special pe membrii respectați și influenți ai personalului (de exemplu, campionii schimbărilor de comportament);

| — | planificarea și derularea unor campanii de schimbare comportamentală care să conducă la eficiență energetică la nivelul întregii administrații publice; în primul rând, trebuie să se identifice publicul-țintă al fiecărei campanii, iar apoi se pot promova în mod corespunzător acțiuni specifice de eficientizare energetică în rândul personalului vizat; |
| --- | --- |

—

planificarea și derularea unor campanii de schimbare comportamentală care să conducă la eficiență energetică la nivelul întregii administrații publice; în primul rând, trebuie să se identifice publicul-țintă al fiecărei campanii, iar apoi se pot promova în mod corespunzător acțiuni specifice de eficientizare energetică în rândul personalului vizat;

| — | adoptarea certificatelor de performanță energetică și a certificatelor de energie afișată, care evaluează performanța energetică a unei clădiri, în vederea afișării lor în mod vizibil în clădire sau a utilizării lor ca instrument de implicare în cadrul unor campanii de sensibilizare specifice. |
| --- | --- |

—

adoptarea certificatelor de performanță energetică și a certificatelor de energie afișată, care evaluează performanța energetică a unei clădiri, în vederea afișării lor în mod vizibil în clădire sau a utilizării lor ca instrument de implicare în cadrul unor campanii de sensibilizare specifice.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i1)

Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an)

| (i35) | Procentajul membrilor personalului care s-au implicat și se implică în continuare la un an de la lansarea unei campanii de sensibilizare (%) |
| --- | --- |

(i35)

Procentajul membrilor personalului care s-au implicat și se implică în continuare la un an de la lansarea unei campanii de sensibilizare (%)

| (i36) | Numărul orelor de instruire specifică în domeniul mediului furnizate, pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) și pe an (ore/ENI/an) |
| --- | --- |

(i36)

Numărul orelor de instruire specifică în domeniul mediului furnizate, pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) și pe an (ore/ENI/an)

—

3.2.9.   Introducerea de rețele de încălzire și/sau răcire centralizată

Cea mai bună practică de management de mediu constă în introducerea de rețele de încălzire și/sau răcire centralizată care să asigure încălzirea incintelor și apă caldă sau, respectiv, răcirea incintelor în clădirile publice și/sau în gospodării. Prin generarea în unități centrale, încălzirea și/sau răcirea furnizate în rețea pot fi obținute din sisteme de producere combinată de energie electrică și energie termică sau din centrale de trigenerare. Atunci când este posibil, se pot obține și mai multe beneficii pentru mediu prin funcționarea acestor sisteme pe bază de biomasă regenerabilă sau prin utilizarea energiei geotermale sau a căldurii reziduale provenite de la instalațiile industriale.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale. Ea este relevantă în special pentru zonele nou construite și pentru renovările majore ale complexelor de clădiri publice sau ale altor infrastructuri publice (de exemplu, bazine de înot). Există unele limitări pentru zonele populate cu densitate scăzută și pentru cele în care cererea de încălzire și răcire variază considerabil.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i37) | Emisiile anuale de CO2 ale sistemului care furnizează încălzirea sau răcirea, înainte și după introducerea încălzirii/răcirii centralizate, ca valoare absolută sau pe unitate de suprafață a clădirilor încălzite sau răcite (t echivalent CO2, kg echivalent CO2/m2) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i37)

Emisiile anuale de CO2 ale sistemului care furnizează încălzirea sau răcirea, înainte și după introducerea încălzirii/răcirii centralizate, ca valoare absolută sau pe unitate de suprafață a clădirilor încălzite sau răcite (t echivalent CO2, kg echivalent CO2/m2)

—

3.2.10.   Introducerea unor sisteme de producere de energie din surse regenerabile la fața locului și a unor minisisteme de cogenerare (CHP) în clădirile publice și în locuințele sociale

Cea mai bună practică de management de mediu constă în dotarea clădirilor publice și a locuințelor sociale cu tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru acoperirea cererii de energie. Printre acestea se pot număra sistemele de energie solară termică pentru generarea de căldură, panourile fotovoltaice instalate la fața locului pentru producerea de energie electrică sau, în cazul unei cereri suficiente de energie termică, sistemele de minicogenerare (mini-CHP) care să genereze în comun energie electrică și energie termică cu o eficiență globală mai mare. Sistemele de minicogenerare pot funcționa pe bază de gaz sau pot aduce beneficii suplimentare pentru mediu dacă funcționează pe bază de biomasă, în cazul în care este disponibilă o sursă locală de biomasă durabilă.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice. Posibilitatea de a pune în aplicare soluțiile specifice poate fi însă limitată de disponibilitatea surselor regenerabile de energie la nivel local și de investiția financiară necesară.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i38) | Generarea de energie din surse regenerabile la fața locului pe unitate de suprafață (kWh/m2 an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i38)

Generarea de energie din surse regenerabile la fața locului pe unitate de suprafață (kWh/m2 an)

| (i39) | Ponderea consumului total de energie asigurat din surse regenerabile la fața locului (%) |
| --- | --- |

(i39)

Ponderea consumului total de energie asigurat din surse regenerabile la fața locului (%)

| (i40) | Ponderea consumului total de energie asigurat prin generarea de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon la fața locului (%) |
| --- | --- |

(i40)

Ponderea consumului total de energie asigurat prin generarea de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon la fața locului (%)

| (i41) | Ponderea consumului total de electricitate asigurat prin generarea de electricitate din surse regenerabile la fața locului (%) |
| --- | --- |

(i41)

Ponderea consumului total de electricitate asigurat prin generarea de electricitate din surse regenerabile la fața locului (%)

| (i42) | Procentajul cererii de apă caldă asigurată prin generarea de energie termică din surse regenerabile la fața locului (%) |
| --- | --- |

(i42)

Procentajul cererii de apă caldă asigurată prin generarea de energie termică din surse regenerabile la fața locului (%)

| (b14) | 100 % din electricitatea utilizată în clădirea publică este asigurată prin generarea de electricitate din surse regenerabile la fața locului |
| --- | --- |

(b14)

100 % din electricitatea utilizată în clădirea publică este asigurată prin generarea de electricitate din surse regenerabile la fața locului

| (b15) | 100 % din apa caldă utilizată în clădirea publică/locuința socială este asigurată prin generarea de energie termică din surse regenerabile la fața locului |
| --- | --- |

(b15)

100 % din apa caldă utilizată în clădirea publică/locuința socială este asigurată prin generarea de energie termică din surse regenerabile la fața locului

Cele mai bune practici de management de mediu privind rolul de reglementare și de planificare al municipalităților

3.2.11.   Stabilirea unor standarde mai înalte de eficiență energetică și a unor cerințe mai stricte privind energia din surse regenerabile în amenajarea teritoriului pentru construcții noi și pentru clădirile supuse unor renovări majore, prin reglementări locale privind construcțiile, prin certificate de urbanism și autorizații de construire

Cea mai bună practică de management de mediu constă în introducerea în sistemul de urbanism local a dispoziției ca renovările și construcțiile noi realizate în teritoriu să se efectueze la standarde energetice exemplare (adică o eficiență energetică ridicată și integrarea generării de energie din surse regenerabile). Autonomia locală permite majorității municipalităților să nu se limiteze doar la a respecta standardele energetice și cerințele privind energia din surse regenerabile stabilite de legislația națională, ci să realizeze schimbări pozitive la nivel local. Cerințele introduse în sistemul de urbanism local pot fi actualizate periodic în funcție de evoluțiile din industria construcțiilor și de noile ținte naționale.

O altă bună practică de management de mediu constă în luarea în considerare a performanței energetice și a integrării surselor regenerabile în certificatele de urbanism și în autorizațiile de construire, pentru a impune și/sau a încuraja adoptarea de către organizații și locuitori a unor soluții care implică energie durabilă.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale care contribuie la stabilirea codului local al construcțiilor și/sau la eliberarea autorizațiilor de construire. Legislația națională poate însă limita cerințele pe care le pot impune acestea.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i43) | Instituirea de reglementări care stabilesc standarde mai înalte de eficiență energetică și cerințe mai stricte privind energia din surse regenerabile (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i43)

Instituirea de reglementări care stabilesc standarde mai înalte de eficiență energetică și cerințe mai stricte privind energia din surse regenerabile (da/nu)

| (i44) | Nivelul de performanță energetică impus de codul local al construcțiilor (kWh/m2/an) |
| --- | --- |

(i44)

Nivelul de performanță energetică impus de codul local al construcțiilor (kWh/m2/an)

| (i45) | Evaluarea sistematică a performanței energetice și integrarea surselor regenerabile în prelucrarea autorizațiilor de construire (da/nu) |
| --- | --- |

(i45)

Evaluarea sistematică a performanței energetice și integrarea surselor regenerabile în prelucrarea autorizațiilor de construire (da/nu)

—

Cele mai bune practici de management de mediu privind influența municipalităților asupra teritoriului lor

3.2.12.   Rolul de exemplu al sectorului public

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | demonstrarea ambiției de a depăși țintele naționale sau internaționale existente pentru consumul propriu de energie al autorității locale și pentru consumul de energie al teritoriului său, cu un angajament ferm din partea celor mai înalte niveluri ale municipalității și cu implicarea celorlalte părți interesate relevante; |
| --- | --- |

—

demonstrarea ambiției de a depăși țintele naționale sau internaționale existente pentru consumul propriu de energie al autorității locale și pentru consumul de energie al teritoriului său, cu un angajament ferm din partea celor mai înalte niveluri ale municipalității și cu implicarea celorlalte părți interesate relevante;

| — | oferirea unui exemplu de urmat: municipalitatea poate institui măsuri exemplare și poate atinge niveluri exemplare de performanță energetică, atât pentru a demonstra că este posibil, cât și pentru a promova piața locală a soluțiilor care implică energie durabilă; de asemenea, municipalitatea poate să realizeze proiecte emblematice pentru a prezenta angajamentul autorității publice în ceea ce privește durabilitatea; |
| --- | --- |

—

oferirea unui exemplu de urmat: municipalitatea poate institui măsuri exemplare și poate atinge niveluri exemplare de performanță energetică, atât pentru a demonstra că este posibil, cât și pentru a promova piața locală a soluțiilor care implică energie durabilă; de asemenea, municipalitatea poate să realizeze proiecte emblematice pentru a prezenta angajamentul autorității publice în ceea ce privește durabilitatea;

| — | comunicarea eficace cu publicul larg: administrația publică trebuie să fie considerată capabilă să își îndeplinească obiectivul ambițios, pentru a încuraja alte părți interesate să îi urmeze exemplul; |
| --- | --- |

—

comunicarea eficace cu publicul larg: administrația publică trebuie să fie considerată capabilă să își îndeplinească obiectivul ambițios, pentru a încuraja alte părți interesate să îi urmeze exemplul;

| — | sprijinirea creării unor sisteme de stimulente: crearea unor sisteme locale de finanțare a locuitorilor în acțiunile lor de reducere a impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

—

sprijinirea creării unor sisteme de stimulente: crearea unor sisteme locale de finanțare a locuitorilor în acțiunile lor de reducere a impactului asupra mediului;

| — | contribuirea la depășirea barierelor instituționale din calea adoptării de soluții care implică energie durabilă. |
| --- | --- |

—

contribuirea la depășirea barierelor instituționale din calea adoptării de soluții care implică energie durabilă.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice locale.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i46) | Realizarea unor proiecte emblematice și demonstrative (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i46)

Realizarea unor proiecte emblematice și demonstrative (da/nu)

| (i47) | Atingerea unui nivel ambițios de performanță energetică în toate clădirile și activitățile administrației publice (da/nu) |
| --- | --- |

(i47)

Atingerea unui nivel ambițios de performanță energetică în toate clădirile și activitățile administrației publice (da/nu)

—

3.2.13.   Servicii de informare și consiliere cu privire la eficiența energetică și energia din surse regenerabile pentru cetățeni și întreprinderi și constituirea de parteneriate public-privat

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | adoptarea unor parteneriate strategice care să implice comunitatea mai largă în elaborarea și realizarea unor programe de reducere a emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

adoptarea unor parteneriate strategice care să implice comunitatea mai largă în elaborarea și realizarea unor programe de reducere a emisiilor de dioxid de carbon;

| — | instituirea unor servicii de informare și consiliere care să ajute locuitorii și întreprinderile să își reducă consumul de energie; |
| --- | --- |

—

instituirea unor servicii de informare și consiliere care să ajute locuitorii și întreprinderile să își reducă consumul de energie;

| — | crearea unor proiecte public-privat în domeniul energiei și participarea la acestea: administrațiile publice se pot asocia cu organizații private care dețin cunoștințe de specialitate în cadrul unor proiecte în domeniul eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

crearea unor proiecte public-privat în domeniul energiei și participarea la acestea: administrațiile publice se pot asocia cu organizații private care dețin cunoștințe de specialitate în cadrul unor proiecte în domeniul eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile;

| — | sprijinirea proiectelor-pilot cu emisii scăzute de dioxid de carbon: proiectele-pilot pot contribui la apariția pe piață a unor soluții de eficientizare energetică și de utilizare a surselor regenerabile, care au potențialul de a fi reproduse de alte organizații și de cetățeni în teritoriul respectiv. |
| --- | --- |

—

sprijinirea proiectelor-pilot cu emisii scăzute de dioxid de carbon: proiectele-pilot pot contribui la apariția pe piață a unor soluții de eficientizare energetică și de utilizare a surselor regenerabile, care au potențialul de a fi reproduse de alte organizații și de cetățeni în teritoriul respectiv.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice care contribuie la promovarea eficienței energetice și/sau a energiei din surse regenerabile pentru locuitori și întreprinderi.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i48) | Administrația publică oferă servicii de informare și consiliere privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i48)

Administrația publică oferă servicii de informare și consiliere privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile (da/nu)

| (i49) | Administrația publică sprijină proiecte-pilot cu emisii scăzute dioxid de carbon, de exemplu prin parteneriate public-privat (da/nu) |
| --- | --- |

(i49)

Administrația publică sprijină proiecte-pilot cu emisii scăzute dioxid de carbon, de exemplu prin parteneriate public-privat (da/nu)

—

3.2.14.   Expertizarea termografică a mediului construit de pe teritoriul municipalității

Cea mai bună practică de management de mediu constă în utilizarea termografiei pentru culegerea de date la scări diferite și pentru furnizarea de informații vizuale despre radiația termică, pentru a înțelege unde trebuie să fie mobilizate cu prioritate soluțiile de eficientizare energetică și pentru a obține angajamentul locuitorilor și al organizațiilor locale față de eficiența energetică a clădirilor. Expertizele termografice ale suprafețelor mari pot fi efectuate prin termografie aeriană.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de autoritățile locale. Expertiza termografică trebuie să se efectueze în anumite condiții climatice (de temperatură și vânt), într-o anumită perioadă a anului (iarna) și într-o anumită perioadă a zilei (dimineața devreme).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i50) | Procentajul de suprafață construită de pe teritoriul municipalității care este expertizată termografic (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i50)

Procentajul de suprafață construită de pe teritoriul municipalității care este expertizată termografic (%)

| (i51) | Potențialele economii de energie identificate datorate analizei expertizei termografice (kWh/an, EUR/an) |
| --- | --- |

(i51)

Potențialele economii de energie identificate datorate analizei expertizei termografice (kWh/an, EUR/an)

| (b16) | Sunt disponibile date termografice recente (< 5 ani), de înaltă rezoluție (< 50 cm), pentru 100 % din suprafața construită de pe teritoriul municipalității |
| --- | --- |

(b16)

Sunt disponibile date termografice recente (< 5 ani), de înaltă rezoluție (< 50 cm), pentru 100 % din suprafața construită de pe teritoriul municipalității

3.3.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru mobilitate

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de mobilitate și/sau de transport public pe teritoriul pe care îl deservesc.

3.3.1.   Elaborarea unui plan de mobilitate urbană durabilă

Cea mai bună practică de management de mediu constă în adoptarea unui plan de mobilitate urbană durabilă (PMUD) care să ofere o abordare integrată a tuturor modurilor de transport, ținând seama în același timp de amenajarea mediului înconjurător. Planul de mobilitate urbană durabilă are ca scop îmbunătățirea siguranței și a securității, reducerea poluării atmosferice și sonore, reducerea emisiilor și a consumului de energie, îmbunătățirea eficienței și a rentabilității transporturilor și creșterea atractivității și a calității mediului urban și a designului urban. Secțiunile următoare (3.3.2-3.3.9) descriu măsurile care pot fi incluse întrun PMUD.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate și/sau de transport public. Măsurile specifice care pot fi incluse în PMUD și aplicabilitatea acestora pot fi influențate de factori locali și contextuali.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i52) | Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i52)

Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos)

| (i53) | Accesibilitatea transportului public (ponderea locuitorilor care locuiesc la mai puțin de 300 m de o stație de transport public urban care circulă cu frecvența de minimum 15-20 de minute) (%) |
| --- | --- |

(i53)

Accesibilitatea transportului public (ponderea locuitorilor care locuiesc la mai puțin de 300 m de o stație de transport public urban care circulă cu frecvența de minimum 15-20 de minute) (%)

—

3.3.2.   Încurajarea deplasării cu bicicleta și pe jos prin infrastructură pentru biciclete, programe de utilizare în codiviziune a bicicletelor (bike-sharing) și promovarea mersului pe jos

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | adoptarea unor măsuri de politică și a unor strategii care să încurajeze deplasarea cu bicicleta și pe jos; deplasarea cu bicicleta și pe jos trebuie să fie recunoscute ca moduri de transport separate în cadrul documentelor de politică și de planificare și al planurilor strategice ale orașului, cu măsuri specifice pentru fiecare dintre acestea; |
| --- | --- |

—

adoptarea unor măsuri de politică și a unor strategii care să încurajeze deplasarea cu bicicleta și pe jos; deplasarea cu bicicleta și pe jos trebuie să fie recunoscute ca moduri de transport separate în cadrul documentelor de politică și de planificare și al planurilor strategice ale orașului, cu măsuri specifice pentru fiecare dintre acestea;

| — | crearea unei infrastructuri eficiente; sunt necesare infrastructură pietonală și infrastructură pentru biciclete, astfel încât deplasarea pe jos și cu bicicleta să devină moduri de transport sigure, rapide și atractive; |
| --- | --- |

—

crearea unei infrastructuri eficiente; sunt necesare infrastructură pietonală și infrastructură pentru biciclete, astfel încât deplasarea pe jos și cu bicicleta să devină moduri de transport sigure, rapide și atractive;

| — | aplicarea unor instrumente metodologice de culegere sistematică a datelor privind deplasarea pe jos și cu bicicleta; urmărirea evoluției deplasărilor pe jos și cu bicicleta și evaluarea efectului produs de măsurile aplicate pot ajuta la luarea următoarelor decizii și la alegerea opțiunilor de promovare a unui transport durabil; |
| --- | --- |

—

aplicarea unor instrumente metodologice de culegere sistematică a datelor privind deplasarea pe jos și cu bicicleta; urmărirea evoluției deplasărilor pe jos și cu bicicleta și evaluarea efectului produs de măsurile aplicate pot ajuta la luarea următoarelor decizii și la alegerea opțiunilor de promovare a unui transport durabil;

| — | elaborarea unor instrumente de comunicare țintite și eficace, care să promoveze deplasarea pe jos și cu bicicleta în rândul localnicilor și al navetiștilor. |
| --- | --- |

—

elaborarea unor instrumente de comunicare țintite și eficace, care să promoveze deplasarea pe jos și cu bicicleta în rândul localnicilor și al navetiștilor.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate. Aplicabilitatea măsurilor de sprijinire și promovare a deplasării pe jos și cu bicicleta poate fi însă limitată de anumiți factori locali și contextuali (de exemplu, topografia).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i52) | Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i52)

Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos)

| (i54) | Lungimea infrastructurii pentru biciclete (benzi pentru biciclete, piste pentru biciclete), în total (km) și în raport cu lungimea rețelei totale de drumuri pentru vehicule (km de benzi pentru biciclete/km de drumuri) |
| --- | --- |

(i54)

Lungimea infrastructurii pentru biciclete (benzi pentru biciclete, piste pentru biciclete), în total (km) și în raport cu lungimea rețelei totale de drumuri pentru vehicule (km de benzi pentru biciclete/km de drumuri)

| (i55) | Orașul are o politică specifică sau un plan specific de investiții în infrastructură pietonală/pentru biciclete și obiective măsurabile pentru înmulțirea deplasărilor pe jos/cu bicicleta, care sunt adoptate politic (da/nu) |
| --- | --- |

(i55)

Orașul are o politică specifică sau un plan specific de investiții în infrastructură pietonală/pentru biciclete și obiective măsurabile pentru înmulțirea deplasărilor pe jos/cu bicicleta, care sunt adoptate politic (da/nu)

| (b17) | Orașul are o pondere modală a deplasărilor cu bicicleta de cel puțin 20 % SAU ponderea modală a deplasărilor cu bicicleta în oraș a crescut cu cel puțin 50 % în ultimii cinci ani. |
| --- | --- |

(b17)

Orașul are o pondere modală a deplasărilor cu bicicleta de cel puțin 20 % SAU ponderea modală a deplasărilor cu bicicleta în oraș a crescut cu cel puțin 50 % în ultimii cinci ani.

| (b18) | Un procentaj de cel puțin 10 % din investițiile orașului în infrastructura de transport și în întreținerea acesteia este dedicat infrastructurii pentru biciclete. |
| --- | --- |

(b18)

Un procentaj de cel puțin 10 % din investițiile orașului în infrastructura de transport și în întreținerea acesteia este dedicat infrastructurii pentru biciclete.

3.3.3.   Punerea în aplicare a unui program de co-voiajare pe scară largă

Cea mai bună practică de management de mediu constă în încurajarea creării unui program amplu de co-voiajare pe teritoriul municipalității. În general, serviciile de co-voiajare nu sunt asigurate de orașul în care funcționează, însă municipalitatea poate să creeze o infrastructură de sprijin și să adopte acte legislative și politici adecvate pentru integrarea co-voiajării în viața orașului alături de transportul public. Administrația publică poate să devină la rândul ei un client persoană juridică al serviciului local de co-voiajare, poate să sensibilizeze publicul, să promoveze serviciul și să stabilească standarde pe care operatorii de co-voiajare trebuie să le îndeplinească pentru a beneficia de infrastructura de sprijin a orașului (de exemplu, benzi preferențiale, zone cu trafic redus). De asemenea, orașele pot hotărî să subvenționeze un operator de co-voiajare în vederea extinderii sau a accelerării ritmului de creștere al serviciului.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu este relevantă în mod special pentru autoritățile locale cu un teritoriu urban cu peste 200 000 de locuitori. Autoritățile locale ale teritoriilor cu populație mai mică se pot confrunta cu limitări ale aplicabilității acesteia din cauza numărului redus de clienți ai programului de co-voiajare, a costurilor ridicate, a rețelei mai puțin dezvoltate de transport public etc.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i56) | Numărul de utilizatori ai co-voiajării la 10 000 de locuitori (număr/10 000 locuitori) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i56)

Numărul de utilizatori ai co-voiajării la 10 000 de locuitori (număr/10 000 locuitori)

| (i57) | Numărul de utilizatori înregistrați pe vehicul utilizat pentru co-voiajare (număr de utilizatori/număr de vehicule) |
| --- | --- |

(i57)

Numărul de utilizatori înregistrați pe vehicul utilizat pentru co-voiajare (număr de utilizatori/număr de vehicule)

| (i58) | Numărul de locuitori pe automobil disponibil pentru co-voiajare (număr de locuitori/număr de vehicule) |
| --- | --- |

(i58)

Numărul de locuitori pe automobil disponibil pentru co-voiajare (număr de locuitori/număr de vehicule)

| (i59) | Numărul de kilometri parcurși anual de utilizatorii co-voiajării (km/utilizator/an) |
| --- | --- |

(i59)

Numărul de kilometri parcurși anual de utilizatorii co-voiajării (km/utilizator/an)

| (i60) | Numărul automobilelor private înlocuite de fiecare vehicul din parcul auto al operatorului de co-voiajare (numărul automobilelor private înlocuite/numărul vehiculelor de co-voiajare) |
| --- | --- |

(i60)

Numărul automobilelor private înlocuite de fiecare vehicul din parcul auto al operatorului de co-voiajare (numărul automobilelor private înlocuite/numărul vehiculelor de co-voiajare)

| (b19) | Fiecare vehicul din parcul auto al operatorului de co-voiajare a înlocuit cel puțin 8 automobile private |
| --- | --- |

(b19)

Fiecare vehicul din parcul auto al operatorului de co-voiajare a înlocuit cel puțin 8 automobile private

| (b20) | Cel puțin 1 automobil disponibil pentru co-voiajare la 2 500 de locuitori |
| --- | --- |

(b20)

Cel puțin 1 automobil disponibil pentru co-voiajare la 2 500 de locuitori

3.3.4.   Bilete integrate pentru transportul public

Cea mai bună practică de management de mediu constă în introducerea de bilete integrate sub forma unui sistem inteligent care să aibă capacitatea de a identifica și de a taxa călătoriile care utilizează mai multe moduri de transport. În cazul în care îndeplinește și rolul de operator de transport public (de exemplu, printr-o filială deținută de oraș), administrația publică poate introduce ea însăși sistemul de bilete integrate. În cazurile în care municipalitatea atribuie serviciile de transport public unor întreprinderi private, soluțiile de bilete integrate pot reprezenta o condiție în cadrul licitației.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de transport public. Totuși, dacă nu se atinge o anumită masă critică de utilizatori și de tranzacții anuale, poate fi dificil să se recupereze investiția inițială de timp și de fonduri necesară pentru introducerea sistemului inteligent de bilete integrate.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i61) | Procentajul călătoriilor achitate cu bilet integrat (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i61)

Procentajul călătoriilor achitate cu bilet integrat (%)

| (i62) | Numărul de utilizatori ai transportului public care ar fi folosit un mijloc de transport motorizat privat în lipsa unui sistem de bilete integrate (normalizat pe totalul populației din zona de captare) |
| --- | --- |

(i62)

Numărul de utilizatori ai transportului public care ar fi folosit un mijloc de transport motorizat privat în lipsa unui sistem de bilete integrate (normalizat pe totalul populației din zona de captare)

| (b21) | Cel puțin 75 % dintre călătorii sunt achitate cu bilete integrate |
| --- | --- |

(b21)

Cel puțin 75 % dintre călătorii sunt achitate cu bilete integrate

3.3.5.   Adoptarea pe scară mai largă a vehiculelor electrice în zonele urbane

Cea mai bună practică de management de mediu constă în achiziționarea de vehicule electrice (automobile, mopede sau biciclete electrice) pentru parcul auto al administrației publice. În plus, pot fi instituite programe care să sprijine achiziționarea de vehicule electrice de către locuitori, prin alocarea unui buget sau încheierea unor acorduri cu băncile locale pentru reducerea ratelor dobânzilor. În plus, administrația publică poate sprijini adoptarea vehiculelor electrice permițând circulația acestora în zonele cu trafic restricționat sau pe benzile preferențiale, creând sau mărind numărul punctelor publice de încărcare, reducând impozitarea vehiculelor electrice, introducând sau sprijinind programele de co-voiajare cu vehicule electrice și promovând în rândul locuitorilor măsurile de sprijin pentru vehiculele electrice.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale și este relevantă în mod special în orașe (în care ponderea călătoriilor pe distanțe scurte este mare) și în zonele cu probleme de congestie a traficului și de poluare atmosferică.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i63) | Procentajul vehiculelor electrice (pe tipuri, de exemplu automobile electrice, biciclete electrice) aflate în circulație, comparativ cu numărul total al vehiculelor (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i63)

Procentajul vehiculelor electrice (pe tipuri, de exemplu automobile electrice, biciclete electrice) aflate în circulație, comparativ cu numărul total al vehiculelor (%)

| (i64) | Procentajul vehiculelor publice electrice (pe tipuri, de exemplu automobile electrice, biciclete electrice) din întregul parc auto public (%) |
| --- | --- |

(i64)

Procentajul vehiculelor publice electrice (pe tipuri, de exemplu automobile electrice, biciclete electrice) din întregul parc auto public (%)

| (i65) | Numărul punctelor publice de încărcare pe număr de locuitori (număr/locuitori) |
| --- | --- |

(i65)

Numărul punctelor publice de încărcare pe număr de locuitori (număr/locuitori)

—

3.3.6.   Încurajarea intermodalității pasagerilor

Cea mai bună practică de management de mediu constă în dezvoltarea unor legături convenabile, sigure, rapide și continue între diverse moduri de transport durabile. Sistemele de transport intermodal leagă infrastructura și serviciile de transport public (autobuze, tramvaie/trenuri ușoare și extraorășenești) de cele aferente deplasărilor pe jos și cu bicicleta, utilizării bicicletelor în codiviziune și co-voiajării. Administrațiile publice pot încuraja intermodalitatea pasagerilor cooperând cu diverși operatori de transport public, de utilizare a bicicletelor în codiviziune și de co-voiajare.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale, dar este relevantă în mod special în orașele cu rețele complexe de transport și cu o suprafață extinsă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i52) | Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i52)

Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos)

| (i66) | Numărul mediu al locurilor de parcare pentru biciclete din stațiile de transport public, raportat la fluxul mediu zilnic de pasageri (număr de locuri de parcare pentru biciclete/număr de pasageri) |
| --- | --- |

(i66)

Numărul mediu al locurilor de parcare pentru biciclete din stațiile de transport public, raportat la fluxul mediu zilnic de pasageri (număr de locuri de parcare pentru biciclete/număr de pasageri)

| (i67) | Procentajul utilizatorilor de transport public care îl combină cu deplasarea pe jos/cu bicicleta, raportat la numărul utilizatorilor de transport public care locuiesc pe o rază rezonabilă (800 m în cazul deplasărilor pe jos și 3 km în cazul deplasărilor cu bicicleta) față de stații de transport public cu frecvență ridicată (cel puțin de două ori pe oră dimineața și seara la orele de vârf) (%) |
| --- | --- |

(i67)

Procentajul utilizatorilor de transport public care îl combină cu deplasarea pe jos/cu bicicleta, raportat la numărul utilizatorilor de transport public care locuiesc pe o rază rezonabilă (800 m în cazul deplasărilor pe jos și 3 km în cazul deplasărilor cu bicicleta) față de stații de transport public cu frecvență ridicată (cel puțin de două ori pe oră dimineața și seara la orele de vârf) (%)

| (i68) | Locuitorii au la dispoziție un software de planificare a călătoriilor intermodale care include segmente adecvate deplasării pe jos și cu bicicleta (da/nu) |
| --- | --- |

(i68)

Locuitorii au la dispoziție un software de planificare a călătoriilor intermodale care include segmente adecvate deplasării pe jos și cu bicicleta (da/nu)

| (b22) | Ponderea modurilor de transport durabile utilizate în oraș (de exemplu, deplasarea pe jos, cu bicicleta, cu autobuzul, cu tramvaiul, cu trenul) este de cel puțin 60 % |
| --- | --- |

(b22)

Ponderea modurilor de transport durabile utilizate în oraș (de exemplu, deplasarea pe jos, cu bicicleta, cu autobuzul, cu tramvaiul, cu trenul) este de cel puțin 60 %

3.3.7.   Introducerea unei taxe de congestionare

Cea mai bună practică de management de mediu constă în introducerea unei taxe de congestionare în zonele din oraș care se confruntă cu congestii importante ale traficului. Taxa de congestionare este un contrastimulent economic (taxă) aplicat pentru utilizarea drumurilor congestionate la orele cele mai aglomerate ale zilei. Pentru a se bucura de succes, taxa de congestionare trebuie să fie introdusă în cadrul unui pachet de măsuri în domeniul transporturilor (a se vedea cele mai bune practici de management de mediu anterioare, din secțiunea 3.3) care să ofere și o alternativă valabilă la utilizarea automobilului.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de autoritățile locale din zonele urbane care se confruntă cu congestii importante ale traficului și cu o poluare atmosferică majoră.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i52) | Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i52)

Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos)

| (i69) | Reducerea procentuală a poluanților atmosferici (particule în suspensie – PM10, amoniac și oxid de azot) în zona taxei de congestionare, comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare (%) |
| --- | --- |

(i69)

Reducerea procentuală a poluanților atmosferici (particule în suspensie – PM10, amoniac și oxid de azot) în zona taxei de congestionare, comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare (%)

| (i70) | Reducerea procentuală a accesului vehiculelor neexceptate în zona taxei de congestionare comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare (%) |
| --- | --- |

(i70)

Reducerea procentuală a accesului vehiculelor neexceptate în zona taxei de congestionare comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare (%)

| (i71) | Creșterea procentuală a vitezei medii și a punctualității vehiculelor de transport public în zona de congestionare comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare (%) |
| --- | --- |

(i71)

Creșterea procentuală a vitezei medii și a punctualității vehiculelor de transport public în zona de congestionare comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare (%)

| (b23) | Concentrația poluanților atmosferici (PM10, amoniac și oxid de azot) s-a redus cu 10 % (în medie) în zona taxei de congestionare, comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare |
| --- | --- |

(b23)

Concentrația poluanților atmosferici (PM10, amoniac și oxid de azot) s-a redus cu 10 % (în medie) în zona taxei de congestionare, comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare

| (b24) | Accesul vehiculelor neexceptate în zona taxei de congestionare s-a redus cu 20 % comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare |
| --- | --- |

(b24)

Accesul vehiculelor neexceptate în zona taxei de congestionare s-a redus cu 20 % comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare

| (b25) | Viteza și punctualitatea serviciilor de transport public s-au îmbunătățit cu 5 % comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare |
| --- | --- |

(b25)

Viteza și punctualitatea serviciilor de transport public s-au îmbunătățit cu 5 % comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare

3.3.8.   Limitarea locurilor de parcare gratuite din orașe

Cea mai bună practică de management de mediu constă în limitarea locurilor de parcare stradale gratuite din zonele urbane și eliminarea cerințelor minime privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru noile proiecte de dezvoltare imobiliară. În plus, se poate adopta și o politică formală de eliminare treptată a cerințelor anterioare privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru amenajările existente. Limitarea locurilor de parcare stradale gratuite reprezintă un contrastimulent pentru automobilele private. Aceste măsuri prezintă eficacitate maximă atunci când sunt însoțite de măsuri de îmbunătățire a disponibilității și fiabilității unor alternative valabile la utilizarea automobilului, cum ar fi transportul public, deplasarea cu bicicleta și deplasarea pe jos.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale și este relevantă în mod special pentru orașele care se confruntă cu congestii importante ale traficului și cu o poluare atmosferică majoră sau cu utilizarea insuficientă a transportului public.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i52) | Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i52)

Ponderea modală a călătoriilor (% din călătorii efectuate cu automobilul, motocicleta, transportul public, bicicleta și pe jos)

| (i72) | Procentajul locurilor de parcare disponibile în timpul programului de lucru (%) |
| --- | --- |

(i72)

Procentajul locurilor de parcare disponibile în timpul programului de lucru (%)

| (i73) | Existența unor cerințe minime privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru noile amenajări (da/nu) |
| --- | --- |

(i73)

Existența unor cerințe minime privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru noile amenajări (da/nu)

| (b26) | Locurile de parcare stradale sunt ocupate în proporție de 80 %-90 % în 90 % din timpul programului de lucru |
| --- | --- |

(b26)

Locurile de parcare stradale sunt ocupate în proporție de 80 %-90 % în 90 % din timpul programului de lucru

| (b27) | Orașul nu are cerințe minime privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru noile amenajări și are o politică oficială de eliminare treptată a eventualelor cerințe anterioare privind parcarea pentru amenajările existente |
| --- | --- |

(b27)

Orașul nu are cerințe minime privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru noile amenajări și are o politică oficială de eliminare treptată a eventualelor cerințe anterioare privind parcarea pentru amenajările existente

3.3.9.   Introducerea unor centre de servicii logistice

Cea mai bună practică de management de mediu constă în implicarea părților interesate relevante și în sprijinirea introducerii unui centru de servicii logistice pe teritoriul municipalității. Centrul de servicii logistice poate fi situat relativ în proximitatea zonei geografice pe care o deservește, pentru a permite efectuarea unor livrări consolidate în zona respectivă.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de mobilitate și este relevantă în special pentru orașele care primesc un volum mare de livrări de produse și/sau se confruntă cu congestii importante ale traficului și cu o poluare atmosferică majoră.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i74) | Emisiile de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări într-un anumit interval de timp (de exemplu, anual, lunar) în zona deservită de centrul de servicii logistice (kg echivalent CO2/an sau kg echivalent CO2/lună) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i74)

Emisiile de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări într-un anumit interval de timp (de exemplu, anual, lunar) în zona deservită de centrul de servicii logistice (kg echivalent CO2/an sau kg echivalent CO2/lună)

| (i75) | Numărul curselor efectuate pe zi pentru livrări în zona deservită (număr/zi) |
| --- | --- |

(i75)

Numărul curselor efectuate pe zi pentru livrări în zona deservită (număr/zi)

| (b28) | Reducere cu 40 % a emisiilor de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări în zona deservită, comparativ cu situația anterioară introducerii centrului de servicii logistice |
| --- | --- |

(b28)

Reducere cu 40 % a emisiilor de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări în zona deservită, comparativ cu situația anterioară introducerii centrului de servicii logistice

| (b29) | Reducere cu 75 % a numărului de curse efectuate pe zi pentru livrări în zona deservită, comparativ cu situația anterioară introducerii centrului de servicii logistice |
| --- | --- |

(b29)

Reducere cu 75 % a numărului de curse efectuate pe zi pentru livrări în zona deservită, comparativ cu situația anterioară introducerii centrului de servicii logistice

3.4.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru exploatarea terenurilor

Această secțiune se adresează autorităților locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului.

3.4.1.   Limitarea extinderii urbane în spațiile verzi și pe terenurile agricole

Cea mai bună practică de management de mediu constă în limitarea și controlarea extinderii urbane prin măsuri de reglementare (de exemplu, amenajare spațială a teritoriului, restricționarea anumitor destinații ale terenurilor), de intervenție economică (de exemplu, tranzacționarea autorizațiilor de construire) și de schimbare și gestionare instituțională (de exemplu, agenții speciale de revitalizare urbană). Încurajarea construirii pe situri dezafectate, reducerea la minimum a spațiilor închise dintre clădiri, renovarea clădirilor neutilizate și promovarea dezvoltării pe verticală reprezintă câteva exemple de măsuri de limitare a extinderii urbane.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i76) | Procentajul suprafețelor impermeabile realizate de om (adică orice tip de suprafață construită impermeabilă: clădiri, drumuri, orice zonă fără vegetație sau apă) de pe teritoriul municipalității (km2 suprafață impermeabilă realizată de om/km2 suprafață totală) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i76)

Procentajul suprafețelor impermeabile realizate de om (adică orice tip de suprafață construită impermeabilă: clădiri, drumuri, orice zonă fără vegetație sau apă) de pe teritoriul municipalității (km2 suprafață impermeabilă realizată de om/km2 suprafață totală)

| (i77) | Procentajul suprafețelor nou construite într-un anumit interval de timp (de exemplu, 1, 5, 10 ani) din suprafața construită totală existentă pe teritoriul municipalității la începutul perioadei analizate (%) |
| --- | --- |

(i77)

Procentajul suprafețelor nou construite într-un anumit interval de timp (de exemplu, 1, 5, 10 ani) din suprafața construită totală existentă pe teritoriul municipalității la începutul perioadei analizate (%)

—

3.4.2.   Reducerea efectului de insulă termică urbană

Cea mai bună practică de management de mediu constă în atenuarea efectului de insulă termică urbană prin aplicarea unei combinații de măsuri, cum ar fi crearea de zone verzi, de acoperișuri verzi, utilizarea de materiale reflectorizante, creșterea eficienței izolației conductelor fierbinți și evitarea disipării căldurii reziduale prin reutilizarea acesteia.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului în zone urbane mari. Municipalitățile mici sunt afectate mai puțin de efectul de insulă termică urbană.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i78) | Aplicarea unor măsuri de atenuare a efectului de insulă termică urbană, cum ar fi crearea de zone verzi, de acoperișuri verzi sau utilizarea de materiale reflectorizante (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i78)

Aplicarea unor măsuri de atenuare a efectului de insulă termică urbană, cum ar fi crearea de zone verzi, de acoperișuri verzi sau utilizarea de materiale reflectorizante (da/nu)

—

3.4.3.   Obligația de drenare cu impact redus a apei în solurile impermeabilizate

Cea mai bună practică de management de mediu constă în impunerea unor măsuri de drenare cu impact redus la construirea de noi amenajări (inclusiv la reamenajarea majoră a suprafețelor construite existente), pentru a preveni și a ține sub control inundațiile, eroziunea solului și poluarea, precum și poluarea apelor subterane. Măsurile de drenare cu impact redus care adoptă filozofia „rețelelor durabile de canalizare” sunt considerate o bună practică, deoarece aceste rețele respectă principii remarcabile care:

| — | urmăresc să amelioreze calitatea apei de șiroire, să reducă scurgerile de suprafață, să ajute biodiversitatea și să creeze valoare recreativă; |
| --- | --- |

—

urmăresc să amelioreze calitatea apei de șiroire, să reducă scurgerile de suprafață, să ajute biodiversitatea și să creeze valoare recreativă;

| — | încearcă să imite cât mai fidel drenarea naturală anterioară amenajării; |
| --- | --- |

—

încearcă să imite cât mai fidel drenarea naturală anterioară amenajării;

| — | au o ierarhie de gestionare integrată a prevenirii, a controlului surselor și a controlului amplasamentului. |
| --- | --- |

—

au o ierarhie de gestionare integrată a prevenirii, a controlului surselor și a controlului amplasamentului.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului. Măsurile specifice de îmbunătățire a drenării apei sunt caracteristice fiecărui amplasament.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i79) | Existența unor cerințe referitoare la măsuri de drenare cu impact redus pentru construcția de noi amenajări și pentru reamenajările majore (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i79)

Existența unor cerințe referitoare la măsuri de drenare cu impact redus pentru construcția de noi amenajări și pentru reamenajările majore (da/nu)

—

3.5.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru zonele urbane verzi

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de gestionare a zonelor urbane verzi.

3.5.1.   Stabilirea și punerea în aplicare a unei strategii și a unui plan de acțiune privind biodiversitatea la nivel local

Cea mai bună practică de management de mediu constă în introducerea unei strategii și a unui plan de acțiune privind biodiversitatea la nivel local, ale căror scopuri și obiective pot fi definite datorită dialogului cu experții, cu părțile interesate și cu localnicii. Planul de acțiune trebuie să cuprindă măsurile care urmează să fie aplicate, termenele, bugetul disponibil, etapele, parteneriatele pentru punerea în aplicare și responsabilitățile. Rezultatele planului de acțiune pot fi promovate și diseminate în rândul locuitorilor și al părților interesate în vederea sensibilizării acestora.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a zonelor urbane verzi.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i80) | Procentajul și numărul speciilor indigene (pentru diferite categorii de specii, de exemplu păsări, fluturi) din zona urbană (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i80)

Procentajul și numărul speciilor indigene (pentru diferite categorii de specii, de exemplu păsări, fluturi) din zona urbană (%)

| (i81) | Procentajul zonelor naturale și seminaturale ale zonei urbane, raportat la întreaga zonă urbană (%) |
| --- | --- |

(i81)

Procentajul zonelor naturale și seminaturale ale zonei urbane, raportat la întreaga zonă urbană (%)

| (i82) | Spațiu verde pe cap de locuitor (m2/locuitor) – diferențiat pe zone urbane, semiurbane și rurale |
| --- | --- |

(i82)

Spațiu verde pe cap de locuitor (m2/locuitor) – diferențiat pe zone urbane, semiurbane și rurale

—

3.5.2.   Crearea de rețele albastre-verzi

Cea mai bună practică de management de mediu constă în dezvoltarea de rețele albastre-verzi (18), recreând un ciclu al apei orientat către natură și contribuind la valoarea recreativă a orașului prin reunirea gospodăririi apelor și a infrastructurii verzi. Rețelele albastre-verzi pot să combine și să protejeze valorile hidrologice și ecologice ale peisajului urban, oferind totodată măsuri reziliente și adaptive pentru a face față inundațiilor.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i83) | Procentajul zonelor urbane verzi și albastre ale zonei urbane, raportat la întreaga zonă urbană (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i83)

Procentajul zonelor urbane verzi și albastre ale zonei urbane, raportat la întreaga zonă urbană (%)

—

3.5.3.   Încurajarea instalării de acoperișuri verzi

Cea mai bună practică de management de mediu constă în elaborarea unor scheme de politici adecvate, care să sprijine construirea de acoperișuri verzi pentru clădirile noi și existente, atât publice, cât și private. Acoperișurile verzi pot găzdui și sisteme de energie din surse regenerabile, de exemplu panouri fotovoltaice (a se vedea secțiunea 3.2.10 pentru informații suplimentare despre generarea de energie din surse regenerabile în clădirile publice și în locuințele sociale). Schemele de politici care susțin instalarea de acoperișuri verzi pot cuprinde stimulente economice, birocrație redusă și asistență tehnică specifică pentru includerea de acoperișuri verzi în construcția sau renovarea clădirilor.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i84) | Procentajul suprafeței acoperite cu acoperișuri verzi raportat la suprafața totală a zonei urbane (m2
  acoperiș verde/m2
  zonă urbană) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i84)

Procentajul suprafeței acoperite cu acoperișuri verzi raportat la suprafața totală a zonei urbane (m2
  acoperiș verde/m2
  zonă urbană)

| (i85) | Procentajul sau numărul clădirilor cu acoperișuri verzi dintr-o anumită zonă urbană (%) |
| --- | --- |

(i85)

Procentajul sau numărul clădirilor cu acoperișuri verzi dintr-o anumită zonă urbană (%)

—

3.5.4.   Oferirea unei noi valori ecologice zonelor verzi abandonate și zonelor periferice

Cea mai bună practică de management de mediu constă în adoptarea unui plan de refacere a zonelor verzi abandonate și a zonelor periferice de pe teritoriul municipalității pentru a elimina poluanții din sol și din apă, a îmbunătăți habitatul faunei sălbatice, a reduce efectul de insulă termică urbană și a proteja zona de eroziunea solului și de inundații, oferindu-le totodată localnicilor zone verzi pentru recreere.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i86) | Adoptarea unui plan pentru refacerea și managementul de mediu al zonelor verzi abandonate și al zonelor periferice din cadrul zonei urbane (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i86)

Adoptarea unui plan pentru refacerea și managementul de mediu al zonelor verzi abandonate și al zonelor periferice din cadrul zonei urbane (da/nu)

—

3.6.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru calitatea aerului înconjurător local

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de gestionare a calității aerului.

3.6.1.   Îmbunătățirea calității aerului înconjurător local

Cea mai bună practică de management de mediu constă în deținerea unui plan structurat de îmbunătățire a calității aerului, cu obiective atât pe termen scurt, cât și pe termen lung stabilite în prealabil și actualizate periodic, care să depășească valorile-țintă și valorile-limită prevăzute în Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) (Directiva privind calitatea aerului). Planul trebuie să cuprindă toate aspectele, începând cu transporturile (utilizarea automobilelor, limitele de viteză, transportul public etc.), instalațiile industriale, producția de energie, tipul de sisteme de încălzire din clădiri, eficiența energetică a clădirilor și amenajarea teritoriului, și trebuie să fie realizat în cooperare cu autoritățile și părțile interesate sectoriale relevante. În plus, dacă este cazul, eficacitatea planului poate fi îmbunătățită prin realizarea acestuia în coordonare cu autoritățile publice de nivel superior și cu municipalitățile învecinate. Planul de îmbunătățire a calității aerului poate include și diseminarea de informații către locuitori cu privire la efectele și importanța calității aerului, de exemplu prin promovarea utilizării unor opțiuni de transport durabile.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a calității aerului pe teritoriul lor, vizând anumite aspecte locale.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i87) | Concentrația medie anuală a PM10 (μg/m3) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i87)

Concentrația medie anuală a PM10 (μg/m3)

| (i88) | Numărul de zile pe an în care concentrația medie zilnică a PM10 depășește valoarea de 50 μg/m3 (zile/an) |
| --- | --- |

(i88)

Numărul de zile pe an în care concentrația medie zilnică a PM10 depășește valoarea de 50 μg/m3 (zile/an)

| (i89) | Concentrațiile medii anuale ale PM2,5 (μg/m3) |
| --- | --- |

(i89)

Concentrațiile medii anuale ale PM2,5 (μg/m3)

| (i90) | Numărul de zile pe an în care concentrația medie zilnică a PM2,5 depășește valoarea de 25 μg/m3 (zile/an) |
| --- | --- |

(i90)

Numărul de zile pe an în care concentrația medie zilnică a PM2,5 depășește valoarea de 25 μg/m3 (zile/an)

| (i91) | Numărul de zile pe an în care concentrația ozonului (O3) depășește valoarea maximă zilnică a mediilor de opt ore, și anume 120 μg/m3 (zile/an) |
| --- | --- |

(i91)

Numărul de zile pe an în care concentrația ozonului (O3) depășește valoarea maximă zilnică a mediilor de opt ore, și anume 120 μg/m3 (zile/an)

| (i92) | Concentrația medie anuală a dioxidului de azot (NO2) (μg/m3) |
| --- | --- |

(i92)

Concentrația medie anuală a dioxidului de azot (NO2) (μg/m3)

| (i93) | Numărul de zile pe an în care concentrația orară de NO2 depășește valoarea de 200 μg/m3 (zile/an) |
| --- | --- |

(i93)

Numărul de zile pe an în care concentrația orară de NO2 depășește valoarea de 200 μg/m3 (zile/an)

| (b30) | Pentru toți indicatorii definiți în această bună practică de management de mediu, rezultatele ating nivelurile stabilite în orientările privind calitatea aerului publicate de Organizația Mondială a Sănătății |
| --- | --- |

(b30)

Pentru toți indicatorii definiți în această bună practică de management de mediu, rezultatele ating nivelurile stabilite în orientările privind calitatea aerului publicate de Organizația Mondială a Sănătății

3.7.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru poluarea sonoră

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de combatere a poluării sonore.

3.7.1.   Monitorizarea, cartografierea și reducerea poluării sonore

Cea mai bună practică de management de mediu constă în cartografierea zgomotului de pe teritoriul municipalității și în informarea publicului cu privire la efectele poluării sonore și la rezultatele cartografierii printr-o campanie de comunicare eficace. Pe baza rezultatelor cartografierii zgomotului, autoritățile locale trebuie să creeze planuri de acțiune în materie de zgomot pentru a reduce nivelurile locale ale zgomotului și a menține calitatea zgomotului ambiental în zonele în care aceasta este bună.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de combatere a poluării sonore.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i94) | Procentajul măsurărilor nivelului de zgomot care depășesc valorile-limită locale, raportate la numărul total de măsurări (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i94)

Procentajul măsurărilor nivelului de zgomot care depășesc valorile-limită locale, raportate la numărul total de măsurări (%)

| (i95) | Locuitorii expuși la niveluri ale zgomotului care depășesc valorile-limită locale, raportați la totalul populației (%) |
| --- | --- |

(i95)

Locuitorii expuși la niveluri ale zgomotului care depășesc valorile-limită locale, raportați la totalul populației (%)

| (i96) | Locuitorii expuși pe perioada nopții la niveluri ale zgomotului care afectează sănătatea în conformitate cu limitele Organizației Mondiale a Sănătății, raportați la totalul populației (%) |
| --- | --- |

(i96)

Locuitorii expuși pe perioada nopții la niveluri ale zgomotului care afectează sănătatea în conformitate cu limitele Organizației Mondiale a Sănătății, raportați la totalul populației (%)

—

3.8.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea deșeurilor

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de gestionare a deșeurilor.

3.8.1.   Luarea în considerare a Documentului de referință sectorial privind EMAS pentru sectorul gestionării deșeurilor

Cea mai bună practică de management de mediu constă în luarea în considerare a celor mai bune practici de management de mediu identificate și prezentate în Documentul de referință sectorial privind EMAS pentru sectorul gestionării deșeurilor (20) și în raportarea cu privire la indicatorii prevăzuți în documentul respectiv.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a deșeurilor.

3.9.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru alimentarea cu apă

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de furnizare a apei potabile în teritoriul pe care îl deservesc.

3.9.1.   Introducerea contorizării apei la nivelul tuturor gospodăriilor/utilizatorilor finali

Cea mai bună practică de management de mediu constă în instalarea de contoare de apă pentru fiecare unitate rezidențială și pentru orice alt utilizator final individual (instalație industrială, clădire comercială, clădire publică etc.), astfel încât toate facturile de apă să se bazeze pe consumul real. În special prin adoptarea contoarelor de apă inteligente este posibilă monitorizarea de la distanță și în timp util a consumului de apă și, de exemplu, analizarea tiparelor de consum ale diferiților clienți sau identificarea punctelor slabe ale rețelelor de distribuție a apei. Facturarea consumului real de apă și posibilitatea identificării timpurii a unui consum anormal (cauzat, de exemplu, de pierderi) pot conduce la economii de apă semnificative.

Aplicabilitate

Această tehnică poate fi aplicată pentru orice rețea de alimentare cu apă existentă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i97) | Rata de penetrare a contorizării apei (% consumatori, % consum de apă contorizat) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i97)

Rata de penetrare a contorizării apei (% consumatori, % consum de apă contorizat)

| (i98) | Procentajul contoarelor inteligente din totalul contoarelor de apă aflate în uz (%) |
| --- | --- |

(i98)

Procentajul contoarelor inteligente din totalul contoarelor de apă aflate în uz (%)

| (i99) | Reducerea consumului de apă al utilizatorilor finali după instalarea de contoare de apă și/sau contoare inteligente (l/utilizator) |
| --- | --- |

(i99)

Reducerea consumului de apă al utilizatorilor finali după instalarea de contoare de apă și/sau contoare inteligente (l/utilizator)

| (b31) | Rata de penetrare a contoarelor de apă la nivelul gospodăriilor sau al utilizatorilor finali este de cel puțin 99 % |
| --- | --- |

(b31)

Rata de penetrare a contoarelor de apă la nivelul gospodăriilor sau al utilizatorilor finali este de cel puțin 99 %

| (b32) | În zonele cu deficit de apă (21) (cel puțin o parte din an), contoarele de apă de la nivelul gospodăriilor/utilizatorilor finali sunt contoare inteligente |
| --- | --- |

(b32)

În zonele cu deficit de apă (21) (cel puțin o parte din an), contoarele de apă de la nivelul gospodăriilor/utilizatorilor finali sunt contoare inteligente

| (b33) | Toate clădirile noi sunt dotate cu contoare de apă (contoare inteligente în zonele cu deficit de apă) |
| --- | --- |

(b33)

Toate clădirile noi sunt dotate cu contoare de apă (contoare inteligente în zonele cu deficit de apă)

3.9.2.   Reducerea la minimum a pierderilor de apă din sistemul de distribuție a apei

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | realizarea unei balanțe detaliate a apei în sistemul de distribuție și gestionarea presiunii apei, evitându-se nivelurile ridicate; |
| --- | --- |

—

realizarea unei balanțe detaliate a apei în sistemul de distribuție și gestionarea presiunii apei, evitându-se nivelurile ridicate;

| — | analizarea rețelei de distribuție a apei și împărțirea acesteia în zone de contorizare districtuale adecvate în vederea depistării pierderilor de apă cu ajutorul unor aparate manuale sau automate de detectare acustică a pierderilor de apă; |
| --- | --- |

—

analizarea rețelei de distribuție a apei și împărțirea acesteia în zone de contorizare districtuale adecvate în vederea depistării pierderilor de apă cu ajutorul unor aparate manuale sau automate de detectare acustică a pierderilor de apă;

| — | reacționarea promptă și adecvată la defectele și pierderile din rețea identificate; |
| --- | --- |

—

reacționarea promptă și adecvată la defectele și pierderile din rețea identificate;

| — | crearea unei baze de date în care să fie enumerate și georeferențiate toate instalațiile tehnice, vechimea conductelor, tipurile de conducte, datele hidraulice, intervențiile anterioare etc. |
| --- | --- |

—

crearea unei baze de date în care să fie enumerate și georeferențiate toate instalațiile tehnice, vechimea conductelor, tipurile de conducte, datele hidraulice, intervențiile anterioare etc.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pentru rețelele noi și existente de distribuție a apei.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i100) | Procentajul pierderilor de apă raportat la volumul care intră în sistem (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i100)

Procentajul pierderilor de apă raportat la volumul care intră în sistem (%)

| (i101) | Indicele de pierderi în infrastructură (ILI): calculat ca pierderile reale anuale curente (current annual real losses – CARL)/pierderile reale anuale inevitabile (unavoidable annual real losses – UARL) (22) |
| --- | --- |

(i101)

Indicele de pierderi în infrastructură (ILI): calculat ca pierderile reale anuale curente (current annual real losses – CARL)/pierderile reale anuale inevitabile (unavoidable annual real losses – UARL) (22)

| (b34) | Indicele de pierderi în infrastructură este mai mic de 1,5 |
| --- | --- |

(b34)

Indicele de pierderi în infrastructură este mai mic de 1,5

3.10.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea apelor uzate

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate și de canalizare urbană.

3.10.1.   Epurarea eficientă din punct de vedere energetic a apelor uzate, cu respectarea deplină a condițiilor de nitrificare

Cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | deținerea capacității instalate necesare pentru epurarea unui debit de ape uzate de două ori mai mare decât debitul pe timp uscat (în caz de ploaie sau de topire a zăpezilor); |
| --- | --- |

—

deținerea capacității instalate necesare pentru epurarea unui debit de ape uzate de două ori mai mare decât debitul pe timp uscat (în caz de ploaie sau de topire a zăpezilor);

| — | epurarea apelor uzate în condiții de nitrificare [raportul nutrienți/microorganisme < 0,15 kg CBO5/kg MSSSAM (23) pe zi], precum și realizarea denitrificării și eliminarea fosforului; |
| --- | --- |

—

epurarea apelor uzate în condiții de nitrificare [raportul nutrienți/microorganisme < 0,15 kg CBO5/kg MSSSAM (23) pe zi], precum și realizarea denitrificării și eliminarea fosforului;

| — | eliminarea materiilor solide în suspensie cu ajutorul filtrării prin straturi de nisip (sau prin membrane submersate) în cazul corpurilor de apă receptoare sensibile; |
| --- | --- |

—

eliminarea materiilor solide în suspensie cu ajutorul filtrării prin straturi de nisip (sau prin membrane submersate) în cazul corpurilor de apă receptoare sensibile;

| — | realizarea unei trepte de epurare terțiară pentru reducerea micropoluanților (a se vedea secțiunea 3.10.2); |
| --- | --- |

—

realizarea unei trepte de epurare terțiară pentru reducerea micropoluanților (a se vedea secțiunea 3.10.2);

| — | monitorizarea continuă a compușilor organici (carbon organic total), amoniac, nitrat și fosfor în cazul instalațiilor cu capacitate de peste 100 000 EL (echivalent-locuitor) (24) sau al unui aport zilnic de CBO5 de peste 6 000 kg; |
| --- | --- |

—

monitorizarea continuă a compușilor organici (carbon organic total), amoniac, nitrat și fosfor în cazul instalațiilor cu capacitate de peste 100 000 EL (echivalent-locuitor) (24) sau al unui aport zilnic de CBO5 de peste 6 000 kg;

| — | stabilizarea nămolului primar și în exces în digestoare anaerobe (a se vedea secțiunea 3.10.3); |
| --- | --- |

—

stabilizarea nămolului primar și în exces în digestoare anaerobe (a se vedea secțiunea 3.10.3);

| — | uscarea nămolului stabilizat anaerob și trimiterea acestuia la incinerare (a se vedea secțiunea 3.10.4); |
| --- | --- |

—

uscarea nămolului stabilizat anaerob și trimiterea acestuia la incinerare (a se vedea secțiunea 3.10.4);

| — | adoptarea unor tehnologii eficiente din punct de vedere energetic, de exemplu sisteme de aerare cu bule fine eficiente din punct de vedere energetic în etapa biologică și pompe și transportoare cu șurub cu consum mic de energie. |
| --- | --- |

—

adoptarea unor tehnologii eficiente din punct de vedere energetic, de exemplu sisteme de aerare cu bule fine eficiente din punct de vedere energetic în etapa biologică și pompe și transportoare cu șurub cu consum mic de energie.

Aplicabilitate

Această tehnică poate fi aplicată de administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate, în cadrul instalațiilor noi și existente de epurare a apelor uzate.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i102) | Concentrațiile în efluentul final evacuat sau eficiența eliminării CCO, a CBO5, a amoniacului, a azotului total și a fosforului total (mg/l, %) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i102)

Concentrațiile în efluentul final evacuat sau eficiența eliminării CCO, a CBO5, a amoniacului, a azotului total și a fosforului total (mg/l, %)

| (i103) | Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate, pe masă de CBO5 eliminat (kWh/kg de CBO5 eliminat) |
| --- | --- |

(i103)

Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate, pe masă de CBO5 eliminat (kWh/kg de CBO5 eliminat)

| (i104) | Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate pe volum epurat (kWh/m3 de ape uzate epurate) |
| --- | --- |

(i104)

Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate pe volum epurat (kWh/m3 de ape uzate epurate)

| (i105) | Consumul anual de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate, pe echivalent-locuitor (KWh/echivalent-locuitor/an) |
| --- | --- |

(i105)

Consumul anual de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate, pe echivalent-locuitor (KWh/echivalent-locuitor/an)

| (b35) | Se obțin următoarele eficiențe ale eliminării: cel puțin 98 % pentru CBO5, cel puțin 90 % pentru CCO, cel puțin 90 % pentru amoniac, cel puțin 80 % pentru compușii de azot organic total și cel puțin 90 % pentru fosforul total |
| --- | --- |

(b35)

Se obțin următoarele eficiențe ale eliminării: cel puțin 98 % pentru CBO5, cel puțin 90 % pentru CCO, cel puțin 90 % pentru amoniac, cel puțin 80 % pentru compușii de azot organic total și cel puțin 90 % pentru fosforul total

| (b36) | Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate este:






  — | mai mic de 18 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mari de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni de peste 10 000 EL); |
| --- | --- | --- |

(b36)

Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate este:

—

mai mic de 18 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mari de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni de peste 10 000 EL);

| — | mai mic de 25 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mici de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni mai mici de 10 000 EL) |
| --- | --- |

—

mai mic de 25 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mici de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni mai mici de 10 000 EL)

3.10.2.   Reducerea la minimum a emisiilor de ape uzate, acordându-se o atenție deosebită micropoluanților

Cea mai bună practică de management de mediu constă în eliminarea semnificativă a micropoluanților prin introducerea epurării terțiare, de exemplu prin adsorbția pe cărbune activ pulverizat (CAP) sau prin oxidare cu agenți oxidanți fără conținut de clor (în special ozon).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate, atât în cadrul instalațiilor noi de epurare, cât și în cadrul celor existente; în cazul acestora din urmă ar putea exista însă constrângeri legate de spațiu, care pot fi depășite printr-o proiectare adaptată a echipamentelor.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i106) | Eficiența eliminării micropoluanților în etapa de adsorbție sau de ozonificare, exprimată ca CCO sau ca COD (25) (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i106)

Eficiența eliminării micropoluanților în etapa de adsorbție sau de ozonificare, exprimată ca CCO sau ca COD (25) (%)

| (i107) | Procentajul debitului anual de ape uzate care este supus tratării terțiare pentru eliminarea micropoluanților (%) |
| --- | --- |

(i107)

Procentajul debitului anual de ape uzate care este supus tratării terțiare pentru eliminarea micropoluanților (%)

| (b37) | Eficiența medie a eliminării micropoluanților este mai mare de 80 % |
| --- | --- |

(b37)

Eficiența medie a eliminării micropoluanților este mai mare de 80 %

| (b38) | Micropoluanții sunt eliminați din cel puțin 90 % din debitul anual de ape uzate |
| --- | --- |

(b38)

Micropoluanții sunt eliminați din cel puțin 90 % din debitul anual de ape uzate

3.10.3.   Digestia anaerobă a nămolului și recuperarea optimă a energiei

Cea mai bună practică de management de mediu constă în stabilizarea nămolului primar și în exces în digestoare anaerobe și în utilizarea biogazului produs, folosindu-se pompe și transportoare cu șurub eficiente, pentru generarea eficientă de electricitate la fața locului și pentru uscarea nămolului.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate, în cadrul instalațiilor noi sau existente de epurare cu o capacitate de peste 100 000 EL sau cu un aport zilnic de BOD5 de peste 6 000 kg.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i108) | Procentajul necesarului de energie electrică și al necesarului de energie termică ale instalației de epurare a apelor uzate care sunt asigurate din energia electrică și termică autogenerate anual din biogaz (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i108)

Procentajul necesarului de energie electrică și al necesarului de energie termică ale instalației de epurare a apelor uzate care sunt asigurate din energia electrică și termică autogenerate anual din biogaz (%)

| (i109) | Eficiența electrică a alternatorului alimentat cu biogaz (%) |
| --- | --- |

(i109)

Eficiența electrică a alternatorului alimentat cu biogaz (%)

| (i110) | Producția specifică de biogaz [Nl (26)/kg aport de materie organică uscată] |
| --- | --- |

(i110)

Producția specifică de biogaz [Nl (26)/kg aport de materie organică uscată]

| (b39) | Energia electrică și energia termică autogenerate din biogaz asigură în proporție de 100 % consumul de energie al instalațiilor municipale de epurare a apelor uzate cu dimensiuni de peste 100 000 EL fără uscarea termică a nămolului la fața locului și în proporție de 50 % consumul instalațiilor cu uscare termică a nămolului la fața locului |
| --- | --- |

(b39)

Energia electrică și energia termică autogenerate din biogaz asigură în proporție de 100 % consumul de energie al instalațiilor municipale de epurare a apelor uzate cu dimensiuni de peste 100 000 EL fără uscarea termică a nămolului la fața locului și în proporție de 50 % consumul instalațiilor cu uscare termică a nămolului la fața locului

3.10.4.   Uscarea și incinerarea nămolului

Cea mai bună practică de management de mediu constă în deshidratarea mecanică a nămolului stabilizat anaerob, de exemplu cu ajutorul filtrelor-presă cu camere, urmată de oxidarea completă a acestuia într-o instalație de monoincinerare [potrivit detalierii din documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (27) realizate în conformitate cu Directiva privind emisiile industriale (28)]. Fosforul conținut în cenușa reziduurilor rezultate din incinerare poate fi recuperat.

Aplicabilitate

Această tehnică poate fi aplicată de administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate, în cadrul instalațiilor noi sau existente de epurare a apelor uzate. În cazul instalațiilor mici, nămolul deshidratat mecanic poate fi trimis la o instalație centrală separată de monoincinerare a nămolului în loc să fie incinerat la fața locului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i111) | Procentajul de nămol de epurare produs în instalația de epurare a apelor uzate care este monoincinerat (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i111)

Procentajul de nămol de epurare produs în instalația de epurare a apelor uzate care este monoincinerat (%)

| (i112) | Procentajul de fosfor prezent în cenușa de incinerare a instalației de epurare a apelor uzate care se recuperează (%) |
| --- | --- |

(i112)

Procentajul de fosfor prezent în cenușa de incinerare a instalației de epurare a apelor uzate care se recuperează (%)

—

3.10.5.   Promovarea utilizării apei recuperate din efluenții rezultați în urma epurării apelor uzate

Cea mai bună practică de management de mediu constă în promovarea utilizării apei recuperate din efluenții rezultați în urma epurării apelor uzate. Aceasta poate fi folosită, de exemplu, pentru:

| — | irigații, inclusiv irigații neagricole, de exemplu în parcuri; |
| --- | --- |

—

irigații, inclusiv irigații neagricole, de exemplu în parcuri;

| — | utilizări urbane ale apei nepotabile, de exemplu pentru curățarea străzilor, ca zăpadă artificială pentru stațiunile de schi aflate în apropiere, ca apă de toaletă în clădirile publice, pentru fântâni publice; |
| --- | --- |

—

utilizări urbane ale apei nepotabile, de exemplu pentru curățarea străzilor, ca zăpadă artificială pentru stațiunile de schi aflate în apropiere, ca apă de toaletă în clădirile publice, pentru fântâni publice;

| — | utilizări industriale, de exemplu pentru răcire; |
| --- | --- |

—

utilizări industriale, de exemplu pentru răcire;

| — | reîncărcarea apelor subterane. |
| --- | --- |

—

reîncărcarea apelor subterane.

Administrațiile publice locale pot asigura posibilitatea ca apa recuperată să fie utilizată în cadrul unor aplicații specifice prin dotarea instalațiilor de epurare a apelor uzate cu sisteme adecvate de epurare terțiară și de dezinfectare, după necesități. În acest proces, administrațiile publice locale trebuie să colaboreze cu părțile interesate relevante (de exemplu, fermieri locali, cooperative agricole) care ar putea fi interesate de valorificarea apei recuperate.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice cu atribuții în materie de epurare a apelor uzate. Refolosirea apei este însă deosebit de importantă în zonele cu deficit de apă, în care se poate reduce astfel impactul asupra resurselor de apă și în care investițiile și cheltuielile de funcționare suplimentare devin fezabile din punct de vedere economic.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i113) | Cantitatea de apă recuperată produsă din epurarea apelor uzate într-o anumită perioadă de timp (m3/an, m3/oră) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i113)

Cantitatea de apă recuperată produsă din epurarea apelor uzate într-o anumită perioadă de timp (m3/an, m3/oră)

| (i114) | Procentajul de apă recuperată raportat la totalul apelor uzate epurate (%) |
| --- | --- |

(i114)

Procentajul de apă recuperată raportat la totalul apelor uzate epurate (%)

—

3.10.6.   Retenția și epurarea revărsărilor din sistemele de canalizare combinate și a apei pluviale din sistemele de canalizare separate

În cazul sistemelor de canalizare combinate (29), cea mai bună practică de management de mediu constă în epurarea revărsărilor din rezervoarele de retenție cu ajutorul unor site fine (46 mm) și a unor rezervoare de sedimente, precum și, în funcție de calitatea apei primite, cu ajutorul unor filtre de reținere a solului sau a altor tehnici cu o eficiență similară de eliminare a materiilor solide în suspensie, a CCO, a metalelor grele și a poluanților organici.

În cazul canalizării separate, cea mai bună practică de management de mediu constă în epurarea apei pluviale în funcție de gradul de poluare al acesteia și în deversarea directă exclusiv a apei pluviale nepoluate sau cu grad de poluare redus.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate și de canalizare urbană.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i115) | Pentru sistemele de canalizare combinate, raportul dintre poluanții (totalul materiilor solide în suspensie, al CCO și al metalelor grele) deversați în corpuri de apă rezultate din epurarea apelor uzate și totalul emisiilor (din apele uzate epurate, plus deversările de ape pluviale) (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i115)

Pentru sistemele de canalizare combinate, raportul dintre poluanții (totalul materiilor solide în suspensie, al CCO și al metalelor grele) deversați în corpuri de apă rezultate din epurarea apelor uzate și totalul emisiilor (din apele uzate epurate, plus deversările de ape pluviale) (%)

| (i116) | Pentru sistemele de canalizare separate, procentajul zonelor impermeabile contaminate din care apa pluvială este epurată adecvat (%) |
| --- | --- |

(i116)

Pentru sistemele de canalizare separate, procentajul zonelor impermeabile contaminate din care apa pluvială este epurată adecvat (%)

—

3.10.7.   O rețea durabilă de canalizare urbană

Cea mai bună practică de management de mediu constă în reducerea debitului de apă pluvială care ajunge în sistemele de canalizare combinate și separate, prin îmbunătățirea infiltrării apei în sol (de exemplu, prin reducerea impermeabilizării solului). Acest lucru permite limitarea revărsărilor la situațiile de ploaie torențială și asigurarea bunei gestionări a tuturor deversărilor de scurgeri urbane, în vederea evitării unor emisii relevante de poluanți în corpul de apă receptor. Autoritățile locale pot să promoveze canalizarea urbană durabilă prin includerea unor dispoziții adecvate, pe baza unei abordări holistice la nivel de bazin hidrografic, în politicile locale în materie de exploatare a terenurilor (a se vedea și secțiunea 3.4.3).

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate autoritățile locale cu atribuții în materie de canalizare urbană și de amenajare a teritoriului. Măsurile pentru o canalizare urbană durabilă pot fi puse în aplicare în cazul amenajărilor noi sau existente. În zonele construite existente pot exista însă unele constrângeri (de exemplu, lipsa spațiului disponibil pentru infiltrare locală).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i76) | Procentajul suprafețelor artificiale (adică orice tip de suprafață construită impermeabilă: clădiri, drumuri, orice zonă fără vegetație sau apă) de pe teritoriul municipalității (km2 suprafață artificială/km2 suprafață totală) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i76)

Procentajul suprafețelor artificiale (adică orice tip de suprafață construită impermeabilă: clădiri, drumuri, orice zonă fără vegetație sau apă) de pe teritoriul municipalității (km2 suprafață artificială/km2 suprafață totală)

| (i117) | Procentajul anual de apă pluvială estimată care se reține și se infiltrează în sol la nivel local, raportat la totalul estimat de apă pluvială care cade în zona urbană a municipalității (%) |
| --- | --- |

(i117)

Procentajul anual de apă pluvială estimată care se reține și se infiltrează în sol la nivel local, raportat la totalul estimat de apă pluvială care cade în zona urbană a municipalității (%)

—

3.11.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru achizițiile publice verzi

Această secțiune se adresează tuturor administrațiilor publice.

3.11.1.   Includerea sistematică a unor criterii de mediu în toate achizițiile publice

Cea mai bună practică de management de mediu constă în introducerea unor criterii de mediu în cadrul achizițiilor de produse (bunuri, servicii și lucrări) și în luarea în considerare nu doar a investiției inițiale pentru achiziție, ci a costului pe ciclul de viață al produsului sau al serviciului atunci când se stabilește criteriul de licitație cel mai economic.

Criteriile de mediu pot fi introduse în specificațiile tehnice, în criteriile de selecție, în criteriile de atribuire și în clauzele de executare a contractului în cadrul oricărei licitații în cazul în care se preconizează un potențial impact relevant asupra mediului.

Administrațiile publice care au nevoie de îndrumare cu privire la formularea criteriilor ecologice pot:

| — | să introducă criteriile cuprinzătoare ale UE privind achizițiile publice verzi (30), dacă sunt disponibile pentru produsul respectiv, în specificațiile tehnice, în criteriile de selecție, în criteriile de atribuire și în clauzele de executare a contractului; |
| --- | --- |

—

să introducă criteriile cuprinzătoare ale UE privind achizițiile publice verzi (30), dacă sunt disponibile pentru produsul respectiv, în specificațiile tehnice, în criteriile de selecție, în criteriile de atribuire și în clauzele de executare a contractului;

| — | în cazul în care nu există recomandări ale UE privind achizițiile publice verzi, să utilizeze eticheta ecologică a UE și criteriile acesteia pentru achizițiile publice, dacă sunt disponibile pentru produsul respectiv (31); |
| --- | --- |

—

în cazul în care nu există recomandări ale UE privind achizițiile publice verzi, să utilizeze eticheta ecologică a UE și criteriile acesteia pentru achizițiile publice, dacă sunt disponibile pentru produsul respectiv (31);

| — | să introducă înregistrarea furnizorilor în EMAS drept criteriu de atribuire în licitațiile publice pentru achiziționarea de bunuri, servicii și lucrări, acordând puncte suplimentare în procesul de evaluare a ofertelor dacă instituirea unui sistem de management de mediu este relevantă pentru obiectul contractului. În sectoarele sau domeniile în care există un număr mic de organizații înregistrate în EMAS în rândul operatorilor de pe piață, iar acest fapt ar putea restricționa numărul ofertelor, această referință poate fi extinsă la existența unor sisteme de management de mediu bazate pe standardele internaționale (adică ISO 14001). Administrațiile publice pot să recompenseze însă nivelul mai înalt de credibilitate și de încredere oferit de EMAS acordând mai multe puncte organizațiilor înregistrate în EMAS decât celor cu alte sisteme de management de mediu, care nu prezintă aceleași garanții. |
| --- | --- |

—

să introducă înregistrarea furnizorilor în EMAS drept criteriu de atribuire în licitațiile publice pentru achiziționarea de bunuri, servicii și lucrări, acordând puncte suplimentare în procesul de evaluare a ofertelor dacă instituirea unui sistem de management de mediu este relevantă pentru obiectul contractului. În sectoarele sau domeniile în care există un număr mic de organizații înregistrate în EMAS în rândul operatorilor de pe piață, iar acest fapt ar putea restricționa numărul ofertelor, această referință poate fi extinsă la existența unor sisteme de management de mediu bazate pe standardele internaționale (adică ISO 14001). Administrațiile publice pot să recompenseze însă nivelul mai înalt de credibilitate și de încredere oferit de EMAS acordând mai multe puncte organizațiilor înregistrate în EMAS decât celor cu alte sisteme de management de mediu, care nu prezintă aceleași garanții.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i118) | Procentajul licitațiilor care includ criterii de mediu din numărul total al licitațiilor, defalcat pe categorii de produse (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i118)

Procentajul licitațiilor care includ criterii de mediu din numărul total al licitațiilor, defalcat pe categorii de produse (%)

| (b40) | 100 % dintre licitații includ criterii de mediu care impun cel puțin nivelul de performanță stabilit în criteriile UE privind achizițiile publice verzi, în cazul produselor pentru care sunt disponibile astfel de criterii (de exemplu, hârtie de birou, agenți de curățare, mobilier) |
| --- | --- |

(b40)

100 % dintre licitații includ criterii de mediu care impun cel puțin nivelul de performanță stabilit în criteriile UE privind achizițiile publice verzi, în cazul produselor pentru care sunt disponibile astfel de criterii (de exemplu, hârtie de birou, agenți de curățare, mobilier)

3.12.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru educația ecologică și diseminarea informațiilor

Această secțiune se adresează administrațiilor publice cu atribuții în educația ecologică a cetățenilor și în furnizarea de informații pe teme de mediu pentru întreprinderi.

3.12.1.   Educarea și informarea cetățenilor și a întreprinderilor pe teme de mediu

Cea mai bună practică de management de mediu constă în educarea și informarea pe teme de mediu a cetățenilor și a întreprinderilor, cu următoarele obiective:

| — | de a sensibiliza publicul cu privire la problemele de mediu; |
| --- | --- |

—

de a sensibiliza publicul cu privire la problemele de mediu;

| — | de a oferi informații practice despre contribuția pe care cetățenii și întreprinderile și-o pot aduce în fiecare zi la protecția mediului și la utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

—

de a oferi informații practice despre contribuția pe care cetățenii și întreprinderile și-o pot aduce în fiecare zi la protecția mediului și la utilizarea eficientă a resurselor;

| — | de a crea noi modele comportamentale în rândul diferitelor categorii din cadrul societății; |
| --- | --- |

—

de a crea noi modele comportamentale în rândul diferitelor categorii din cadrul societății;

| — | de a inspira cetățenii să cunoască și să aprecieze mediul local și să restabilească legătura cu natura; |
| --- | --- |

—

de a inspira cetățenii să cunoască și să aprecieze mediul local și să restabilească legătura cu natura;

| — | de a stimula înțelegerea interdependenței de mediu dintre zonele urbane și cele rurale și naturale din jurul acestora. |
| --- | --- |

—

de a stimula înțelegerea interdependenței de mediu dintre zonele urbane și cele rurale și naturale din jurul acestora.

Aceste obiective pot fi realizate prin organizarea unor seminare educative, a unor conferințe și ateliere pentru publicul larg sau pentru anumite categorii de cetățeni, întreprinderi sau practicieni în domeniu, cu privire la anumite subiecte (de exemplu, clădirile eficiente din punct de vedere energetic). În plus, administrația publică locală poate furniza informații specifice cu privire la aspecte juridice (și de altă natură) legate de mediu și cu privire la stimulentele disponibile (de exemplu, stimulente pentru eficiență energetică). Toate activitățile pot fi organizate cu implicarea și cooperarea localnicilor, a organizațiilor și a întreprinderilor locale care sprijină educația ecologică și informarea cetățenilor.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată de toate administrațiile publice care au atribuții în informarea publicului cu privire la aspectele de mediu.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i119) | Procentajul cetățenilor care beneficiază în mod direct sau indirect de acțiunile de educație ecologică |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i119)

Procentajul cetățenilor care beneficiază în mod direct sau indirect de acțiunile de educație ecologică

| (i120) | Prezența unui serviciu sau a unei agenții municipale care furnizează întreprinderilor informații legate de mediu (da/nu) |
| --- | --- |

(i120)

Prezența unui serviciu sau a unei agenții municipale care furnizează întreprinderilor informații legate de mediu (da/nu)

—

4.   INDICATORI-CHEIE DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU RECOMANDAȚI PENTRU FIECARE SECTOR

Tabelul următor conține o selecție de indicatori-cheie de performanță de mediu pentru sectorul administrației publice. Aceștia constituie un subset al ansamblului de indicatori menționați în capitolul 3. Tabelul este împărțit în conformitate cu structura prezentului document:

| Indicator | Unitate comună | Grup-țintă principal | Scurtă descriere | Nivel de monitorizare minim recomandat | Indicator de bază asociat
  în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C punctul 2) | Parametru de excelență | Cea mai bună practică de management de mediu asociată |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU BIROURI SUSTENABILE |
| 1. | Consumul anual total de energie |

Indicator

Unitate comună

Grup-țintă principal

Scurtă descriere

Nivel de monitorizare minim recomandat

Indicator de bază asociat

în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C punctul 2)

Parametru de excelență

Cea mai bună practică de management de mediu asociată

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU BIROURI SUSTENABILE

1.

Consumul anual total de energie

kWh/m2/an

kWh/ENI/an

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Consumul anual total de energie împărțit la suprafața interioară totală sau la numărul de angajați în echivalent normă întreagă (ENI). Acest indicator poate fi defalcat în:

| — | încălzirea incintelor; |
| --- | --- |

—

încălzirea incintelor;

| — | răcirea incintelor; |
| --- | --- |

—

răcirea incintelor;

| — | iluminat; |
| --- | --- |

—

iluminat;

| — | alte utilizări ale electricității. |
| --- | --- |

—

alte utilizări ale electricității.

Nivelul clădirii

Eficiența energetică

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1

| 2. | Emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră |
| --- | --- |

2.

Emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră

kg echivalent CO2/m2/an

kg echivalent CO2/ENI/an

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră generate prin utilizarea clădirilor de birouri, împărțite la suprafața interioară totală sau la numărul de angajați în echivalent normă întreagă (ENI)

Nivelul clădirii

Eficiența energetică

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1

| 3. | Consumul anual total de apă |
| --- | --- |

3.

Consumul anual total de apă

m3/ENI/an

m3/m2/an

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Consumul anual total de apă în clădirile de birouri, împărțit la suprafața interioară totală sau la numărul de angajați în echivalent normă întreagă (ENI), defalcat (dacă este relevant) în:

| — | consum de apă de robinet; |
| --- | --- |

—

consum de apă de robinet;

| — | consum de apă pluvială colectată; |
| --- | --- |

—

consum de apă pluvială colectată;

| — | consum de apă cenușie reciclată. |
| --- | --- |

—

consum de apă cenușie reciclată.

Nivelul clădirii

Apă

Consumul de apă în clădirile de birouri este mai mic de 6,4  m3/angajat în echivalent normă întreagă/an

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.2

| 4. | Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou generată |
| --- | --- |

4.

Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou generată

kg/ENI/an

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou generată în clădirile de birouri, împărțită la numărul de angajați în echivalent normă întreagă (ENI)

Nivelul clădirii

Deșeuri

Cantitatea totală de deșeuri generată în clădirile de birouri este mai mică de 200 kg/angajat în echivalent normă întreagă/an

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.3

| 5. | Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou reciclată |
| --- | --- |

5.

Cantitatea anuală totală de deșeuri de birou reciclată

%

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Procentajul din masa totală de deșeuri generată în birouri care se colectează separat în vederea reciclării

Nivelul clădirii

Deșeuri

Cantitatea de deșeuri generate în clădirile de birouri care se trimite la groapa de gunoi este zero

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.3

| 6. | Cantitatea zilnică de hârtie de birou utilizată, pe angajat în echivalent normă întreagă |
| --- | --- |

6.

Cantitatea zilnică de hârtie de birou utilizată, pe angajat în echivalent normă întreagă

foi de hârtie/ENI/zi lucrătoare

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Numărul total al foilor de hârtie de birou utilizate anual, împărțit la numărul de angajați în echivalent normă întreagă (ENI) și la numărul de zile lucrătoare

Nivelul organizației

Eficiența materialelor

Consumul de hârtie de birou este mai mic de 15 foi A4/angajat în echivalent normă întreagă/zi lucrătoare

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.4

| 7. | Ponderea achiziționării de hârtie de birou certificată ca ecologică |
| --- | --- |

7.

Ponderea achiziționării de hârtie de birou certificată ca ecologică

%

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Procentajul de hârtie de birou certificată ca ecologică achiziționată (număr de topuri) din totalul hârtiei de birou achiziționate (număr de topuri)

Nivelul organizației

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

Hârtia de birou utilizată este în proporție de 100 % reciclată sau certificată în conformitate cu o etichetă ecologică de tip ISO I (de exemplu, eticheta ecologică a UE).

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.4

| 8. | Adoptarea de instrumente de promovare a transportului cotidian durabil pentru angajați |
| --- | --- |

8.

Adoptarea de instrumente de promovare a transportului cotidian durabil pentru angajați

da/nu

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Personalul este implicat în asigurarea transportului cotidian durabil datorită introducerii și promovării unor instrumente care determină schimbări comportamentale

Nivelul organizației

Emisii

Se introduc și se promovează instrumente de încurajare a unei navete durabile în rândul angajaților

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.5

| 9. | Introducerea unui buget al emisiilor de carbon pentru călătoriile în interes de serviciu |
| --- | --- |

9.

Introducerea unui buget al emisiilor de carbon pentru călătoriile în interes de serviciu

da/nu

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

Se alocă un buget total de emisii de carbon pentru călătoriile în interes de serviciu pe o perioadă definită. La fiecare călătorie, echivalentul emisiilor de carbon corespunzător se scade din bugetul de emisii de carbon rămas.

Nivelul organizației

Emisii

Se introduc bugete de emisii de carbon pentru toate călătoriile în interes de serviciu

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.5

| 10. | Disponibilitatea și monitorizarea echipamentelor pentru videoconferințe |
| --- | --- |

10.

Disponibilitatea și monitorizarea echipamentelor pentru videoconferințe

da/nu

Administrațiile publice care dețin sau gestionează birouri

În cadrul organizației se promovează utilizarea echipamentelor pentru videoconferințe și se monitorizează numărul orelor de utilizare. Toți membrii personalului pot utiliza echipamentele pentru videoconferință.

Nivelul organizației

Emisii

Sunt disponibile echipamente de videoconferință pentru toți membrii personalului, iar utilizarea lor este monitorizată și promovată

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.5

| 11. | Generarea de deșeuri alimentare |
| --- | --- |

11.

Generarea de deșeuri alimentare

g/masă

Administrațiile publice care dețin sau gestionează cantine și cafenele

Cantitatea de deșeuri alimentare generată la fiecare masă servită în cantine și cafenele

Nivelul organizației

Deșeuri

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.6

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU ENERGIA DURABILĂ ȘI SCHIMBĂRILE CLIMATICE

| 12. | Emisiile de dioxid de carbon de pe teritoriul municipalității |
| --- | --- |

12.

Emisiile de dioxid de carbon de pe teritoriul municipalității

kg echivalent CO2/locuitor

Toate autoritățile locale

Emisiile anuale totale de dioxid de carbon (exprimate în tone de echivalent CO2) ale municipalității (incluzând locuințele, industriile, agricultura, comerțul/serviciile cum ar fi construcțiile), împărțite la numărul de locuitori din teritoriul respectiv

Teritoriul administrat

Emisii

—

Cele mai bune practici de management de mediu 3.2.1 și 3.2.2

| 13. | Existența unui plan de acțiune municipal în materie de energie și climă |
| --- | --- |

13.

Existența unui plan de acțiune municipal în materie de energie și climă

da/nu

Toate autoritățile locale

Planul de acțiune municipal privind energia și clima, cu ținte și acțiuni pe termen lung și pe termen scurt, se bazează pe inventarierea consumului de energie și a emisiilor de pe teritoriul respectiv

Teritoriul administrat

Emisii

Există un plan de acțiune municipal privind energia și clima, care cuprinde ținte și acțiuni și se bazează pe inventarierea consumului de energie și a emisiilor

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.2

| 14. | Adoptarea unei strategii pentru adaptarea la schimbările climatice |
| --- | --- |

14.

Adoptarea unei strategii pentru adaptarea la schimbările climatice

da/nu

Toate autoritățile locale

O strategie holistică privind adaptarea la schimbările climatice în cadrul teritoriului municipalității se poate baza pe alte strategii de adaptare locale și regionale

Teritoriul administrat

—

Există o strategie holistică privind adaptarea la schimbările climatice pentru teritoriul municipalității

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3

| 15. | Consumul de energie pentru iluminatul stradal |
| --- | --- |

15.

Consumul de energie pentru iluminatul stradal

kWh/locuitor/an

MWh/km/an

Administrațiile publice care gestionează în mod direct sau indirect iluminatul stradal

Consumul anual de energie pentru iluminatul stradal calculat pe cap de locuitor sau pe kilometru de stradă iluminat

Teritoriul administrat

Eficiența energetică

Consumul de energie pentru iluminatul stradal este mai mic de 6 MWh/km/an

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4

| 16. | Consumul anual total de energie în clădirile publice |
| --- | --- |

16.

Consumul anual total de energie în clădirile publice

kWh/m2/an

Administrațiile publice care dețin sau gestionează clădiri

Consumul anual total de energie în clădirea publică avută în vedere (luând în considerare încălzirea incintelor, răcirea incintelor și electricitatea), exprimat în consum final de energie, împărțit la suprafața clădirii

Nivelul clădirii

Eficiența energetică

În cazul construcțiilor noi, clădirea este proiectată pentru un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 60 kWh/m2/an

În cazul clădirilor existente care se renovează, clădirea este proiectată pentru un consum total de energie primară (incluzând toate utilizările) mai mic de 100 kWh/m2/an

Cele mai bune practici de management de mediu 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7 și 3.2.8

| 17. | Pregătirea personalului cu privire la eficiența energetică |
| --- | --- |

17.

Pregătirea personalului cu privire la eficiența energetică

ore/ENI/an

Administrațiile publice care dețin sau gestionează clădiri

Numărul anual de ore de instruire a personalului în domeniul mediului în vederea îmbunătățirii eficienței energetice a clădirilor. Numărul anual de ore de instruire se împarte la numărul total de angajați în echivalent normă întreagă (ENI)

Nivelul clădirii

Eficiența energetică

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.8

| 18. | Emisiile de CO2 rezultate în urma încălzirii/răcirii centralizate |
| --- | --- |

18.

Emisiile de CO2 rezultate în urma încălzirii/răcirii centralizate

t echivalent CO2

kg echivalent CO2/m2

Toate autoritățile locale

Cantitatea de emisii de echivalent CO2 ale sistemului de încălzire și răcire înainte și după instalarea unei rețele de încălzire/răcire centralizată, în total sau pe unitate de suprafață a clădirii încălzite sau răcite

Rețeaua de încălzire/răcire centralizată

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.9

| 19. | Ponderea consumului de energie asigurat din surse regenerabile de energie |
| --- | --- |

19.

Ponderea consumului de energie asigurat din surse regenerabile de energie

%

Administrațiile publice care dețin sau gestionează clădiri

Energia din surse regenerabile (electrică și termică separat) produsă la fața locului/în apropiere, împărțită la consumul de energie (electrică și termică separat) al clădirilor publice sau al locuințelor sociale

Nivelul clădirii

Eficiența energetică

Emisii

100 % din electricitatea utilizată în clădirea publică este asigurată prin generarea de electricitate din surse regenerabile la fața locului

100 % din consumul de apă caldă dintr-o clădire publică/locuință socială este asigurat prin generarea de energie termică din surse regenerabile la fața locului

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.10

| 20. | Există un plan local de amenajare teritorială, care impune standarde energetice mai înalte și cerințe mai stricte privind generarea de energie din surse regenerabile |
| --- | --- |

20.

Există un plan local de amenajare teritorială, care impune standarde energetice mai înalte și cerințe mai stricte privind generarea de energie din surse regenerabile

da/nu

Autoritățile locale care stabilesc codul local al construcțiilor și/sau eliberează autorizații de construire

Planul local de amenajare teritorială cuprinde prevederea ca lucrările de construcții noi și de renovare în cadrul teritoriului să fie efectuate la standarde energetice exemplare și să respecte o cerință minimă privind generarea de energie din surse regenerabile

Teritoriul administrat

Eficiența energetică

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.11

| 21. | Furnizarea de servicii de informare și consiliere |
| --- | --- |

21.

Furnizarea de servicii de informare și consiliere

da/nu

Administrațiile publice care promovează eficiența energetică și energia din surse regenerabile pentru locuitori și întreprinderi

Administrația publică furnizează servicii de informare și consiliere cu privire la eficiența energetică și la energia din surse regenerabile pentru locuitori și întreprinderi, în vederea reducerii consumului de energie al acestora

Teritoriul administrat

Eficiența energetică

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.13

| 22. | Ponderea teritoriului expertizat termografic |
| --- | --- |

22.

Ponderea teritoriului expertizat termografic

%

Toate autoritățile locale

Zona din teritoriul urban al municipalității care a fost expertizată termografic, împărțită la suprafața urbană totală a municipalității

Teritoriul administrat

Eficiența energetică

Emisii

Sunt disponibile date termografice recente (< 5 ani), de înaltă rezoluție (< 50 cm), pentru 100 % din suprafața construită de pe teritoriul municipalității

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.14

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU MOBILITATE

| 23. | Ponderea modală a călătoriilor |
| --- | --- |

23.

Ponderea modală a călătoriilor

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Numărul de călătorii întreprinse, pe teritoriul vizat, cu mijloace de transport diferite (de exemplu, automobil, autobuz, bicicletă), împărțit la numărul total de călătorii

Teritoriul administrat

Emisii

Orașul are o pondere modală a deplasărilor cu bicicleta de cel puțin 20 % SAU ponderea modală a deplasărilor cu bicicleta în oraș a crescut cu cel puțin 50 % în ultimii cinci ani.

Ponderea modurilor de transport durabile utilizate în oraș (de exemplu, deplasare pe jos, deplasare cu bicicleta, cu autobuzul, cu tramvaiul, cu trenul) este de cel puțin 60 %

Cele mai bune practici de management de mediu 3.3.1, 3.3.2, 3.3.6, 3.3.7 și 3.3.8

| 24. | Există o politică specifică pentru deplasarea pe jos/cu bicicleta |
| --- | --- |

24.

Există o politică specifică pentru deplasarea pe jos/cu bicicleta

da/nu

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Orașul are o politică specifică, adoptată la nivel politic, care încurajează deplasarea pe jos/cu bicicleta; în plus, sunt definite obiective privind realizarea de îmbunătățiri și investiții în infrastructura pietonală și pentru biciclete

Teritoriul administrat

Emisii

Cel puțin 10 % din investițiile orașului în infrastructura de transport și în întreținerea acesteia sunt dedicate infrastructurii pentru biciclete

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.2

| 25. | Lungimea totală a infrastructurii pentru biciclete |
| --- | --- |

25.

Lungimea totală a infrastructurii pentru biciclete

km

km de benzi pentru biciclete/km de drumuri

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Lungimea infrastructurii pentru biciclete (benzi pentru biciclete) poate fi măsurată în termeni absoluți (km) sau poate fi împărțită la lungimea rețelelor de drumuri pentru vehicule

Teritoriul administrat

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.2

| 26. | Numărul de utilizatori ai co-voiajării |
| --- | --- |

26.

Numărul de utilizatori ai co-voiajării

Numărul de utilizatori/10 000 de locuitori

Numărul de utilizatori/numărul de vehicule folosite pentru co-voiajare

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Numărul de utilizatori ai co-voiajării poate fi calculat astfel:

| — | împărțind numărul total al utilizatorilor co-voiajării la numărul de locuitori și înmulțind rezultatul cu 10 000 |
| --- | --- |

—

împărțind numărul total al utilizatorilor co-voiajării la numărul de locuitori și înmulțind rezultatul cu 10 000

| — | împărțind numărul total al utilizatorilor co-voiajării la numărul de vehicule folosite pentru co-voiajare |
| --- | --- |

—

împărțind numărul total al utilizatorilor co-voiajării la numărul de vehicule folosite pentru co-voiajare

Teritoriul administrat

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.3.

| 27. | Disponibilitatea automobilelor pentru co-voiajare |
| --- | --- |

27.

Disponibilitatea automobilelor pentru co-voiajare

Numărul de locuitori/numărul automobilelor folosite pentru co-voiajare

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Numărul de locuitori de pe teritoriul municipalității se împarte la numărul automobilelor disponibile în parcul auto al programului de co-voiajare

Teritoriul administrat

Emisii

Cel puțin 1 automobil disponibil pentru co-voiajare la 2 500 de locuitori

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.3

| 28. | Înlocuirea automobilelor private |
| --- | --- |

28.

Înlocuirea automobilelor private

Numărul automobilelor private înlocuite/numărul vehiculelor folosite pentru co-voiajare

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Numărul automobilelor private care au fost înlocuite prin programul de co-voiajare (proprietarii nu mai au nevoie de ele) împărțit la numărul total al automobilelor disponibile în parcul auto al programului de co-voiajare

Teritoriul administrat

Emisii

Fiecare vehicul din parcul auto al operatorului de co-voiajare a înlocuit cel puțin opt automobile private

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.3

| 29. | Ponderea călătoriilor achitate cu bilete integrate |
| --- | --- |

29.

Ponderea călătoriilor achitate cu bilete integrate

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de transport public

Numărul călătoriilor efectuate cu transportul public folosind mai multe moduri de transport și achitate cu bilete integrate, împărțit la numărul total al călătoriilor efectuate cu transportul public și folosind mai multe moduri de transport

Teritoriul administrat

Emisii

Cel puțin 75 % dintre călătorii sunt achitate cu bilete integrate

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.4

| 30. | Ponderea vehiculelor electrice |
| --- | --- |

30.

Ponderea vehiculelor electrice

%

Toate autoritățile locale

Numărul total al vehiculelor electrice (defalcat pe tipuri, de exemplu automobile electrice, biciclete electrice) aflate în circulație, împărțit la numărul total al vehiculelor de tipul respectiv

Teritoriul administrat

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.5

| 31. | Numărul punctelor de încărcare |
| --- | --- |

31.

Numărul punctelor de încărcare

Numărul punctelor de încărcare/locuitor

Toate autoritățile locale

Numărul total al punctelor publice de încărcare pentru vehicule electrice, împărțit la numărul locuitorilor din teritoriul vizat

Teritoriul administrat

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.5

| 32. | Reducerea concentrației de poluanți atmosferici |
| --- | --- |

32.

Reducerea concentrației de poluanți atmosferici

%

Toate autoritățile locale

Concentrația de poluanți atmosferici (PM10, amoniac și oxid de azot) este măsurată regulat în anumite zone ale orașului (de exemplu, în apropierea școlilor, a parcurilor, a zonelor rezidențiale).

Reducerea concentrației de poluanți atmosferici se calculează ca fiind concentrația inițială a fiecărui poluant atmosferic (înainte de introducerea taxei de congestionare) minus concentrația finală (după introducerea taxei de congestionare) a poluantului atmosferic împărțită la concentrația inițială a poluantului atmosferic respectiv

Teritoriul administrat

Emisii

Concentrația poluanților atmosferici (PM10, amoniac și oxid de azot) s-a redus cu 10 % (în medie) în zona taxei de congestionare, comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.7

| 33. | Reducerea accesului cu vehicule în zona taxei de congestionare |
| --- | --- |

33.

Reducerea accesului cu vehicule în zona taxei de congestionare

%

Toate autoritățile locale

Numărul vehiculelor private care accesează zona taxei de congestionare, împărțit la numărul vehiculelor private care accesau aceeași zonă înainte de introducerea taxei de congestionare

Zona taxei de congestionare

Emisii

Accesul vehiculelor neexceptate în zona taxei de congestionare s-a redus cu 20 % comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.7

| 34. | Creșterea vitezei și a punctualității transportului public |
| --- | --- |

34.

Creșterea vitezei și a punctualității transportului public

%

Toate autoritățile locale

Viteza medie a transportului public după aplicarea taxei de congestionare, împărțită la viteza medie a transportului public anterioară introducerii taxei de congestionare

Aceeași formulă se poate aplica pentru evaluarea punctualității transportului public înainte și după introducerea unei taxe de congestionare

Zona taxei de congestionare

Emisii

Viteza și punctualitatea serviciilor de transport public s-au îmbunătățit cu 5 % comparativ cu situația anterioară introducerii taxei de congestionare

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.7

| 35. | Ponderea locurilor de parcare disponibile în timpul programului de lucru |
| --- | --- |

35.

Ponderea locurilor de parcare disponibile în timpul programului de lucru

%

Toate autoritățile locale

Numărul mediu al locurilor de parcare disponibile în timpul programului de lucru, împărțit la numărul total al locurilor de parcare

Teritoriul administrat

Emisii

Locurile de parcare stradale sunt ocupate în proporție de 80-90 % în timpul a 90 % din timpul programului de lucru

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.8

| 36. | Cerințe minime privind parcarea |
| --- | --- |

36.

Cerințe minime privind parcarea

da/nu

Toate autoritățile locale

Administrația publică poate să limiteze locurile de parcare libere (stradale și în garaje subterane) pentru amenajările noi și să aibă o politică oficială de eliminare treptată a eventualelor cerințe anterioare privind parcarea pentru amenajările existente

Teritoriul administrat

Emisii

Biodiversitate

Orașul nu are cerințe minime privind parcarea (stradală și în garaje subterane) pentru noile amenajări și are o politică oficială de eliminare treptată a eventualelor cerințe anterioare privind parcarea pentru amenajările existente

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.8

| 37. | Emisiile de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări |
| --- | --- |

37.

Emisiile de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări

kg echivalent CO2/an

kg echivalent CO2/lună

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Emisiile totale de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări într-un anumit interval de timp (de exemplu, anual, lunar) în zona deservită de centrul de servicii logistice

Zona deservită de centrul de servicii logistice

Emisii

Reducere cu 40 % a emisiilor de CO2 provenite de la vehiculele care efectuează livrări în zona deservită, comparativ cu situația anterioară introducerii centrului de servicii logistice

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.9

| 38. | Numărul zilnic de curse pentru livrări în zona deservită |
| --- | --- |

38.

Numărul zilnic de curse pentru livrări în zona deservită

Numărul de livrări/zi

Administrațiile publice cu atribuții în materie de mobilitate

Numărul de curse pentru livrări efectuate pe zi de vehiculele care efectuează livrări în zona deservită de centrul de servicii de logistică

Zona deservită de centrul de servicii logistice

Emisii

Reducere cu 75 % a numărului de curse pe zi efectuate pentru livrări în zona deservită, comparativ cu situația anterioară introducerii centrului de servicii logistice

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.9

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU EXPLOATAREA TERENURILOR

| 39. | Ponderea suprafețelor construite noi |
| --- | --- |

39.

Ponderea suprafețelor construite noi

%

Toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului

Aria suprafeței construite noi (m2), luând în considerare orice tip de suprafață construită impermeabilă (clădiri, drumuri, orice zonă fără vegetație sau apă), împărțită la suprafața construită existentă la începutul perioadei avute în vedere (de exemplu, 1, 5, 10 ani)

Teritoriul administrat

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.1

| 40. | Se promovează măsuri de atenuare a efectului de insulă termică urbană |
| --- | --- |

40.

Se promovează măsuri de atenuare a efectului de insulă termică urbană

da/nu

Toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului

Atât în clădirile și zonele private, cât și în cele publice ale teritoriului administrat se promovează măsuri de atenuare a efectului de insulă termică urbană (de exemplu, zone verzi, acoperișuri verzi sau utilizarea de materiale reflectorizante)

Teritoriul administrat

Emisii

Eficiența energetică

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.2

| 41. | Se impun măsuri de drenare cu impact redus |
| --- | --- |

41.

Se impun măsuri de drenare cu impact redus

da/nu

Toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului

Există o cerință referitoare la măsuri de drenare cu impact redus pentru construcția de noi amenajări, inclusiv pentru reamenajările majore ale suprafețelor construite existente

Teritoriul administrat

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.3

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU ZONELE URBANE VERZI

| 42. | Ponderea zonelor naturale și seminaturale |
| --- | --- |

42.

Ponderea zonelor naturale și seminaturale

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a zonelor urbane verzi

Suprafața (km2) mediilor naturale și seminaturale din zona urbană, împărțită la zona urbană totală

Teritoriul administrat

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.1

| 43. | Ponderea zonelor urbane verzi și albastre |
| --- | --- |

43.

Ponderea zonelor urbane verzi și albastre

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a zonelor urbane verzi

Suprafața (km2) zonelor urbane verzi și albastre (din zona urbană), împărțită la suprafața urbană totală

Teritoriul administrat

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.2

| 44. | Ponderea acoperișurilor verzi |
| --- | --- |

44.

Ponderea acoperișurilor verzi

%

Toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului

Numărul clădirilor cu acoperiș verde împărțit la numărul total al clădirilor de pe teritoriul municipalității

Teritoriul administrat

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.3

| 45. | Plan referitor la zonele verzi abandonate și la zonele periferice |
| --- | --- |

45.

Plan referitor la zonele verzi abandonate și la zonele periferice

da/nu

Toate autoritățile locale cu atribuții în materie de amenajare a teritoriului

Administrația publică are un plan referitor la refacerea și la managementul de mediu al zonelor verzi abandonate și al zonelor periferice din cadrul zonei urbane

Teritoriul administrat

Biodiversitate

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.4

CEA MAI BUNĂ PRACTICĂ DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU CALITATEA AERULUI ÎNCONJURĂTOR LOCAL

| 46. | Concentrația poluanților atmosferici |
| --- | --- |

46.

Concentrația poluanților atmosferici

μg/m3

Toate administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a calității aerului

Nivelul poluanților atmosferici (PM10, PM2,5 , NO2) prezenți în zona urbană (media anuală), prelevați în anumite puncte (de exemplu, școli, parcuri, zone rezidențiale)

Teritoriul administrat

Emisii

Pentru toți indicatorii definiți în această bună practică de management de mediu, rezultatele ating nivelurile stabilite în orientările privind calitatea aerului publicate de Organizația Mondială a Sănătății

3.6.1

CEA MAI BUNĂ PRACTICĂ DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU POLUAREA SONORĂ

| 47. | Ponderea măsurărilor nivelului de zgomot care depășesc valorile limită locale |
| --- | --- |

47.

Ponderea măsurărilor nivelului de zgomot care depășesc valorile limită locale

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de combatere a poluării sonore

Numărul de măsurări ale nivelurilor de zgomot care depășesc valorile-limită locale, împărțit la numărul total de măsurări ale nivelurilor de zgomot

Teritoriul administrat

—

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.7.1

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU ALIMENTAREA CU APĂ

| 48. | Rata de penetrare a contorizării apei |
| --- | --- |

48.

Rata de penetrare a contorizării apei

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de alimentare cu apă potabilă

Numărul consumatorilor cu contoare individuale (la nivel de utilizator individual) împărțit la numărul total de consumatori

Teritoriul administrat

Apă

Rata de penetrare a contoarelor de apă la nivelul gospodăriilor sau al utilizatorilor finali este de cel puțin 99 %

Cea mai bună practică de management de mediu 3.9.1

| 49. | Ponderea contoarelor de apă inteligente |
| --- | --- |

49.

Ponderea contoarelor de apă inteligente

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de alimentare cu apă potabilă

Numărul consumatorilor cu contoare de apă inteligente împărțit la numărul total al consumatorilor cu contoare de apă

Teritoriul administrat

Apă

În zonele cu deficit de apă (cel puțin o parte din an), contoarele de apă de la nivelul gospodăriilor/utilizatorilor finali sunt contoare inteligente

Toate clădirile noi sunt dotate cu contoare de apă (contoare inteligente în zonele cu deficit de apă)

Cea mai bună practică de management de mediu 3.9.1

| 50. | Indicele de pierderi în infrastructura de alimentare cu apă (ILI) |
| --- | --- |

50.

Indicele de pierderi în infrastructura de alimentare cu apă (ILI)

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de alimentare cu apă potabilă

ILI se calculează împărțind pierderile reale anuale curente (CARL) la pierderile reale anuale inevitabile (UARL)

Teritoriul administrat

Apă

Indicele de pierderi în infrastructură este mai mic de 1,5

Cea mai bună practică de management de mediu 3.9.2

CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU GESTIONAREA APELOR UZATE

| 51. | Eficiența eliminării poluanților apei |
| --- | --- |

51.

Eficiența eliminării poluanților apei

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Eficiența eliminării pentru fiecare poluant al apei (CCO, CBO5, amoniac, azot total și fosfor total) se calculează scăzând concentrația finală a fiecărui poluant din concentrația inițială și împărțind rezultatul la concentrația inițială a poluantului apei

Instalația de epurare a apelor uzate

Apă

Se obțin următoarele eficiențe ale eliminării: cel puțin 98 % pentru CBO5, cel puțin 90 % pentru CCO, cel puțin 90 % pentru amoniac, cel puțin 80 % pentru compușii de azot organic total și cel puțin 90 % pentru fosforul total

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.1

| 52. | Consumul de electricitate pentru epurarea apelor uzate |
| --- | --- |

52.

Consumul de electricitate pentru epurarea apelor uzate

kWh/echivalent-locuitor/an

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Consumul anual total de electricitate pentru epurarea apelor uzate împărțit la numărul de echivalent-locuitor pentru care este concepută/funcționează instalația de epurare a apelor uzate

Instalația de epurare a apelor uzate

Apă

Consumul de electricitate al instalației de epurare a apelor uzate este:

| — | mai mic de 18 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mari de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni de peste 10 000 EL) |
| --- | --- |

—

mai mic de 18 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mari de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni de peste 10 000 EL)

| — | mai mic de 25 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mici de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni mai mici de 10 000 EL) |
| --- | --- |

—

mai mic de 25 kWh/echivalent-locuitor/an pentru instalațiile municipale mici de epurare a apelor uzate (cu dimensiuni mai mici de 10 000 EL)

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.1

| 53. | Eficiența eliminării micropoluanților |
| --- | --- |

53.

Eficiența eliminării micropoluanților

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Eficiența eliminării se calculează scăzând concentrația finală a micropoluanților din concentrația inițială și împărțind rezultatul la concentrația inițială

Instalația de epurare a apelor uzate

Apă

Eficiența medie a eliminării micropoluanților este mai mare de 80 %

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.2

| 54. | Ponderea debitului de ape uzate care este supus tratării terțiare pentru eliminarea micropoluanților |
| --- | --- |

54.

Ponderea debitului de ape uzate care este supus tratării terțiare pentru eliminarea micropoluanților

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Debitul anual de ape uzate care este supus tratării terțiare pentru eliminarea micropoluanților, împărțit la debitul anual total de ape uzate

Instalația de epurare a apelor uzate

Apă

Micropoluanții sunt eliminați din cel puțin 90 % din debitul anual de ape uzate

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.2

| 55. | Ponderea energiei electrice și termice autogenerate în instalația de epurare a apelor uzate |
| --- | --- |

55.

Ponderea energiei electrice și termice autogenerate în instalația de epurare a apelor uzate

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Energia (electrică și termică din biogaz) generată la fața locului prin digestia anaerobă a nămolului și utilizată în instalația de epurare a apelor uzate, împărțită la cantitatea totală de energie utilizată în instalația de epurare

Instalația de epurare a apelor uzate

Apă

Energia electrică și energia termică autogenerate din biogaz asigură în proporție de 100 % consumul de energie al instalațiilor municipale de epurare a apelor uzate cu dimensiuni de peste 10 000 EL fără uscarea termică a nămolului la fața locului și în proporție de 50 % consumul instalațiilor cu uscare termică a nămolului la fața locului

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.3

| 56. | Ponderea nămolului de epurare monoincinerat |
| --- | --- |

56.

Ponderea nămolului de epurare monoincinerat

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Nămolul de epurare produs în instalația de epurare a apelor uzate care este monoincinerat, împărțit la cantitatea totală de nămol de epurare generată prin epurarea apelor uzate

Instalația de epurare a apelor uzate

Apă

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.4

| 57. | Ponderea apei recuperate |
| --- | --- |

57.

Ponderea apei recuperate

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de gestionare a apelor uzate

Cantitatea de apă recuperată produsă în urma epurării apelor uzate, împărțită la cantitatea totală de ape uzate epurate

Teritoriul administrat

Apă

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.5

| 58. | Ponderea apei pluviale reținute și infiltrate în zonele urbane |
| --- | --- |

58.

Ponderea apei pluviale reținute și infiltrate în zonele urbane

%

Administrațiile publice cu atribuții în materie de drenare urbană și amenajare a teritoriului

Procentajul anual de apă pluvială estimată care se reține și se infiltrează în sol la nivel local, raportat la totalul estimat de apă pluvială care cade în zona urbană a municipalității

Teritoriul administrat

Apă

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.10.7

CEA MAI BUNĂ PRACTICĂ DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU ACHIZIȚIILE PUBLICE VERZI

| 59. | Ponderea licitațiilor care includ criterii de mediu |
| --- | --- |

59.

Ponderea licitațiilor care includ criterii de mediu

%

Toate administrațiile publice

Numărul licitațiilor care includ criterii de mediu, împărțit la numărul total al licitațiilor (defalcat pe categorii de produse)

Nivelul organizației

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

100 % dintre licitații includ criterii de mediu care impun cel puțin nivelul de performanță stabilit în criteriile UE privind achizițiile publice verzi, în cazul produselor pentru care sunt disponibile astfel de criterii (de exemplu, hârtie de birou, agenți de curățare, mobilier)

Cea mai bună practică de management de mediu 3.11.1

CEA MAI BUNĂ PRACTICĂ DE MANAGEMENT DE MEDIU PENTRU EDUCAȚIA ECOLOGICĂ ȘI DISEMINAREA INFORMAȚIILOR

| 60. | Ponderea cetățenilor care beneficiază în mod direct sau indirect de acțiuni de educație ecologică |
| --- | --- |

60.

Ponderea cetățenilor care beneficiază în mod direct sau indirect de acțiuni de educație ecologică

%

Administrațiile publice

Ponderea cetățenilor care beneficiază în mod direct sau indirect de acțiuni de educație ecologică

Teritoriul administrat

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.12.1

---

(1)  Raportul științific și de politică este publicat pe site-ul JRC, la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf Concluziile privind cele mai bune practici de management de mediu și aplicabilitatea acestora, precum și indicatorii specifici de performanță de mediu identificați și parametrii de excelență cuprinși în prezentul document de referință sectorial se bazează pe constatările consemnate în raportul științific și de politică. Toate informațiile de bază și toate detaliile tehnice figurează în acest raport.

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului din 29 iunie 1993 privind participarea voluntară a întreprinderilor din sectorul industrial la un sistem comunitar de management de mediu și audit (JO L 168, 10.7.1993, p. 1).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 114, 24.4.2001, p. 1).

(4)  Conform secțiunii B litera (e) din anexa IV la Regulamentul EMAS, declarația de mediu trebuie să conțină „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și alți indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”. Secțiunea C din anexa IV prevede următoarele: „De asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente sectoriale de referință, în conformitate cu articolul 46.”

(5)  În „Raportul privind cele mai bune practici” publicat de JRC și disponibil online la adresa de mai jos, există o descriere detaliată a fiecărei bune practici, împreună cu orientări practice privind punerea în aplicare a acestora: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf Organizațiile sunt invitate să consulte raportul în cazul în care sunt interesate să afle mai multe despre unele dintre cele mai bune practici descrise în prezentul document de referință sectorial.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(7)  În cadrul prezentului document de referință sectorial privind EMAS, termenii „autorități locale” și „municipalități” sunt considerați sinonime și se referă la organismele publice care administrează și furnizează servicii cetățenilor la nivel local.

(8)  Provocările și oportunitățile specifice asociate diverselor bune practici de management de mediu sunt abordate fie direct în prezentul document, fie în cadrul orientărilor practice privind punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu, incluse în „Raportul privind cele mai bune practici” publicat de JRC și disponibil online la adresa: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf Organizațiile sunt invitate să consulte raportul pentru o mai bună înțelegere a celor mai bunelor practici descrise în prezentul document de referință sectorial.

(9)  Suprafața poate fi calculată luându-se în considerare suprafața utilă a clădirii – de exemplu, suprafața folosită în certificatele de performanță energetică.

(10)  Deșeurile reziduale reprezintă fracția de deșeuri care nu este trimisă spre reutilizare, reciclare, compostare sau digestie anaerobă.

(11)  Numărul de dimensiuni diferite (de exemplu, A4, A3) ale foilor de hârtie poate fi transformat într-un număr echivalent de foi A4 (de exemplu, o foaie A3 este echivalentă cu două foi A4).

(12)  În cadrul seriei de standarde de mediu ISO 14000, Organizația Internațională de Standardizare (ISO) a elaborat o subserie (ISO 14020) specifică etichetării ecologice, care cuprinde trei tipuri de sisteme de etichetare. În acest context, o etichetă ecologică de „tip I” este o etichetă bazată pe criterii multiple creată de un terț. Exemple în acest sens sunt „eticheta ecologică a UE” de la nivelul Uniunii Europene sau, la nivel național sau multilateral, „Blaue Engel”, „Eticheta ecologică austriacă” și „Nordic Swan”.

(13)  Indicele de redare a culorilor aferent unui bec arată capacitatea ochiului uman de a distinge culorile sub o astfel de lumină. În locurile în care este importantă recunoașterea corectă a culorilor este necesar un indice mare de redare a acestora.

(14)  Becurile cu o componentă albă/rece puternică pot avea efecte negative semnificative asupra faunei locale.

(15)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13) (Directiva privind performanța energetică a clădirilor) impune statelor membre stabilirea unor standarde minime de performanță energetică pentru clădiri, care să se reflecte în codurile naționale ale construcțiilor. Directiva a introdus un sistem de analiză comparativă prin care aceste cerințe privind eficiența energetică să devină, treptat, din ce în ce mai ambițioase, fiind revizuite periodic.

(16)  Directiva privind eficiența energetică a clădirilor impune ca toate clădirile noi să aibă un consum de energie foarte scăzut sau aproape egal cu zero („clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero”) până în 2020 sau până în 2018 dacă sunt ocupate și deținute de autorități publice.

(17)  Comisia Europeană testează în prezent un cadru de raportare voluntară, Level(s), pentru măsurarea performanței globale în materie de durabilitate a clădirilor pe tot parcursul ciclului lor de viață. Informații suplimentare sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/environment/eussd/buildings.htm

(18)  Rețelele albastre-verzi sunt zone naturale și seminaturale care cuprind spații verzi (și/sau albastre dacă și când sunt implicate ecosisteme acvatice), precum și alte caracteristici fizice, situate în zone terestre (inclusiv costiere) și marine.

(19)  Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008, p. 1).

(20)  Documentul de referință sectorial privind EMAS pentru sectorul gestionării deșeurilor este în prezent în curs de elaborare. Rezultatele intermediare, precum și documentul final după ce va fi adoptat sunt disponibile la adresa: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/waste_mgmt.html

(21)  Zonele cu deficit de apă sunt acelea în care resursele de apă sunt insuficiente pentru a satisface cerințele medii pe termen lung. Informații suplimentare sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/about.htm

(22)  Pierderile reale anuale curente (CARL) reprezintă cantitatea de apă care se pierde efectiv din rețeaua de distribuție (adică nu este livrată utilizatorilor finali). Pierderile reale anuale inevitabile (UARL) iau în considerare faptul că va exista întotdeauna o oarecare pierdere într-o rețea de distribuție a apei. UARL se calculează pe baza unor factori precum lungimea rețelei, numărul de branșamente și presiunea la care funcționează rețeaua.

(23)  În textul acestei bune practici de management de mediu se utilizează următoarele abrevieri: CBO5: consumul biochimic de oxigen în cinci zile; MSSSAM: materiile solide în suspensie în soluția apoasă mixtă (biomasa din sistemul cu nămol activ); CCO: consumul chimic de oxigen.

(24)  Termenul „echivalent-locuitor” sau EL, utilizat în Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40), se referă la poluarea organică generată de către locuitorii unui municipiu, oraș sau sat și de alte surse, cum ar fi populația nerezidentă și industriile agroalimentare.

(25)  COD: carbon organic dizolvat.

(26)  Nl: litru normal, adică volumul de gaz măsurat în condiții standard (presiune: 1,01325 bar; temperatură: 0 C).

(27)  Documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (best available techniques – BAT) realizate în conformitate cu Directiva privind emisiile industriale sunt disponibile la adresa: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/

(28)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

(29)  În sistemele de canalizare combinate, apele uzate și apa pluvială (rezultată în urma furtunilor sau a ploilor) sunt colectate în aceeași rețea de canalizare. În sistemele de canalizare separate, apele uzate și apa pluvială sunt colectate și trimise spre epurare sau deversare prin rețele de canalizare separate.

(30)  Pentru informații referitoare la criteriile UE privind achizițiile publice verzi și la lista completă a produselor vizate, a se vedea: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm

(31)  Pentru a nu restricționa numărul de oferte, în specificațiile tehnice se poate face referire la criteriile etichetei ecologice a UE pentru grupul respectiv de produse sau servicii; pentru verificare, se poate solicita o licență valabilă a etichetei ecologice a UE. În conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65), autoritățile contractante trebuie să accepte și alte mijloace de probă adecvate.

---

| 18.1.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 17/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 17/58

---

DECIZIA (UE) 2019/62 A COMISIEI

din 19 decembrie 2018

privind documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de automobile, elaborat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 46 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 prevede obligația Comisiei de a elabora documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice. Documentele trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, după caz, parametri de excelență și sisteme de clasificare ce identifică nivelurile de performanță de mediu. Organizațiile înregistrate sau care se pregătesc pentru înregistrare în sistemul de management de mediu și audit instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 trebuie să țină seama de documentele respective atunci când elaborează propriul sistem de management de mediu și își evaluează performanțele de mediu în declarația de mediu sau în declarația de mediu actualizată, întocmită în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 prevede obligația Comisiei de a elabora documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice. Documentele trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, după caz, parametri de excelență și sisteme de clasificare ce identifică nivelurile de performanță de mediu. Organizațiile înregistrate sau care se pregătesc pentru înregistrare în sistemul de management de mediu și audit instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 trebuie să țină seama de documentele respective atunci când elaborează propriul sistem de management de mediu și își evaluează performanțele de mediu în declarația de mediu sau în declarația de mediu actualizată, întocmită în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 a impus Comisiei să elaboreze un plan de lucru care să stabilească o listă orientativă a sectoarelor considerate prioritare pentru adoptarea de documente de referință sectoriale și intersectoriale. În Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (2), sectorul producției de automobile a fost identificat ca fiind un sector prioritar. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 a impus Comisiei să elaboreze un plan de lucru care să stabilească o listă orientativă a sectoarelor considerate prioritare pentru adoptarea de documente de referință sectoriale și intersectoriale. În Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (2), sectorul producției de automobile a fost identificat ca fiind un sector prioritar.

| (3) | Documentul de referință sectorial pentru sectorul producției de automobile ar trebui să se concentreze asupra celor mai bune practici, a indicatorilor și a parametrilor pentru producătorii de automobile, inclusiv pentru producătorii de piese și componente și pentru instalațiile de tratare a vehiculelor scoase din uz. În ceea ce privește aspectele acoperite de alte instrumente de politică ale Uniunii, cum ar fi Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) sau documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (Best Available Techniques – BAT), elaborate în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), acesta ar trebui să facă trimitere la orientările existente. În rest, documentul ar trebui să identifice, prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu pentru sector, acțiuni concrete de îmbunătățire a managementului general de mediu aplicat de întreprinderile din sector, inclusiv de îmbunătățire a aspectelor directe legate, de exemplu, de procesul de producție și a aspectelor indirecte, cum ar fi, de exemplu, gestionarea lanțului de aprovizionare, pentru a promova o economie mai circulară. |
| --- | --- |

(3)

Documentul de referință sectorial pentru sectorul producției de automobile ar trebui să se concentreze asupra celor mai bune practici, a indicatorilor și a parametrilor pentru producătorii de automobile, inclusiv pentru producătorii de piese și componente și pentru instalațiile de tratare a vehiculelor scoase din uz. În ceea ce privește aspectele acoperite de alte instrumente de politică ale Uniunii, cum ar fi Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) sau documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (Best Available Techniques – BAT), elaborate în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), acesta ar trebui să facă trimitere la orientările existente. În rest, documentul ar trebui să identifice, prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu pentru sector, acțiuni concrete de îmbunătățire a managementului general de mediu aplicat de întreprinderile din sector, inclusiv de îmbunătățire a aspectelor directe legate, de exemplu, de procesul de producție și a aspectelor indirecte, cum ar fi, de exemplu, gestionarea lanțului de aprovizionare, pentru a promova o economie mai circulară.

| (4) | Pentru a acorda organizațiilor, verificatorilor de mediu și altor entități suficient timp de pregătire pentru introducerea documentului de referință sectorial pentru sectorul producției de automobile, data aplicării prezentei decizii ar trebui fixată la 120 de zile după data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a acorda organizațiilor, verificatorilor de mediu și altor entități suficient timp de pregătire pentru introducerea documentului de referință sectorial pentru sectorul producției de automobile, data aplicării prezentei decizii ar trebui fixată la 120 de zile după data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (5) | Pentru elaborarea documentului de referință sectorial anexat la prezenta decizie, Comisia s-a consultat cu statele membre și cu alte părți interesate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Pentru elaborarea documentului de referință sectorial anexat la prezenta decizie, Comisia s-a consultat cu statele membre și cu alte părți interesate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de automobile, în sensul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, figurează în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 18 mai 2019.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  
  JO C 358, 8.12.2011, p. 2.

2

(3)  Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz (JO L 269, 21.10.2000, p. 34).

3

(4)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

4

---

ANEXĂ

1.   INTRODUCERE

Prezentul document de referință sectorial pentru sectorul producției de automobile se bazează pe un raport științific și de politică detaliat (1) („Raportul privind cele mai bune practici”) elaborat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC).

Cadrul juridic relevant

Sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) a fost introdus în 1993, în vederea participării voluntare a organizațiilor, prin Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului (2). Ulterior, EMAS a făcut obiectul a două revizuiri importante:

| — | Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3);

| — | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

Un element nou și important al ultimei revizuiri, care a intrat în vigoare la 11 ianuarie 2010, îl reprezintă articolul 46 privind elaborarea unor documente de referință sectoriale. Documentele de referință sectoriale trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoarele specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care să identifice nivelurile de performanță.

Cum trebuie înțeles și utilizat prezentul document

Sistemul de management de mediu și audit (EMAS) este un sistem dedicat participării voluntare a organizațiilor angajate în procesul de îmbunătățire continuă a performanței de mediu. În acest cadru, prezentul document de referință sectorial furnizează orientări specifice pentru sectorul producției de automobile și evidențiază o serie de opțiuni de îmbunătățire, precum și cele mai bune practici.

Documentul a fost elaborat de Comisia Europeană, pe baza contribuțiilor de la părțile interesate. Un Grup tehnic de lucru, compus din experți și părți interesate din sector și condus de JRC a discutat și ulterior a convenit asupra celor mai bune practici de management de mediu, a indicatorilor sectoriali de performanță de mediu și a parametrilor de excelență descriși în prezentul document; acești parametri au fost în special considerați reprezentativi pentru nivelurile de performanță de mediu atinse de cele mai performante organizații din sector.

Documentul de referință sectorial are scopul de a ajuta și a sprijini toate organizațiile care intenționează să-și îmbunătățească performanța de mediu, furnizând idei și surse de inspirație, precum și orientări practice și tehnice.

Acesta se adresează în primul rând organizațiilor deja înregistrate în EMAS, în al doilea rând organizațiilor care intenționează să se înregistreze în EMAS în viitor și în al treilea rând tuturor organizațiilor care doresc mai multe informații despre cele mai bune practici de management de mediu, pentru a-și putea îmbunătăți performanța de mediu. În consecință, obiectivul prezentului document este de a ajuta toate organizațiile din sectorul producției de automobile să se concentreze pe aspectele de mediu relevante, atât directe, cât și indirecte, și de a le furniza informații privind cele mai bune practici de management de mediu, precum și indicatori sectoriali de performanță de mediu adecvați pentru măsurarea performanței de mediu și parametri de excelență.

Cum ar trebui luate în considerare documentele de referință sectoriale de către organizațiile înregistrate în EMAS

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, organizațiile înregistrate în EMAS trebuie să ia în considerare documentele de referință sectoriale la două niveluri diferite:

| 1. | Atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, ținând seama de analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:
  Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când definesc și revizuiesc țintele și obiectivele de mediu în conformitate cu aspectele de mediu relevante, identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru îmbunătățirea performanței de mediu. |
| --- | --- |

1.

Atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, ținând seama de analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:

Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când definesc și revizuiesc țintele și obiectivele de mediu în conformitate cu aspectele de mediu relevante, identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru îmbunătățirea performanței de mediu.

| 2. | Atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:






  (a) | Organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii sectoriali de performanță de mediu relevanți din documentul de referință sectorial, atunci când aleg indicatorii (4) pe care urmează să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu.
  Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, organizațiile ar trebui să țină seama de indicatorii propuși în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora pentru aspectele de mediu semnificative, identificate în analiza de mediu. Se iau în considerare numai indicatorii relevanți pentru aspectele de mediu care sunt apreciate în analiza de mediu ca fiind cele mai semnificative. |
| --- | --- | --- |

2.

Atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:

(a)

Organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii sectoriali de performanță de mediu relevanți din documentul de referință sectorial, atunci când aleg indicatorii (4) pe care urmează să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu.

Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, organizațiile ar trebui să țină seama de indicatorii propuși în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora pentru aspectele de mediu semnificative, identificate în analiza de mediu. Se iau în considerare numai indicatorii relevanți pentru aspectele de mediu care sunt apreciate în analiza de mediu ca fiind cele mai semnificative.

| (b) | Atunci când raportează cu privire la performanța de mediu și la alți factori referitori la aceasta, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au ținut seama de cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă aceștia există, de parametrii de excelență. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când raportează cu privire la performanța de mediu și la alți factori referitori la aceasta, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au ținut seama de cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă aceștia există, de parametrii de excelență.

Organizațiile ar trebui să precizeze cum au fost utilizate cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator al nivelului performanței de mediu obținute de organizațiile cele mai performante) pentru a identifica măsurile și acțiunile și, eventual, pentru a stabili prioritățile pentru îmbunătățirea (în continuare) a performanței lor de mediu. Cu toate acestea, aplicarea celor mai bune practici de management de mediu sau atingerea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al EMAS lasă la latitudinea organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a aplicării celor mai bune practici din punctul de vedere al costurilor și al beneficiilor.

La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, organizația ar trebui să evalueze relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență în raport cu aspectele de mediu semnificative, identificate în analiza de mediu, luând în considerare și aspectele tehnice și financiare.

Elementele documentelor de referință sectoriale (indicatorii, cele mai bune practici de management de mediu sau parametrii de excelență) care nu sunt considerate relevante în raport cu aspectele de mediu semnificative, identificate în analiza de mediu, nu ar trebui raportate sau descrise în declarația de mediu.

Participarea la EMAS este un proces continuu. De fiecare dată când intenționează să își îmbunătățească (și când analizează) performanța de mediu, organizația trebuie să consulte documentul de referință sectorial pe teme specifice, pentru a stabili aspectele care trebuie abordate în continuare, în mod treptat.

Verificatorii de mediu EMAS verifică măsura și modul în care organizația a ținut seama de documentul de referință sectorial atunci când a elaborat declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009].

Atunci când efectuează un audit, verificatorii de mediu acreditați au nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care au fost selectate și luate în considerare elementele relevante ale documentului de referință sectorial, având în vedere analiza de mediu. Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat ca ghid pentru a identifica indicatorii și măsurile voluntare corespunzătoare, pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.

Având în vedere caracterul voluntar al EMAS și al documentului de referință sectorial, organizațiilor nu ar trebui să li se impună sarcini disproporționate în legătură cu furnizarea unor astfel de dovezi. Mai precis, verificatorii nu vor solicita o justificare individuală pentru fiecare bună practică, fiecare indicator sectorial de performanță de mediu și fiecare parametru de excelență menționat în documentul de referință sectorial, dar pe care organizația nu l-a considerat relevant ținând seama de analiza sa de mediu. Cu toate acestea, verificatorii pot sugera organizației elemente suplimentare relevante de care aceasta să țină seama în viitor, ca o dovadă în plus a angajamentului său de a-și îmbunătăți permanent performanța de mediu.

Structura documentului de referință sectorial

Prezentul document are cinci secțiuni. Secțiunea 1 precizează cadrul juridic al EMAS și descrie modul de utilizare a prezentului document de referință sectorial, în timp ce secțiunea 2 definește domeniul de aplicare al acestuia. Secțiunile 3 și 4 descriu, pe scurt, mai multe bune practici de management de mediu (BEMP) (5), precizând aplicabilitatea acestora în sectorul producției de automobile și, respectiv, în subsectorul vehiculelor scoase din uz (VSU.) Dacă pentru o bună practică de management de mediu se pot formula indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență specifici, aceștia sunt menționați, de asemenea. Cu toate acestea, nu a fost posibilă definirea de parametri de excelență pentru toate bunele practici de management de mediu, fie din cauza disponibilității limitate a datelor, fie din cauza diferențelor considerabile dintre condițiile specifice fiecărei întreprinderi și/sau uzine (diversitatea proceselor de producție din fiecare unitate de producție, nivelul de integrare verticală etc.), care fac ca definirea unui parametru de excelență să nu fie relevantă. Chiar dacă sunt indicați parametri de excelență, aceștia nu constituie obiective de realizat pentru toate întreprinderile, nici indicatori pentru compararea performanțelor de mediu ale întreprinderilor din sector, ci o măsură a modului în care aceste întreprinderi pot fi ajutate să-și evalueze progresele și pot fi motivate să realizeze în continuare îmbunătățiri. Unii indicatori și parametri sunt relevanți pentru mai multe bune practici de management de mediu și, prin urmare, se repetă ori de câte ori este cazul. În sfârșit, secțiunea 5 prezintă un tabel cuprinzător, care conține o selecție a celor mai relevanți indicatori de performanță de mediu, explicațiile asociate și parametrii de excelență aferenți.

2.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul document de referință abordează performanța de mediu a sectorului producției de mașini, precum și unele aspecte privind sectorul gestionării vehiculelor scoase din uz. Grupul-țintă al acestui document sunt societățile care aparțin de sectorul fabricării de automobile în conformitate cu următoarele coduri NACE [și în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (6)]:

| — | NACE 29.1 Fabricarea autovehiculelor |
| --- | --- |

—

NACE 29.1 Fabricarea autovehiculelor

| — | NACE 29.2 Fabricarea caroseriilor pentru autovehicule |
| --- | --- |

—

NACE 29.2 Fabricarea caroseriilor pentru autovehicule

| — | NACE 29.3 Fabricarea pieselor și accesoriilor pentru autovehicule |
| --- | --- |

—

NACE 29.3 Fabricarea pieselor și accesoriilor pentru autovehicule

| — | NACE 38.31 Demontarea epavelor |
| --- | --- |

—

NACE 38.31 Demontarea epavelor

Pe lângă cele de mai sus, în ceea ce privește gestionarea VSU, pot fi luate în considerare două activități suplimentare, care reprezintă subseturi ale unor domenii mai extinse: Recuperarea materialelor selectate (NACE 38.32, inclusiv mărunțirea VSU) și vânzarea cu ridicata de deșeuri și resturi (NACE 46.77, inclusiv demontarea VSU pentru obținerea și revânzarea de părți utilizabile).

Prezentul document de referință cuprinde acțiuni pe care fabricanții de autovehicule și de părți și componente pentru autovehicule le pot pune în aplicare, avânde are drept rezultat îmbunătățiri ale performanței de mediu în ceea ce privește întregul lanț valoric al industriei autovehiculelor, astfel cum este prezentat în figura 1. În această figură, sunt evidențiate principalele sectoare avute în vedere în domeniul de aplicare a prezentului document.

Figura 1

Prezentare generală a activităților din lanțul valoric al sectorului producției de automobile

Image 1

În domeniul de aplicare a activităților de producție de automobile, sunt cuprinse multe dintre etapele procesului, inclusiv: atelierul de presaj, producția de caroserie brută, vopsitul, fabricarea de componente și de subansambluri, fabricarea de grupuri motopropulsoare și de șasiuri, preasamblarea și finisarea, precum și asamblarea finală. În prezentul document, cele mai bune practici de management de mediu au fost elaborate astfel încât să aibă o aplicabilitate cât mai largă pentru diverse tipuri de uzine. Cu toate acestea, având în vedere variațiile ample în ceea ce privește integrarea verticală a activităților menționate anterior în cadrul aceleiași uzine, evaluarea și compararea directă a performanței de mediu între uzine este dificilă; prin urmare, aplicabilitatea și relevanța celor mai bune practici (precum și indicatorii și criteriile de referință) vor trebui să fie evaluate ținându-se seama de caracteristicile fiecărei instalații.

Tabelul următor (tabelul 1) prezintă cele mai importante aspecte de mediu directe și indirecte pentru sectorul producției de automobile, indicând care dintre acestea sunt incluse în domeniul de aplicare a prezentului document de referință. În plus, tabelul 1 prezintă principalele presiuni asupra mediului legate de aspectele de mediu cele mai relevante, precum și modul în care acestea sunt abordate în prezentul document: acestea sunt abordate fie prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu descrise în secțiunile 3 și 4, fie printr-o trimitere la alte documente de referință disponibile, cum ar fi documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT (7), la care se face trimitere aici utilizându-se codul lor).

Tabelul 1

Cele mai semnificative aspecte și presiuni de mediu pentru sectorul producției de automobile și modul în care acestea sunt abordate în prezentul document de referință

| Principalul aspect de mediu | Presiunea asupra mediului
  aferentă | Cele mai bune practici de management de mediu |
| --- | --- | --- |
| Energie/schimbări climatice | Resurse/deșeuri | Apă | Emisii | Biodiversitate |
| Gestionarea lanțului de aprovizionare | | | | | | Cele mai bune practici de management de mediu privind gestionarea lanțului de aprovizionare (secțiunea 3.6) |
| Inginerie și proiectare | | | | | | Cea mai bună practică de management de mediu privind proiectarea pentru durabilitate (secțiunea 3.6.3)


  Cea mai bună practică de management de mediu privind refabricarea componentelor (secțiunea 3.7.1) |
| Etapa de fabricare și asamblare | |
| Atelierul de presaj | | | | | | Trimitere la cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul de fabricare a produselor metalice (8)


  Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Caroseria brută | | | | | | Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Atelierul de vopsit | | | | | | Trimitere la cele mai bune tehnici disponibile (BAT) din documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) pentru STS, STM |
| Fabricarea de șasie și de grupuri motopropulsoare | | | | | | Trimitere la cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul de fabricare a produselor metalice

  Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Fabricarea altor componente | | | | | | Trimitere la BAT din BREF pentru FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT etc.
  Trimitere la cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul producției de EEE (9) |
| Linii de asamblare | | | | | | Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Infrastructura uzinei | | | | | | Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
| Faza de funcționare | În afara domeniului de aplicare, a se vedea figura 1 |
| Etapa vehiculelor scoase din uz (VSU) | |
| Depoluare | | | | | | Trimitere la Directiva 2000/53/CE și Directiva 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10)


  Cea mai bună practică de management de mediu privind punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat (secțiunea 3.1.1)


  Cea mai bună practică de management de mediu privind depoluarea sporită a vehiculelor (secțiunea 4.2.1) |
| Recuperare și reutilizare | | | | | | Directivele 2000/53/CE și 2006/66/CE (a se vedea trimiterile de mai sus)

  Cea mai bună practică de management de mediu privind punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat (secțiunea 3.1.1)


  Cea mai bună practică de management de mediu privind rețelele de preluare a materialelor și componentelor (secțiunea 4.1.1) |
| Demontarea și reciclarea componentelor | | | | | | Directivele 2000/53/CE și 2006/66/CE (a se vedea trimiterile de mai sus)

  Cea mai bună practică de management de mediu privind punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat (secțiunea 3.1.1)


  Cea mai bună practică de management de mediu privind materialele plastice și părțile din compozit (secțiunea 4.2.2) |
| Tratament după mărunțire | | | | | | În afara domeniului de aplicare (trimitere la BAT din BREF pentru WT), a se vedea figura 1 |

Principalul aspect de mediu

Presiunea asupra mediului

aferentă

Cele mai bune practici de management de mediu

Energie/schimbări climatice

Resurse/deșeuri

Apă

Emisii

Biodiversitate

Gestionarea lanțului de aprovizionare

Cele mai bune practici de management de mediu privind gestionarea lanțului de aprovizionare (secțiunea 3.6)

Inginerie și proiectare

Cea mai bună practică de management de mediu privind proiectarea pentru durabilitate (secțiunea 3.6.3)

Cea mai bună practică de management de mediu privind refabricarea componentelor (secțiunea 3.7.1)

Etapa de fabricare și asamblare

Atelierul de presaj

Trimitere la cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul de fabricare a produselor metalice (8)

Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Caroseria brută

Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Atelierul de vopsit

Trimitere la cele mai bune tehnici disponibile (BAT) din documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) pentru STS, STM

Fabricarea de șasie și de grupuri motopropulsoare

Trimitere la cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul de fabricare a produselor metalice

Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Fabricarea altor componente

Trimitere la BAT din BREF pentru FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT etc.

Trimitere la cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul producției de EEE (9)

Linii de asamblare

Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Infrastructura uzinei

Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu, gestionarea energiei, a deșeurilor, a apei și a biodiversității (secțiunile 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)

Faza de funcționare

În afara domeniului de aplicare, a se vedea figura 1

Etapa vehiculelor scoase din uz (VSU)

Depoluare

Trimitere la Directiva 2000/53/CE și Directiva 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10)

Cea mai bună practică de management de mediu privind punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat (secțiunea 3.1.1)

Cea mai bună practică de management de mediu privind depoluarea sporită a vehiculelor (secțiunea 4.2.1)

Recuperare și reutilizare

Directivele 2000/53/CE și 2006/66/CE (a se vedea trimiterile de mai sus)

Cea mai bună practică de management de mediu privind punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat (secțiunea 3.1.1)

Cea mai bună practică de management de mediu privind rețelele de preluare a materialelor și componentelor (secțiunea 4.1.1)

Demontarea și reciclarea componentelor

Directivele 2000/53/CE și 2006/66/CE (a se vedea trimiterile de mai sus)

Cea mai bună practică de management de mediu privind punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat (secțiunea 3.1.1)

Cea mai bună practică de management de mediu privind materialele plastice și părțile din compozit (secțiunea 4.2.2)

Tratament după mărunțire

În afara domeniului de aplicare (trimitere la BAT din BREF pentru WT), a se vedea figura 1

Aspectele de mediu prezentate în tabelul 1 au fost selectate ca fiind cele mai relevante în sector. Cu toate acestea, aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de către anumite întreprinderi trebuie să fie evaluate de la caz la caz.

În plus, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu rămâne un proces voluntar, care trebuie să fie adaptat la situația specifică a fiecărei organizații. Prin urmare, este important ca părțile interesate să stabilească prioritățile în ceea ce privește cele mai bune practici de management de mediu care sunt cele mai susceptibile de a fi utile pentru acestea. Tabelul următor ilustrează părțile interesate specifice vizate de prezentul document și care sunt cele mai susceptibile să considere cele mai bune practici de management de mediu din fiecare secțiune ca fiind relevante:

Tabelul 2

Principalele părți interesate pentru fiecare grup de cele mai bune practici de management de mediu [X = obiectiv principal, (x) = potențial relevant de asemenea]

| | Domeniu | Aspect-cheie | Părți interesate |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM (Producătorii de echipamente originale) (11) | Furnizori de nivel 1 | Nivelul 2 și alți furnizori | Producătorii care se ocupă de refabricare | ATF (12) | Instalații de tocare și mărunțire a vehiculelor scoase din uz |
| PRODUCȚIE | PRODUCȚIE TRANSVERSALĂ | Managementul de mediu | X | X | X | X | X | (x) |
| Gestionarea energiei | X | X | X | X | X | (x) |
| Gestionarea deșeurilor | X | X | X | X | X | (x) |
| Gestionarea apei | X | X | X | X | X | (x) |
| Biodiversitate | X | X | X | X | X | (x) |
| LANȚ DE APROVIZIONARE, PROIECTARE ȘI REFABRICARE | Gestionarea lanțului de aprovizionare, logistică și proiectare | X | X | X | | | |
| Refabricare | (x) | | | X | | |
| TRATAREA VEHICULELOR SCOASE DIN UZ | Logistică VSU | Colectare | | | | (x) | X | |
| Tratarea VSU | | | | | | X | (x) |

Domeniu

Aspect-cheie

Părți interesate

OEM (Producătorii de echipamente originale) (11)

Furnizori de nivel 1

Nivelul 2 și alți furnizori

Producătorii care se ocupă de refabricare

ATF (12)

Instalații de tocare și mărunțire a vehiculelor scoase din uz

PRODUCȚIE

PRODUCȚIE TRANSVERSALĂ

Managementul de mediu

X

X

X

X

X

(x)

Gestionarea energiei

X

X

X

X

X

(x)

Gestionarea deșeurilor

X

X

X

X

X

(x)

Gestionarea apei

X

X

X

X

X

(x)

Biodiversitate

X

X

X

X

X

(x)

LANȚ DE APROVIZIONARE, PROIECTARE ȘI REFABRICARE

Gestionarea lanțului de aprovizionare, logistică și proiectare

X

X

X

Refabricare

(x)

X

TRATAREA VEHICULELOR SCOASE DIN UZ

Logistică VSU

Colectare

(x)

X

Tratarea VSU

X

(x)

3.   CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII SECTORIALI DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL PRODUCȚIEI DE AUTOMOBILE

3.1.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru managementul de mediu

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente și este relevantă la scară largă pentru instalațiile autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz.

3.1.1.   Punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu avansat

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare un sistem de management de mediu avansat (EMS) în toate amplasamentele din cadrul societății. Acest lucru permite monitorizarea și îmbunătățirea continuă în ceea ce privește cele mai semnificative aspecte de mediu.

Un sistem de management de mediu este un instrument voluntar care sprijină organizațiile să elaboreze, să pună în aplicare, să revizuiască și să monitorizeze o politică de mediu și să își îmbunătățească performanța de mediu. Pot fi puse în aplicare sisteme avansate în conformitate cu ISO 14001-2015 sau, de preferință, EMAS, care sunt sisteme recunoscute la nivel internațional și certificate sau verificate de o parte terță, și care se axează pe îmbunătățirea continuă și evaluarea comparativă a performanței de mediu a organizației.

Aplicabilitatea

Un sistem de management de mediu este adecvat, de regulă, pentru toate organizațiile și amplasamentele. Domeniul de aplicare și natura sistemului de management de mediu pot varia în funcție de amploarea și complexitatea organizației și a proceselor sale, precum și în funcție de impacturile specifice asupra mediului implicate. În unele cazuri, este posibil ca aspecte legate de gestionarea apei, biodiversitate sau de contaminarea terenului să nu fie cuprinse sau monitorizate în sistemele de management de mediu puse în aplicare de întreprinderi din sectorul autovehiculelor; prezentul document de referință (secțiunile 3.2, 3.3, 3.4 și 3.5) poate oferi orientări utile cu privire la aceste aspecte.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Amplasamente cu un sistem de management de mediu avansat (% de instalații/operațiuni) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Amplasamente cu un sistem de management de mediu avansat (% de instalații/operațiuni)

| (i2) | Numărul de indicatori de performanță de mediu care sunt utilizați în general în întreaga organizație și/sau care sunt raportați în declarațiile de mediu; |
| --- | --- |

(i2)

Numărul de indicatori de performanță de mediu care sunt utilizați în general în întreaga organizație și/sau care sunt raportați în declarațiile de mediu;

| (i3) | Utilizarea de parametri interni sau externi pentru a stimula performanța de mediu (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i3)

Utilizarea de parametri interni sau externi pentru a stimula performanța de mediu (Da/Nu)

| (b1) | Un sistem de management de mediu avansat este pus în aplicare în toate unitățile de producție la nivel mondial |
| --- | --- |

(b1)

Un sistem de management de mediu avansat este pus în aplicare în toate unitățile de producție la nivel mondial

3.2.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea energiei

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente. Principiile de bază sunt relevante, de asemenea, la scară largă pentru instalațiile autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz.

3.2.1.   Punerea în aplicare a unor sisteme de monitorizare detaliată și gestionare a energiei

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare, pe amplasamentele de producție, monitorizarea detaliată a energiei la nivel de proces, împreună cu un sistem de gestionare a energiei care este certificat sau verificat de o parte terță, pentru a optimiza consumul de energie.

Cele mai bune practici în planurile de gestionare energetică includ următoarele aspecte, care sunt formalizate în conformitate cu un sistem de gestionare care necesită îmbunătățiri organizatorice, cum ar fi un sistem certificat ISO 50001 sau integrat în EMAS:

| — | stabilirea unei politici, a unei strategii și a unui plan de acțiune în domeniul energiei; |
| --- | --- |

—

stabilirea unei politici, a unei strategii și a unui plan de acțiune în domeniul energiei;

| — | obținerea unui angajament activ din partea conducerii de rang superior; |
| --- | --- |

—

obținerea unui angajament activ din partea conducerii de rang superior;

| — | măsurarea și monitorizarea performanței; |
| --- | --- |

—

măsurarea și monitorizarea performanței;

| — | instruirea personalului; |
| --- | --- |

—

instruirea personalului;

| — | comunicarea; |
| --- | --- |

—

comunicarea;

| — | îmbunătățirea continuă; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea continuă;

| — | investiții. |
| --- | --- |

—

investiții.

Aplicabilitatea

Un sistem de gestionare a energiei certificat ISO 50001 sau integrat în EMAS este aplicabil în cazul oricărei uzine sau amplasament.

Introducerea de sisteme detaliate de monitorizare și gestionare a energiei, deși nu este esențială din punct de vedere sistematic, poate fi benefică pentru orice instalație și ar trebui să fie luată în considerare la nivelul adecvat pentru a promova luarea de măsuri.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i4) | Numărul de instalații cu sisteme detaliate de monitorizare a energiei (# sau % de instalații/operațiuni) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i4)

Numărul de instalații cu sisteme detaliate de monitorizare a energiei (# sau % de instalații/operațiuni)

| (i5) | Numărul de instalații cu un sistem de gestionare a energiei certificat ISO 50001 sau integrat în EMAS (# sau % de instalații/operațiuni) |
| --- | --- |

(i5)

Numărul de instalații cu un sistem de gestionare a energiei certificat ISO 50001 sau integrat în EMAS (# sau % de instalații/operațiuni)

| (b2) | Sunt puse în aplicare planuri specifice de gestionare a energiei pentru toate amplasamentele (la nivel de organizație) |
| --- | --- |

(b2)

Sunt puse în aplicare planuri specifice de gestionare a energiei pentru toate amplasamentele (la nivel de organizație)

| (b3) | Monitorizarea detaliată pentru fiecare proces este pusă în aplicare la fața locului (la nivel de amplasament) |
| --- | --- |

(b3)

Monitorizarea detaliată pentru fiecare proces este pusă în aplicare la fața locului (la nivel de amplasament)

| (b4) | Uzina pune în aplicare controale de gestionare a energiei, cum ar fi oprirea consumului de energie în unele zone ale uzinei atunci când acestea nu se află în proces de producție, în cazul amplasamentelor cu monitorizare detaliată (la nivel de amplasament) |
| --- | --- |

(b4)

Uzina pune în aplicare controale de gestionare a energiei, cum ar fi oprirea consumului de energie în unele zone ale uzinei atunci când acestea nu se află în proces de producție, în cazul amplasamentelor cu monitorizare detaliată (la nivel de amplasament)

3.2.2.   Creșterea eficienței proceselor consumatoare de energie

Cea mai bună practică de management de mediu este de a garanta că sunt menținute niveluri ridicate de eficiență energetică, prin efectuarea de evaluări periodice ale proceselor consumatoare de energie și prin identificarea opțiunilor pentru îmbunătățirea controalelor, a gestionării, a reparațiilor și/sau înlocuirii echipamentelor.

Principiile majore care pot fi urmate pentru a crește eficiența energetică în instalații sunt:

| — | efectuarea de evaluări ale performanței energetice; |
| --- | --- |

—

efectuarea de evaluări ale performanței energetice;

| — | automatizarea și calendarul pentru reducerea sarcinii de bază; |
| --- | --- |

—

automatizarea și calendarul pentru reducerea sarcinii de bază;

| — | zonarea; |
| --- | --- |

—

zonarea;

| — | controale pentru detectarea scurgerilor și pierderilor; |
| --- | --- |

—

controale pentru detectarea scurgerilor și pierderilor;

| — | instalarea de izolații pe țevi și echipament; |
| --- | --- |

—

instalarea de izolații pe țevi și echipament;

| — | căutarea de oportunități pentru a instala sisteme de recuperare a căldurii, precum schimbătoarele de căldură; |
| --- | --- |

—

căutarea de oportunități pentru a instala sisteme de recuperare a căldurii, precum schimbătoarele de căldură;

| — | instituirea de sisteme de cogenerare [producere combinată de energie termică și electrică (CHP)]; |
| --- | --- |

—

instituirea de sisteme de cogenerare [producere combinată de energie termică și electrică (CHP)];

| — | reabilitarea; |
| --- | --- |

—

reabilitarea;

| — | schimbarea sau combinarea surselor de energie. |
| --- | --- |

—

schimbarea sau combinarea surselor de energie.

Aplicabilitatea

Tehnicile menționate în cea mai bună practică de management de mediu descrisă mai sus se aplică, în principiu, atât pentru uzinele noi, cât și pentru cele existente. Cu toate acestea, potențialul de optimizare este, de regulă, mai mare în cazul instalațiilor existente care s-au dezvoltat organic de-a lungul anilor pentru a răspunde constrângerilor de producție în continuă schimbare, caz în care sinergiile și raționalizările pot furniza rezultate mai evidente.

Nu toate uzinele vor fi capabile să pună în aplicare cogenerarea (CHP): în uzinele cu proces termic scăzut sau cu puține cerințe în materie de căldură, cogenerarea nu va fi o strategie rentabilă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (I6) | Punerea în aplicare a unor revizuiri periodice ale sistemelor, automatizarea, repararea, întreținerea și modernizările (% din amplasamente) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(I6)

Punerea în aplicare a unor revizuiri periodice ale sistemelor, automatizarea, repararea, întreținerea și modernizările (% din amplasamente)

| (i7) | Consumul global de energie (kWh) per unitate funcțională (13) |
| --- | --- |

(i7)

Consumul global de energie (kWh) per unitate funcțională (13)

—

3.2.3.   Utilizarea energiei alternative și din surse regenerabile

Cea mai bună practică de management de mediu este de a utiliza energie din surse regenerabile, produsă la fața locului sau în afara amplasamentului, pentru a asigura nevoia de energie a unei instalații de fabricație de automobile.

După eforturile depuse pentru reducerea consumului energetic cât mai mult posibil (a se vedea secțiunea 3.2.2), printre sursele de energie din surse regenerabile sau alternative care pot fi luate în considerare se numără:

| — | surse locale regenerabile de energie, de exemplu energia termică solară, panourile solare fotovoltaice, energia eoliană, geotermală, pe bază de biomasă sau generarea de energie hidroelectrică; |
| --- | --- |

—

surse locale regenerabile de energie, de exemplu energia termică solară, panourile solare fotovoltaice, energia eoliană, geotermală, pe bază de biomasă sau generarea de energie hidroelectrică;

| — | surse alternative la fața locului (potențial cu emisii scăzute de dioxid de carbon), cum ar fi sursele combinate de energie electrică și energie termică (CHP) sau trigenerare; |
| --- | --- |

—

surse alternative la fața locului (potențial cu emisii scăzute de dioxid de carbon), cum ar fi sursele combinate de energie electrică și energie termică (CHP) sau trigenerare;

| — | achiziționarea de energie din surse regenerabile din afara amplasamentului, fie direct, fie prin intermediul serviciilor publice majore de utilități. |
| --- | --- |

—

achiziționarea de energie din surse regenerabile din afara amplasamentului, fie direct, fie prin intermediul serviciilor publice majore de utilități.

Aplicabilitatea

Șansele de reușită, costurile și tehnologiile necesare vor varia semnificativ în funcție de resursele regenerabile locale. Fezabilitatea în ceea ce privește generarea de energie din surse regenerabile la fața locului variază foarte mult în funcție de factori specifici zonei generale și amplasamentului în sine, cum ar fi clima, relieful și solul, umbrirea și expunerea, precum și spațiul disponibil. Autorizațiile de urbanism pot constitui, de asemenea, un obstacol administrativ specific în ceea ce privește competența jurisdicțională.

Achiziția de energie din afara amplasamentului este aplicabilă la nivel general, fie prin crearea de parteneriate cu producătorii de energie (de exemplu, la scară locală), fie pur și simplu prin selectarea unei opțiuni de energie din surse regenerabile de la o companie de utilități, opțiune care face parte din ce în ce mai des din ofertă obișnuită în majoritatea statelor membre.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i8) | Procentul locurilor de producție evaluate în ceea ce privește potențialul și posibilitățile de utilizare a surselor regenerabile de energie (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i8)

Procentul locurilor de producție evaluate în ceea ce privește potențialul și posibilitățile de utilizare a surselor regenerabile de energie (%)

| (i9) | Ponderea consumului de energie pe amplasament realizat prin utilizarea de surse regenerabile (%) |
| --- | --- |

(i9)

Ponderea consumului de energie pe amplasament realizat prin utilizarea de surse regenerabile (%)

| (i10) | Consumul de energie provenită din combustibili fosili (MWh sau TJ) pe unitate funcțională |
| --- | --- |

(i10)

Consumul de energie provenită din combustibili fosili (MWh sau TJ) pe unitate funcțională

| (b5) | Toate locurile de producție sunt evaluate în ceea ce privește potențialul de utilizare a surselor regenerabile de energie |
| --- | --- |

(b5)

Toate locurile de producție sunt evaluate în ceea ce privește potențialul de utilizare a surselor regenerabile de energie

| (b6) | Consumul de energie este raportat, declarându-se ponderea de energie fosilă și nonfosilă |
| --- | --- |

(b6)

Consumul de energie este raportat, declarându-se ponderea de energie fosilă și nonfosilă

| (b7) | Este instituită o politică pentru a stimula o creștere a utilizării energiei din surse regenerabile |
| --- | --- |

(b7)

Este instituită o politică pentru a stimula o creștere a utilizării energiei din surse regenerabile

3.2.4.   Optimizarea iluminării în uzinele de automobile

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce consumul de energie pentru iluminat printr-o combinație de proiectare optimă, amplasare și utilizare de tehnologii de iluminat eficiente și de strategii de gestionare pe zone.

O abordare integrată în vederea optimizării eficienței energetice pentru iluminat trebuie să ia în considerare următoarele elemente:

| — | proiectarea spațiului: ori de câte ori este posibil, utilizându-se lumina zilei în combinație cu lumina artificială; |
| --- | --- |

—

proiectarea spațiului: ori de câte ori este posibil, utilizându-se lumina zilei în combinație cu lumina artificială;

| — | optimizarea poziționării și a distribuției corpurilor de iluminat: înălțimea și spațiul dintre corpurile de iluminat, în limitele constrângerilor în materie de întreținere, curățenie, posibilitate de reparare și costuri; |
| --- | --- |

—

optimizarea poziționării și a distribuției corpurilor de iluminat: înălțimea și spațiul dintre corpurile de iluminat, în limitele constrângerilor în materie de întreținere, curățenie, posibilitate de reparare și costuri;

| — | creșterea eficienței dispozitivelor de iluminat: alegerea soluțiilor tehnice eficiente (la nivel de sistem) care să ofere suficientă luminozitate pentru lucrul în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

—

creșterea eficienței dispozitivelor de iluminat: alegerea soluțiilor tehnice eficiente (la nivel de sistem) care să ofere suficientă luminozitate pentru lucrul în condiții de siguranță;

| — | gestionarea iluminatului pe „zone”: iluminatul este pornit sau oprit în conformitate cu cerințele și cu prezența. |
| --- | --- |

—

gestionarea iluminatului pe „zone”: iluminatul este pornit sau oprit în conformitate cu cerințele și cu prezența.

Combinarea măsurilor de mai sus poate fi modalitatea cea mai eficace și mai cuprinzătoare de a reduce consumul de energie pentru iluminat.

Aplicabilitatea

Cea mai bună practică de management de mediu descrisă mai sus este aplicabilă la scară generală, deși diferite tehnologii de iluminat au domenii de aplicare și limitări diferite, care pot face ca unele dintre acestea să nu fie adecvate pentru anumite medii de lucru.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i11) | Punerea în aplicare a poziționării îmbunătățite, a iluminatului eficient din punct de vedere energetic (% din suprafețele de iluminare din cadrul perimetrului unui amplasament, % din totalul amplasamentelor) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i11)

Punerea în aplicare a poziționării îmbunătățite, a iluminatului eficient din punct de vedere energetic (% din suprafețele de iluminare din cadrul perimetrului unui amplasament, % din totalul amplasamentelor)

| (i12) | Punerea în aplicare a strategiilor pe zone pentru iluminat (% din suprafețele de iluminare din cadrul perimetrului unui amplasament, % din totalul amplasamentelor) |
| --- | --- |

(i12)

Punerea în aplicare a strategiilor pe zone pentru iluminat (% din suprafețele de iluminare din cadrul perimetrului unui amplasament, % din totalul amplasamentelor)

| (i13) | Consumul de energie al echipamentelor de iluminat (14) (kWh/an pentru o uzină) |
| --- | --- |

(i13)

Consumul de energie al echipamentelor de iluminat (14) (kWh/an pentru o uzină)

| (i14) | Eficiența medie a corpurilor de iluminat în întreaga uzină (lm/W) |
| --- | --- |

(i14)

Eficiența medie a corpurilor de iluminat în întreaga uzină (lm/W)

| (b8) | Soluțiile de iluminat cele mai eficiente din punct de vedere energetic, adecvate pentru cerințele specifice de la locul de muncă, sunt puse în aplicare la toate amplasamentele |
| --- | --- |

(b8)

Soluțiile de iluminat cele mai eficiente din punct de vedere energetic, adecvate pentru cerințele specifice de la locul de muncă, sunt puse în aplicare la toate amplasamentele

| (b9) | Sunt introduse scheme de zonare în toate amplasamentele |
| --- | --- |

(b9)

Sunt introduse scheme de zonare în toate amplasamentele

3.2.5.   Utilizarea rațională și eficientă a aerului comprimat

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce consumul de energie prin identificarea și evaluarea utilizării de aer comprimat, prin optimizarea sistemelor de aer comprimat și eliminarea scurgerilor, printr-o mai bună corelare a cererii și ofertei de aer, prin creșterea eficienței energetice a compresoarelor și prin punerea în aplicare a recuperării căldurii reziduale.

Utilizarea de aer comprimat poate fi optimizată în conformitate cu un portofoliu vast de măsuri în trei domenii:

| — | Măsuri referitoare la cerere:






  — | evitarea și înlocuirea utilizării necorespunzătoare a aerului comprimat; |
| --- | --- | --- |

—

Măsuri referitoare la cerere:

—

evitarea și înlocuirea utilizării necorespunzătoare a aerului comprimat;

| — | revizuirea utilizării instrumentelor de aer comprimat; |
| --- | --- |

—

revizuirea utilizării instrumentelor de aer comprimat;

| — | monitorizarea și controlarea cererii; |
| --- | --- |

—

monitorizarea și controlarea cererii;

| — | crearea de programe de sensibilizare. |
| --- | --- |

—

crearea de programe de sensibilizare.

| — | Măsuri privind rețeaua și sistemul de distribuție:






  — | identificarea și reducerea la minimum a scurgerilor; |
| --- | --- | --- |

—

Măsuri privind rețeaua și sistemul de distribuție:

—

identificarea și reducerea la minimum a scurgerilor;

| — | depresurizare; |
| --- | --- |

—

depresurizare;

| — | zonare; |
| --- | --- |

—

zonare;

| — | utilizarea de supape. |
| --- | --- |

—

utilizarea de supape.

| — | Măsuri referitoare la ofertă:






  — | dimensionarea și gestionarea sistemului de compresoare în funcție de cerere; |
| --- | --- | --- |

—

Măsuri referitoare la ofertă:

—

dimensionarea și gestionarea sistemului de compresoare în funcție de cerere;

| — | creșterea per total a eficienței energetice a sistemului de aer comprimat; |
| --- | --- |

—

creșterea per total a eficienței energetice a sistemului de aer comprimat;

| — | inspecția periodică a presiunii sistemului; |
| --- | --- |

—

inspecția periodică a presiunii sistemului;

| — | creșterea eficienței energetice a principalelor componente ale sistemelor; |
| --- | --- |

—

creșterea eficienței energetice a principalelor componente ale sistemelor;

| — | inspecție periodică a filtrelor; |
| --- | --- |

—

inspecție periodică a filtrelor;

| — | alegerea unor uscătoare eficiente din punct de vedere energetic și a unui sistem de scurgere optim; |
| --- | --- |

—

alegerea unor uscătoare eficiente din punct de vedere energetic și a unui sistem de scurgere optim;

| — | instalarea unui sistem pentru recuperarea căldurii reziduale. |
| --- | --- |

—

instalarea unui sistem pentru recuperarea căldurii reziduale.

Aplicabilitatea

Abordările pentru îmbunătățirea eficienței energetice a sistemelor de aer comprimat pot fi aplicate de toate societățile care au un astfel de sistem la dispoziție, indiferent de dimensiunea acestora.

Înlocuirea dispozitivelor cu aer comprimat, precum și eliminarea pierderilor este aplicabilă la scară largă pentru toate sistemele, indiferent de vârsta lor și stadiul actual.

În ceea ce privește optimizarea proiectării sistemelor, recomandările sunt relevante în special pentru sistemele care s-au extins de-a lungul deceniilor – se estimează că această abordare se aplică în cazul a cel puțin 50 % din toate sistemele de aer comprimat.

În ceea ce privește utilizarea căldurii reziduale, este necesară o cerere continuă de căldură rezultată în urma procesului pentru realizarea economiilor corespunzătoare în materie de energie și de costuri.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i15) | Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală (kWh/m3 de aer comprimat livrat) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i15)

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală (kWh/m3 de aer comprimat livrat)

| (b10) | Consumul de energie al sistemului de aer comprimat este mai mic de 0,11 kWh/m3 de aer comprimat livrat, pentru instalațiile mari care funcționează la presiunea de 6,5 bari, cu debitul normalizat la 1 013 mbar și 20 oC, și deviații de presiune care nu depășesc 0,2 bari. |
| --- | --- |

(b10)

Consumul de energie al sistemului de aer comprimat este mai mic de 0,11 kWh/m3 de aer comprimat livrat, pentru instalațiile mari care funcționează la presiunea de 6,5 bari, cu debitul normalizat la 1 013 mbar și 20 oC, și deviații de presiune care nu depășesc 0,2 bari.

| (b11) | După ce toate consumatoarele de aer sunt oprite, presiunea rețelei rămâne stabilă și compresoarele (în mod de așteptare) nu trec la condiția de sarcină. |
| --- | --- |

(b11)

După ce toate consumatoarele de aer sunt oprite, presiunea rețelei rămâne stabilă și compresoarele (în mod de așteptare) nu trec la condiția de sarcină.

3.2.6.   Optimizarea utilizării motoarelor electrice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce consumul de energie prin utilizarea optimă a motoarelor electrice, în special prin utilizarea variatoarelor de viteză pentru a adapta viteza motorului la cerere, de regulă pentru aplicații precum pompele.

Motoarele electrice sunt prezente în majoritatea proceselor de fabricație, și pot fi optimizate pentru un grad mai ridicat de eficiență. Măsurile preliminare includ analizarea unor posibile opțiuni de reducere a sarcinii motoarelor precum și o revizuire a calității puterii, a comenzii motoarelor, și a eficienței motoarelor și a transmisiei. Înlocuirea poate fi luată în considerare, întrucât motoarele moderne, eficiente din punct de vedere energetic, pot reduce consumul de energie cu până la 40 % față de modelele mai vechi.

O îmbunătățire suplimentară pentru aplicările vitezei variabile/sarcinii este instalarea de variatoare de viteză (VSD), în vederea adaptării modului de funcționare a motorului pe cale electronică, cu pierderi minime. Acest lucru este deosebit de relevant și prezintă cel mai mare potențial de economii în ceea ce privește aplicarea comună, cum ar fi pompele și ventilatoarele. O perioadă de amortizare scurtă face deseori ca aceste investiții să fie atractive din punct de vedere economic.

Aplicabilitatea

Tipul de sarcină și motorul electric adecvat constituie aspecte care trebuie luate în considerare înainte de evaluarea potențialului de îmbunătățire a optimizării. Modernizarea prezintă cel mai mare potențial pentru optimizare, evaluându-se dacă un motor cu putere nominală mai mică poate sau nu să fie instalat (în cazul în care sarcina este redusă) și luându-se în considerare, de exemplu, mărimea, greutatea și capacitatea de pornire. Cu toate acestea, inclusiv în cazul vehiculelor noi sau al noilor achiziții, adaptarea alegerii în materie de motor pentru a fi cât mai aproape posibil de utilizare va avea potențialul necesar pentru o funcționare optimă.

Atunci când se are în vedere instalarea de VSD, principalele efecte negative care trebuie luate în considerare sunt distorsiunea armonică, problemele de răcire la viteze de rotație scăzute, și rezonanța mecanică la anumite viteze de rotație.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i16) | Ponderea de motoare electrice cu variator de viteză instalat (% din puterea instalată totală sau din numărul total) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i16)

Ponderea de motoare electrice cu variator de viteză instalat (% din puterea instalată totală sau din numărul total)

| (i17) | Ponderea de pompe cu variator de viteză (VSD) instalat (% din puterea instalată totală sau din numărul total) |
| --- | --- |

(i17)

Ponderea de pompe cu variator de viteză (VSD) instalat (% din puterea instalată totală sau din numărul total)

| (i18) | Randamentul mediu al pompei (%) |
| --- | --- |

(i18)

Randamentul mediu al pompei (%)

.

3.3.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea deșeurilor

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente și este relevantă la scară largă pentru instalațiile autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz.

3.3.1.   Prevenirea și gestionarea deșeurilor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a institui o strategie globală organizatorică de gestionare a deșeurilor cu obiective de nivel înalt pentru reducerea la minimum a deșeurilor, precum și de a o aplica la nivel de amplasament, cu planuri adaptate de gestionare a deșeurilor care să reducă la minimum generarea de deșeuri în timpul operațiunilor și să instituie parteneriate strategice în vederea găsirii de piețe pentru restul de fracțiuni de deșeuri.

O strategie organizatorică eficace de gestionare a deșeurilor urmărește să evite eliminarea finală, prin respectarea ierarhiei deșeurilor (15) și anume în ordinea priorității:

| — | Reducerea prin planificare prospectivă, prelungirea duratei de viață a produsului înainte ca acesta să devină deșeu, îmbunătățirea metodelor de producție și gestionarea deșeurilor din cadrul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

—

Reducerea prin planificare prospectivă, prelungirea duratei de viață a produsului înainte ca acesta să devină deșeu, îmbunătățirea metodelor de producție și gestionarea deșeurilor din cadrul lanțului de aprovizionare.

| — | Reutilizarea materialelor în forma lor actuală. |
| --- | --- |

—

Reutilizarea materialelor în forma lor actuală.

| — | Reciclarea, instituind:






  — | colectarea și segregarea; |
| --- | --- | --- |

—

Reciclarea, instituind:

—

colectarea și segregarea;

| — | măsurarea și monitorizarea generării deșeurilor; |
| --- | --- |

—

măsurarea și monitorizarea generării deșeurilor;

| — | proceduri și metodologii; |
| --- | --- |

—

proceduri și metodologii;

| — | furnizarea de logistică a deșeurilor; |
| --- | --- |

—

furnizarea de logistică a deșeurilor;

| — | parteneriate și implicarea părților interesate; |
| --- | --- |

—

parteneriate și implicarea părților interesate;

| — | recuperarea de energie din deșeuri prin combustie sau prin intermediul unor tehnici mai avansate. |
| --- | --- |

—

recuperarea de energie din deșeuri prin combustie sau prin intermediul unor tehnici mai avansate.

Aplicabilitatea

Infrastructura limitată de reciclare la nivel local și regulamentele în materie de eliminare a deșeurilor în anumite regiuni pot reprezenta un obstacol în ceea ce privește evitarea depozitării deșeurilor. În cazurile respective, colaborarea cu părțile interesate de la nivel local este un aspect important al planului de gestionare a deșeurilor.

Alegerea celor mai adecvate opțiuni de tratare a deșeurilor implică luarea în considerare a logisticii, precum și a proprietăților materialului și a valorii economice.

S-ar putea ca IMM-urile să nu fie în măsură să-și permită costurile de capital pe care le implică unele tehnici de reducere a cantității de deșeuri, care pot necesita echipamente noi, precum și formare sau programe informatice.

În cele din urmă, este posibil ca obiective extrem de ambițioase, cum ar fi eliminarea în totalitate a deșeurilor pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri, să nu se poată realiza pentru anumite instalații, în funcție de gradul de integrare verticală a proceselor din cadrul uzinei.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i19) | Generarea de deșeuri per unitate funcțională (kg/unitate funcțională) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i19)

Generarea de deșeuri per unitate funcțională (kg/unitate funcțională)

| (i20) | Generarea de deșeuri periculoase per unitate funcțională (kg/unitate funcțională) |
| --- | --- |

(i20)

Generarea de deșeuri periculoase per unitate funcțională (kg/unitate funcțională)

| (i21) | Deșeuri trimise către fluxuri specifice, inclusiv prin reciclare, recuperare energetică și depozite de deșeuri (kg/unitate funcțională,% deșeuri totale) |
| --- | --- |

(i21)

Deșeuri trimise către fluxuri specifice, inclusiv prin reciclare, recuperare energetică și depozite de deșeuri (kg/unitate funcțională,% deșeuri totale)

| (i22) | Instituirea și punerea în aplicare a unei strategii generale privind deșeurile, cu monitorizare și obiective de îmbunătățire (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i22)

Instituirea și punerea în aplicare a unei strategii generale privind deșeurile, cu monitorizare și obiective de îmbunătățire (Da/Nu)

| (i23) | [Pentru organizațiile cu amplasamente multiple] Numărul de amplasamente cu planuri avansate de gestionare a deșeurilor instituite (#) |
| --- | --- |

(i23)

[Pentru organizațiile cu amplasamente multiple] Numărul de amplasamente cu planuri avansate de gestionare a deșeurilor instituite (#)

| (i24) | [Pentru organizațiile cu amplasamente multiple] Numărul de amplasamente care au realizat obiectivul privind deșeurile eliminate în totalitate pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri (#) |
| --- | --- |

(i24)

[Pentru organizațiile cu amplasamente multiple] Numărul de amplasamente care au realizat obiectivul privind deșeurile eliminate în totalitate pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri (#)

| (b12) | Planuri de gestionare a deșeurilor introduse [în toate amplasamentele] |
| --- | --- |

(b12)

Planuri de gestionare a deșeurilor introduse [în toate amplasamentele]

| (B13) | Deșeuri eliminate în totalitate pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri din toate activitățile/amplasamentele de producție și neproductive |
| --- | --- |

(B13)

Deșeuri eliminate în totalitate pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri din toate activitățile/amplasamentele de producție și neproductive

3.4.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gospodărirea apelor

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente. Principiile de bază sunt relevante, de asemenea, la scară largă pentru instalațiile autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz.

3.4.1.   Strategia și gestionarea consumului de apă

Gestionarea apelor reprezintă o problemă din ce în ce mai îngrijorătoare care de regulă nu este vizată în detaliu în sistemele standard de management de mediu. Prin urmare, cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare monitorizarea și de a realiza o analiză a problemelor legate de gestionarea apei în conformitate cu un cadru consolidat recunoscut de gestionare a apei care le permite organizațiilor să:

| — | evalueze consumul de apă și evacuarea apei; |
| --- | --- |

—

evalueze consumul de apă și evacuarea apei;

| — | evalueze riscurile din cadrul bazinelor hidrografice locale și al lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

—

evalueze riscurile din cadrul bazinelor hidrografice locale și al lanțului de aprovizionare;

| — | creeze un plan privind modul în care să utilizeze apa mai eficient și să îmbunătățească deversarea apelor reziduale; |
| --- | --- |

—

creeze un plan privind modul în care să utilizeze apa mai eficient și să îmbunătățească deversarea apelor reziduale;

| — | colaboreze cu lanțul de aprovizionare și cu alte organizații; |
| --- | --- |

—

colaboreze cu lanțul de aprovizionare și cu alte organizații;

| — | tragă la răspundere organizația și alte părți; |
| --- | --- |

—

tragă la răspundere organizația și alte părți;

| — | comunice rezultatele. |
| --- | --- |

—

comunice rezultatele.

Aplicabilitatea

Gestionarea apelor reprezintă o problemă extrem de localizată: același nivel de consum de apă ar putea pune o presiune extremă asupra resurselor de apă disponibile în regiunile cu deficit de apă, neprezentând, în același timp, nicio problemă în zonele cu resurse de apă din abundență. Prin urmare, eforturile depuse de societăți în ceea ce privește necesitățile de gestionare a apei trebuie să fie proporționale cu situația de la nivel local.

Există provocări legate de colectarea de date suficiente pentru o evaluare completă a impactului apei. Prin urmare, organizațiile ar trebui să acorde prioritate eforturilor lor de a se concentra asupra proceselor, zonelor și produselor cu cel mai intensiv consum de apă, precum și asupra celor din zonele care sunt considerate a fi expuse unui risc ridicat de deficit de apă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i25) | Consumul de apă per unitate funcțională (m3/unitate funcțională) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i25)

Consumul de apă per unitate funcțională (m3/unitate funcțională)

| (i26) | Amplasamentele care au efectuat o revizuire a strategiei de apă (% din instalații/operațiuni) |
| --- | --- |

(i26)

Amplasamentele care au efectuat o revizuire a strategiei de apă (% din instalații/operațiuni)

| (i27) | Amplasamente care au monitorizare pentru consumul de apă (%) |
| --- | --- |

(i27)

Amplasamente care au monitorizare pentru consumul de apă (%)

| (i28) | Amplasamente care au monitorizare separată a apei pentru procesele de producție și uz sanitar (%) |
| --- | --- |

(i28)

Amplasamente care au monitorizare separată a apei pentru procesele de producție și uz sanitar (%)

| (b14) | Introducerea unei strategii de apă în conformitate cu un instrument recunoscut, cum ar fi CEO Water Mandate, care să integreze o evaluare a deficitului de apă |
| --- | --- |

(b14)

Introducerea unei strategii de apă în conformitate cu un instrument recunoscut, cum ar fi CEO Water Mandate, care să integreze o evaluare a deficitului de apă

| (b15) | Utilizarea apei la fața locului este măsurată pentru fiecare amplasament și pentru fiecare proces, după caz, prin utilizarea programelor informatice automate |
| --- | --- |

(b15)

Utilizarea apei la fața locului este măsurată pentru fiecare amplasament și pentru fiecare proces, după caz, prin utilizarea programelor informatice automate

3.4.2.   Oportunități de economisire a apei în uzinele de automobile

Cea mai bună practică de management de mediu constă în reducerea la minimum a consumului de apă în toate instalațiile, revizuirea periodică și punerea în aplicare a măsurilor de utilizare eficientă a apei și asigurarea faptului că majoritatea practicilor și a aparatelor sunt clasificate ca fiind extrem de eficiente.

Potențialul de economisire a apei în întreaga uzină (16) poate fi reflectat prin:

| — | Evitarea consumului de apă:






  — | curățarea fără apă a tuturor zonelor înainte de a utiliza furtunul; |
| --- | --- | --- |

—

Evitarea consumului de apă:

—

curățarea fără apă a tuturor zonelor înainte de a utiliza furtunul;

| — | eliminarea scurgerilor; |
| --- | --- |

—

eliminarea scurgerilor;

| — | utilizarea de alternative la pompele cu inel de lichid. |
| --- | --- |

—

utilizarea de alternative la pompele cu inel de lichid.

| — | Reducerea consumului de apă:






  — | îmbunătățirea eficienței operațiunilor; |
| --- | --- | --- |

—

Reducerea consumului de apă:

—

îmbunătățirea eficienței operațiunilor;

| — | instalarea de limitatoare de debit de apă la circuitul de alimentare cu apă de la robinet; |
| --- | --- |

—

instalarea de limitatoare de debit de apă la circuitul de alimentare cu apă de la robinet;

| — | utilizarea duzelor de pulverizare pentru utilizarea eficientă a apei la clătirea cu furtunul/stropirea prin pulverizare; |
| --- | --- |

—

utilizarea duzelor de pulverizare pentru utilizarea eficientă a apei la clătirea cu furtunul/stropirea prin pulverizare;

| — | utilizarea de comenzi de clătire cu temporizator; |
| --- | --- |

—

utilizarea de comenzi de clătire cu temporizator;

| — | instalarea de facilități cu utilizare eficientă a apei pentru personal; |
| --- | --- |

—

instalarea de facilități cu utilizare eficientă a apei pentru personal;

| — | utilizarea de procedee de curățare cu ultrasunete; |
| --- | --- |

—

utilizarea de procedee de curățare cu ultrasunete;

| — | clătirea prin contracurent de apă; |
| --- | --- |

—

clătirea prin contracurent de apă;

| — | clătirea realizată pe etape intercalate (inter-stage). |
| --- | --- |

—

clătirea realizată pe etape intercalate (inter-stage).

Aplicabilitatea

Dispozitivele de economisire a apei sunt aplicabile la scară generală și nu compromit performanța dacă sunt alese și instalate corect.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i25) | Consumul de apă per unitate funcțională (m3 /unitate funcțională) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i25)

Consumul de apă per unitate funcțională (m3 /unitate funcțională)

| (i29) | Procentul de operațiuni de pe amplasamentele existente, echipate cu dispozitive sanitare și procese de economisire a apei (%) |
| --- | --- |

(i29)

Procentul de operațiuni de pe amplasamentele existente, echipate cu dispozitive sanitare și procese de economisire a apei (%)

| (i30) | Ponderea de noi amplasamente proiectate cu dispozitive și procese de economisire a apei (%) |
| --- | --- |

(i30)

Ponderea de noi amplasamente proiectate cu dispozitive și procese de economisire a apei (%)

| (b16) | Toate amplasamentele noi sunt concepute cu dispozitive sanitare de economisire a apei și modernizarea dispozitivelor de economisire a apei este introdusă treptat în toate amplasamentele existente |
| --- | --- |

(b16)

Toate amplasamentele noi sunt concepute cu dispozitive sanitare de economisire a apei și modernizarea dispozitivelor de economisire a apei este introdusă treptat în toate amplasamentele existente

3.4.3.   Reciclarea apei și colectarea apelor pluviale

Cea mai bună practică de management de mediu este de a evita/elimina utilizarea în procese a apei de înaltă calitate, dacă acest lucru nu este necesar, precum și de a crește reutilizarea și reciclarea pentru a răspunde necesităților rămase.

Pentru mai multe utilizări, cum ar fi apa de răcire, apa de toaletă și apa de closet, spălarea vehiculelor/componentelor și irigarea suprafețelor necultivate, este posibilă înlocuirea apei potabile sau a apei de înaltă calitate cu apa recuperată în urma colectării apelor pluviale sau cu apa reciclată din alte utilizări.

Instalarea acestor sisteme necesită, de regulă, următoarele elemente:

| — | pentru sisteme de reciclare a apelor reziduale:






  — | rezervoare de pretratare; |
| --- | --- | --- |

—

pentru sisteme de reciclare a apelor reziduale:

—

rezervoare de pretratare;

| — | sistem de tratare; |
| --- | --- |

—

sistem de tratare;

| — | pompare; |
| --- | --- |

—

pompare;

| — | pentru sisteme pentru colectarea apelor pluviale:






  — | zona de captare a apei; |
| --- | --- | --- |

—

pentru sisteme pentru colectarea apelor pluviale:

—

zona de captare a apei;

| — | sistem de transport al apei prin conducte; |
| --- | --- |

—

sistem de transport al apei prin conducte;

| — | dispozitiv de stocare; |
| --- | --- |

—

dispozitiv de stocare;

| — | sistem de distribuție. |
| --- | --- |

—

sistem de distribuție.

Aplicabilitatea

Sisteme de reciclare a apei pot fi proiectate în toate clădirile noi. Modernizarea clădirilor existente este costisitoare și ar putea fi imposibil de pus în practică, cu excepția cazului în care clădirea este supusă unor lucrări ample de renovare.

Fezabilitatea economică a sistemelor de colectare a apelor pluviale depinde în foarte mare măsură de climă.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i25) | Consumul de apă per unitate funcțională (m3/unitate funcțională) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i25)

Consumul de apă per unitate funcțională (m3/unitate funcțională)

| (i31) | Instalarea unui sistem de reciclare a apelor reziduale (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i31)

Instalarea unui sistem de reciclare a apelor reziduale (Da/Nu)

| (i32) | Instalarea unui sistem de reciclare a apelor pluviale (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i32)

Instalarea unui sistem de reciclare a apelor pluviale (Da/Nu)

| (i33) | Cantitatea anuală de apă pluvială utilizată și de apă reziduală reutilizată (m3/an) |
| --- | --- |

(i33)

Cantitatea anuală de apă pluvială utilizată și de apă reziduală reutilizată (m3/an)

| (i34) | Procentul consumului total de apă realizat prin apa reciclată sau prin apele reziduale (%) |
| --- | --- |

(i34)

Procentul consumului total de apă realizat prin apa reciclată sau prin apele reziduale (%)

| (b17) | Reciclarea apei în regim de „circuit închis” este pusă în aplicare cu o rată de recuperare de cel puțin 90 % acolo unde este fezabil |
| --- | --- |

(b17)

Reciclarea apei în regim de „circuit închis” este pusă în aplicare cu o rată de recuperare de cel puțin 90 % acolo unde este fezabil

| (b18) | 30 % din necesitățile în materie de apă sunt îndeplinite prin utilizarea apelor recoltate (în regiuni cu precipitații suficiente) |
| --- | --- |

(b18)

30 % din necesitățile în materie de apă sunt îndeplinite prin utilizarea apelor recoltate (în regiuni cu precipitații suficiente)

3.4.4.   Acoperișurile verzi pentru gestionarea apelor pluviale

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala sau a moderniza acoperișurile verzi la amplasamentele industriale, în special în zonele sensibile din punct de vedere ecologic, unde gestionarea apelor pluviale de șiroire este importantă.

Instalarea acoperișurilor verzi în cazurile în care acest lucru este posibil din punct de vedere structural poate să contribuie la următoarele obiective:

| — | atenuarea apei, în special în cazul în care aceasta rezultă în urma unor fenomene meteorologice grave; |
| --- | --- |

—

atenuarea apei, în special în cazul în care aceasta rezultă în urma unor fenomene meteorologice grave;

| — | creșterea duratei de viață a acoperișului (reducerea consumului de material); |
| --- | --- |

—

creșterea duratei de viață a acoperișului (reducerea consumului de material);

| — | efect de izolație (reducerea consumului energetic HVAC); |
| --- | --- |

—

efect de izolație (reducerea consumului energetic HVAC);

| — | conservarea biodiversității; |
| --- | --- |

—

conservarea biodiversității;

| — | îmbunătățirea calității apei. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea calității apei.

Aplicabilitatea

Acoperișurile verzi sunt aplicabile în cazul mai multor proiecte de construcție existente și noi, dar, în practică, puține locuri sunt eligibile pentru implementarea la scară largă a soluției. Limitările includ riscul real de evenimente pluviale; constrângerile structurale ale clădirii; accesul la lumina soarelui; umiditatea; lucrările de impermeabilizare; sistemele de acoperiș existente; precum și gestionarea apelor pluviale colectate.

În plus, această utilizare a acoperișului trebuie să fie pusă în balanță cu alte utilizări favorabile mediului, cum ar fi instalarea de sisteme de energie solară (fotovoltaică/termică) și de sisteme care permit pătrunderea luminii zilei.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i35) | Procentul amplasamentelor care sunt adecvate pentru acoperișuri verzi cu acoperișuri verzi instalate (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i35)

Procentul amplasamentelor care sunt adecvate pentru acoperișuri verzi cu acoperișuri verzi instalate (%)

| (i36) | Capacitatea acoperișului verde de reținere a apei: proporția de retenție a apei (%), scurgerea de apă (m3) |
| --- | --- |

(i36)

Capacitatea acoperișului verde de reținere a apei: proporția de retenție a apei (%), scurgerea de apă (m3)

| (i37) | Puterea de răcire: reducerea cererii de energie pentru HVAC (MJ) |
| --- | --- |

(i37)

Puterea de răcire: reducerea cererii de energie pentru HVAC (MJ)

| (i38) | Indicatorii calitativi ai biodiversității (de exemplu, numărul de specii care trăiesc pe acoperiș), în funcție de condițiile locale |
| --- | --- |

(i38)

Indicatorii calitativi ai biodiversității (de exemplu, numărul de specii care trăiesc pe acoperiș), în funcție de condițiile locale

—

3.5.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea biodiversității

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente. Principiile de bază sunt relevante, de asemenea, la scară largă pentru instalațiile autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz.

3.5.1.   Revizuirea și strategia ecosistemelor și gestionarea biodiversității în întregul lanț valoric

Cea mai bună practică de management de mediu este de a efectua o revizuire a gestionării ecosistemului, astfel încât impactul serviciilor ecosistemice asupra întregului lanț valoric să poată fi clar înțeles, precum și de a colabora cu părțile interesate pentru a minimiza eventualele probleme.

Organizațiile pot urma metodologii precum Corporate Ecosystem Services Review (elaborată de Institutul Mondial al Resurselor împreună cu Consiliul mondial de afaceri pentru dezvoltare durabilă), care cuprinde cinci etape:

| — | alegerea domeniului de aplicare; |
| --- | --- |

—

alegerea domeniului de aplicare;

| — | identificarea serviciilor ecosistemice prioritare (calitative); |
| --- | --- |

—

identificarea serviciilor ecosistemice prioritare (calitative);

| — | analizarea tendințelor în materie de servicii prioritare; |
| --- | --- |

—

analizarea tendințelor în materie de servicii prioritare;

| — | identificarea riscurilor și oportunităților de afaceri; |
| --- | --- |

—

identificarea riscurilor și oportunităților de afaceri;

| — | elaborarea unor strategii. |
| --- | --- |

—

elaborarea unor strategii.

Aplicabilitatea

Evaluările de ecosistem pot fi puse în aplicare cu ușurință de societăți de toate dimensiunile, cu grade diferite de detaliu și profunzime în ceea ce privește lanțul de aprovizionare. Abordările prezentate constau în integrarea gestionării biodiversității în planul de management (de mediu) al organizației și, prin urmare, se pot corela cu ușurință cu multe alte procese și tehnici analitice existente ale societăților, cum ar fi evaluările ciclului de viață, planuri de gestionare a terenurilor, evaluări ale impactului economic, prezentarea de rapoarte de către societăți, precum și evaluări privind durabilitatea.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i39) | Aplicarea de metodologii în vederea evaluării serviciilor ecosistemice raportat la lanțul valoric (Da/Nu sau % de aplicare) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i39)

Aplicarea de metodologii în vederea evaluării serviciilor ecosistemice raportat la lanțul valoric (Da/Nu sau % de aplicare)

| (i40) | Sfera domeniului de aplicare de aplicare relevant, astfel cum este determinată prin stabilirea de priorități (Da/Nu sau % de aplicare) |
| --- | --- |

(i40)

Sfera domeniului de aplicare de aplicare relevant, astfel cum este determinată prin stabilirea de priorități (Da/Nu sau % de aplicare)

| (b19) | Se desfășoară o evaluare la nivel înalt a ecosistemului în cadrul lanțului valoric, urmată de o evaluare în detaliu a ecosistemului în zone identificate ca prezentând un risc ridicat |
| --- | --- |

(b19)

Se desfășoară o evaluare la nivel înalt a ecosistemului în cadrul lanțului valoric, urmată de o evaluare în detaliu a ecosistemului în zone identificate ca prezentând un risc ridicat

| (b20) | Sunt elaborate strategii pentru a atenua problemele din domeniile prioritare identificate ale lanțului de aprovizionare, în colaborare cu părțile interesate de la nivel local și cu experți externi |
| --- | --- |

(b20)

Sunt elaborate strategii pentru a atenua problemele din domeniile prioritare identificate ale lanțului de aprovizionare, în colaborare cu părțile interesate de la nivel local și cu experți externi

3.5.2.   Gestionarea biodiversității la nivel de amplasament

Cea mai bună practică de management de mediu este de a îmbunătăți impactul direct asupra biodiversității la sediul societății prin măsurarea, gestionarea și raportarea cu privire la eforturile în materie de biodiversitate, precum și prin colaborarea cu părțile interesate de la nivel local.

Trei etape-cheie sunt esențiale în vederea îmbunătățirii impactului asupra biodiversității la nivel de amplasament:

| — | Măsurarea biodiversității pentru a urmări impactul pozitiv și negativ al unei organizații asupra biodiversității, de exemplu axarea pe utilizarea terenurilor, impactul asupra mediului și speciile protejate. Cele mai bune practici includ, de exemplu, biodiversitatea bazată pe localizare sau depistarea riscurilor, inclusiv analizarea zonelor înconjurătoare, precum și măsurarea în conformitate cu indicatorii și un inventar al speciilor. |
| --- | --- |

—

Măsurarea biodiversității pentru a urmări impactul pozitiv și negativ al unei organizații asupra biodiversității, de exemplu axarea pe utilizarea terenurilor, impactul asupra mediului și speciile protejate. Cele mai bune practici includ, de exemplu, biodiversitatea bazată pe localizare sau depistarea riscurilor, inclusiv analizarea zonelor înconjurătoare, precum și măsurarea în conformitate cu indicatorii și un inventar al speciilor.

| — | Gestionarea și colaborarea cu părțile interesate: Gestionarea amplasamentului pentru a promova și a menține biodiversitatea, realizarea de măsuri de redresare ecologică, colaborând, în același timp, cu organizațiile specializate implicate în domeniul biodiversității și educarea personalului și a contractanților. |
| --- | --- |

—

Gestionarea și colaborarea cu părțile interesate: Gestionarea amplasamentului pentru a promova și a menține biodiversitatea, realizarea de măsuri de redresare ecologică, colaborând, în același timp, cu organizațiile specializate implicate în domeniul biodiversității și educarea personalului și a contractanților.

| — | Raportarea: schimbul de informații cu părțile interesate cu privire la activitățile organizației, impactul și performanțele acesteia în ceea ce privește biodiversitatea. |
| --- | --- |

—

Raportarea: schimbul de informații cu părțile interesate cu privire la activitățile organizației, impactul și performanțele acesteia în ceea ce privește biodiversitatea.

Aplicabilitatea

Multe dintre aceste abordări sunt aplicabile în general și pot fi introduse în orice moment în cursul exploatării amplasamentului. Este posibil ca amplasamentele existente să dispună de spațiu limitat sau să nu aibă deloc spațiu disponibil pentru dezvoltare, deși unele soluții pot utiliza suprafețele deja construite (a se vedea secțiunea 3.4.4).

Una dintre problemele cu care se confruntă organizațiile care pun în aplicare cea mai bună practică de management de mediu descrisă mai sus este riscul ca zonele dedicate biodiversității să devină protejate, fapt ce ar împiedica utilizarea viitoare, de exemplu extinderi planificate pe termen lung.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i41) | Numărul de proiecte de colaborare cu părțile interesate pentru a aborda aspecte legate de biodiversitate (#) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i41)

Numărul de proiecte de colaborare cu părțile interesate pentru a aborda aspecte legate de biodiversitate (#)

| (i42) | Este instituită o procedură/instrumente menite să analizeze reacțiile privind biodiversitatea din partea părților interesate, a clienților, furnizorilor (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i42)

Este instituită o procedură/instrumente menite să analizeze reacțiile privind biodiversitatea din partea părților interesate, a clienților, furnizorilor (Da/Nu)

| (i43) | Inventar al terenurilor sau al altor zone aflate în proprietatea, gestionate sau închiriate de societate în zonele protejate sau în zone adiacente sau în zone bogate în biodiversitate (m2) |
| --- | --- |

(i43)

Inventar al terenurilor sau al altor zone aflate în proprietatea, gestionate sau închiriate de societate în zonele protejate sau în zone adiacente sau în zone bogate în biodiversitate (m2)

| (i44) | Este instituit un plan pentru grădinărit favorabil biodiversității pentru sediu sau pentru alte zone aflate în proprietatea, gestionate sau închiriate de societate (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i44)

Este instituit un plan pentru grădinărit favorabil biodiversității pentru sediu sau pentru alte zone aflate în proprietatea, gestionate sau închiriate de societate (Da/Nu)

| (i45) | Indice privind biodiversitatea (care urmează să fie elaborat în conformitate cu condițiile locale) |
| --- | --- |

(i45)

Indice privind biodiversitatea (care urmează să fie elaborat în conformitate cu condițiile locale)

| (b21) | Este instituit un plan cuprinzător privind biodiversitatea, pentru a asigura integrarea sistematică a aspectelor legate de biodiversitate, prin măsurare, monitorizare și raportare |
| --- | --- |

(b21)

Este instituit un plan cuprinzător privind biodiversitatea, pentru a asigura integrarea sistematică a aspectelor legate de biodiversitate, prin măsurare, monitorizare și raportare

| (b22) | Este instituită cooperarea cu experți și cu părțile interesate de la nivel local |
| --- | --- |

(b22)

Este instituită cooperarea cu experți și cu părțile interesate de la nivel local

3.6.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea și configurarea lanțului valoric

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente.

3.6.1.   Promovarea îmbunătățirilor ecologice în lanțul de aprovizionare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a le solicita tuturor furnizorilor majori să dispună de sisteme certificate de management de mediu, de a stabili obiective pentru criteriile de mediu și de a desfășura audituri ale furnizorilor cu risc ridicat pentru a asigura conformitatea. Acest lucru este susținut prin formarea furnizorilor și colaborarea cu aceștia, pentru a se asigura că performanțele lor de mediu se îmbunătățesc.

Organizațiile-lider se străduiesc să depună eforturi pentru a îmbunătăți performanțele ecologice în cadrul lanțului lor de aprovizionare prin:

| — | urmărirea materialelor utilizând IMDS (Sistemul internațional pentru date privind materialele); |
| --- | --- |

—

urmărirea materialelor utilizând IMDS (Sistemul internațional pentru date privind materialele);

| — | solicitarea ca furnizorii direcți să dispună de sisteme de management de mediu certificate sau verificate; |
| --- | --- |

—

solicitarea ca furnizorii direcți să dispună de sisteme de management de mediu certificate sau verificate;

| — | stabilirea obiectivelor de îmbunătățire ecologică și colaborarea cu furnizorii de nivel 1 cu privire la modul de realizare a acestora (de regulă prin: reducerea deșeurilor și creșterea gradului de reciclare; reducerea consumului de energie și a emisiilor de CO2; mărirea procentului de materiale durabile din componentele achiziționate; și ameliorarea biodiversității); |
| --- | --- |

—

stabilirea obiectivelor de îmbunătățire ecologică și colaborarea cu furnizorii de nivel 1 cu privire la modul de realizare a acestora (de regulă prin: reducerea deșeurilor și creșterea gradului de reciclare; reducerea consumului de energie și a emisiilor de CO2; mărirea procentului de materiale durabile din componentele achiziționate; și ameliorarea biodiversității);

| — | sprijinirea furnizorilor pentru ca aceștia să își îmbunătățească impactul asupra mediului; |
| --- | --- |

—

sprijinirea furnizorilor pentru ca aceștia să își îmbunătățească impactul asupra mediului;

| — | monitorizare și asigurarea respectării. |
| --- | --- |

—

monitorizare și asigurarea respectării.

Aplicabilitatea

Mulți producători de echipamente originale le impun tuturor furnizorilor lor de nivel 1 să convină asupra aceluiași cod de conduită de mediu general, care este integrat în acordurile de achiziționare. Inițial, ar putea fi benefică axarea pe furnizorii de nivel 1 care reprezintă cea mai mare parte din totalul bugetului pentru achiziționare sau pe cei cu impact mare asupra mediului. Auditarea furnizorilor de nivel 1 presupune un efort semnificativ care pare a fi fezabil numai în cazul organizațiilor mai mari care practică deja o examinare amănunțită a operațiunilor cu furnizori. Pe termen lung, cerințele pot fi extinse pentru a cuprinde mai mulți furnizori.

În ceea ce privește aplicabilitatea celei mai bune practici descrise mai sus la furnizorii de nivelul 1 mai degrabă decât la producătorii de echipament original, furnizorii ar trebui să țină seama de pârghiile pe care organizația le poate utiliza în vederea augmentării cerințelor în ceea ce îi privește pe furnizorii proprii, având în vedere dimensiunea proprie a acestora sau capacitatea lor de achiziție, precum și ponderea relativă în portofoliul propriilor furnizori.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i46) | Ponderea de furnizori (direcți) de nivel 1 (în funcție de număr sau de valoarea/bugetul pentru achiziționare) care respectă standardele necesare în conformitate cu auditurile interne sau externe (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i46)

Ponderea de furnizori (direcți) de nivel 1 (în funcție de număr sau de valoarea/bugetul pentru achiziționare) care respectă standardele necesare în conformitate cu auditurile interne sau externe (%)

| (i47) | Chestionare de autoevaluare trimise furnizorilor direcți care prezintă risc ridicat (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i47)

Chestionare de autoevaluare trimise furnizorilor direcți care prezintă risc ridicat (Da/Nu)

| (i48) | S-au întreprins dezvoltarea și formarea profesională a furnizorilor direcți (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i48)

S-au întreprins dezvoltarea și formarea profesională a furnizorilor direcți (Da/Nu)

| (b23) | Toți furnizorii principali sunt obligați să dispună de un sistem de management de mediu pentru a beneficia de acordurile de achiziționare |
| --- | --- |

(b23)

Toți furnizorii principali sunt obligați să dispună de un sistem de management de mediu pentru a beneficia de acordurile de achiziționare

| (b24) | Sunt stabilite criterii de mediu în toate domeniile de impact asupra mediului pentru acordurile de achiziționare |
| --- | --- |

(b24)

Sunt stabilite criterii de mediu în toate domeniile de impact asupra mediului pentru acordurile de achiziționare

| (b25) | Tuturor furnizorilor direcți le sunt trimise chestionare de autoevaluare, iar furnizorii care prezintă risc ridicat sunt auditați de către clienți sau de terți |
| --- | --- |

(b25)

Tuturor furnizorilor direcți le sunt trimise chestionare de autoevaluare, iar furnizorii care prezintă risc ridicat sunt auditați de către clienți sau de terți

| (b26) | S-au întreprins dezvoltarea și formarea profesională a furnizorilor direcți |
| --- | --- |

(b26)

S-au întreprins dezvoltarea și formarea profesională a furnizorilor direcți

| (b27) | Sunt definite proceduri de executare pentru neconformitate |
| --- | --- |

(b27)

Sunt definite proceduri de executare pentru neconformitate

3.6.2.   Colaborarea cu furnizorii și clienții în vederea reducerii ambalajelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce și a refolosi ambalajele utilizate pentru furnizarea de materiale și componente.

Cea mai bună practică se bazează pe următoarele principii:

| — | reducerea ambalării inutile, asigurând, în același timp, funcționalitatea corespunzătoare (integritatea părților, facilitarea accesului); |
| --- | --- |

—

reducerea ambalării inutile, asigurând, în același timp, funcționalitatea corespunzătoare (integritatea părților, facilitarea accesului);

| — | investigarea materialelor alternative pentru ambalaje care sunt fie mai puțin consumatoare de resurse, fie mai ușor de reutilizat/reciclat; |
| --- | --- |

—

investigarea materialelor alternative pentru ambalaje care sunt fie mai puțin consumatoare de resurse, fie mai ușor de reutilizat/reciclat;

| — | dezvoltarea logisticii inverse pentru returnarea ambalajelor goale către furnizori/pentru recuperarea de la clienți în cadrul unui circuit închis; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea logisticii inverse pentru returnarea ambalajelor goale către furnizori/pentru recuperarea de la clienți în cadrul unui circuit închis;

| — | analizarea opțiunii de utilizări alternative ale ambalajelor de unică folosință pentru a evita eliminarea [o treaptă superioară în cadrul „ierarhiei deșeurilor”
   (17)]. |
| --- | --- |

—

analizarea opțiunii de utilizări alternative ale ambalajelor de unică folosință pentru a evita eliminarea [o treaptă superioară în cadrul „ierarhiei deșeurilor”
   (17)].

Aplicabilitatea

Aceste principii sunt aplicabile în general tuturor ambalajelor utilizate în prezent. Fezabilitatea concretă a soluțiilor inovatoare va fi limitată de disponibilitatea furnizorilor sau a clienților pentru a colabora în cadrul sistemului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i20) | Generarea de deșeuri per unitate funcțională (kg/unitate funcțională) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i20)

Generarea de deșeuri per unitate funcțională (kg/unitate funcțională)

| (i49) | Generarea de deșeuri care provin de la ambalaje per unitate funcțională (kg/unitate funcțională) |
| --- | --- |

(i49)

Generarea de deșeuri care provin de la ambalaje per unitate funcțională (kg/unitate funcțională)

| (i50) | Generarea de deșeuri care provin de la ambalaje per amplasament sau grup de întreținere (kg/amplasament, kg/grup de întreținere) |
| --- | --- |

(i50)

Generarea de deșeuri care provin de la ambalaje per amplasament sau grup de întreținere (kg/amplasament, kg/grup de întreținere)

—

3.6.3.   Proiectarea pentru sustenabilitate utilizând evaluarea ciclului de viață (ECV)

Efectuarea evaluării ciclului de viață (ECV) contribuie la identificarea potențialelor îmbunătățiri și compromisuri între diferitele impacturi asupra mediului și contribuie, de asemenea, la evitarea transferului de sarcini de mediu dintr-o parte în alta a ciclului de viață al produsului.

Cea mai bună practică de management de mediu este de a efectua ECV în mod extensiv în faza de proiectare, pentru a sprijini stabilirea de obiective specifice de îmbunătățire în ceea ce privește diferite impacturi asupra mediului, precum și pentru a se asigura că aceste obiective sunt îndeplinite; și de a sprijini procesul decizional, utilizând instrumente LCA pentru a:

| — | asigura durabilitatea resurselor; |
| --- | --- |

—

asigura durabilitatea resurselor;

| — | asigura utilizarea minimă a resurselor în producție și distribuție; |
| --- | --- |

—

asigura utilizarea minimă a resurselor în producție și distribuție;

| — | asigura utilizarea minimă a resurselor în etapa de utilizare; |
| --- | --- |

—

asigura utilizarea minimă a resurselor în etapa de utilizare;

| — | asigura durabilitatea corespunzătoare a produsului și a componentelor; |
| --- | --- |

—

asigura durabilitatea corespunzătoare a produsului și a componentelor;

| — | permite demontarea, trierea și purificarea; |
| --- | --- |

—

permite demontarea, trierea și purificarea;

| — | permite efectuarea de comparații între diverse tipuri de concepte de mobilitate. |
| --- | --- |

—

permite efectuarea de comparații între diverse tipuri de concepte de mobilitate.

Aplicabilitatea

În principiu, nu există limite în ceea ce privește aplicabilitatea ECV pentru a contribui la deciziile în materie de proiectare la nivel de vehiculul, precum și la nivel de piese și materiale individuale. Cu toate acestea, majoritatea IMM-urilor nu dispun de expertiza și resursele necesare pentru a răspunde solicitărilor de informații privind performanța de mediu pe durata ciclului de viață, fiind eventual necesară acordarea de sprijin suplimentar.

Există, de asemenea, limite în ceea ce privește metodologiile ECV actuale, întrucât unele categorii de impact nu figurează în mod corespunzător în metodologiile ECV – de exemplu, pierderea biodiversității și efectele indirecte din cauza deplasării producției agricole.

ECV poate fi un instrument ineficace pentru compararea vehiculelor între OEM, întrucât limitele, parametrii și seturile de date utilizate pot să difere considerabil, inclusiv atunci când se urmează orientările standard ISO. Într-adevăr, acesta nu era un obiectiv al ECV atunci când instrumentul a fost elaborat inițial. Cu toate acestea – astfel cum este cazul sistemelor de management de mediu precum EMAS – ECV este foarte utilă pentru a măsura îmbunătățirea pe care o poate înregistra o societate în materie de performanțe de mediu ale produselor sale, de regulă prin compararea unui vehicul cu propriul predecesor aparținând aceleiași linii de produse.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i51) | Efectuarea ECV pe liniile principale de produse pentru a sprijini deciziile privind proiectarea și dezvoltarea (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i51)

Efectuarea ECV pe liniile principale de produse pentru a sprijini deciziile privind proiectarea și dezvoltarea (Da/Nu)

| (i52) | Îmbunătățiri în ceea ce privește indicatorii de mediu (CO2, consumul de energie, poluarea etc.) pentru proiectele noilor modele în cazul liniilor principale de produse în comparație cu proiectele modelelor anterioare (%) |
| --- | --- |

(i52)

Îmbunătățiri în ceea ce privește indicatorii de mediu (CO2, consumul de energie, poluarea etc.) pentru proiectele noilor modele în cazul liniilor principale de produse în comparație cu proiectele modelelor anterioare (%)

| (i53) | Realizarea de comparații între diferite tipuri de concepte de mobilitate (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i53)

Realizarea de comparații între diferite tipuri de concepte de mobilitate (Da/Nu)

| (b28) | ECV este efectuată pentru liniile principale de produse în conformitate cu standardele ISO 14040: 2006 sau echivalente |
| --- | --- |

(b28)

ECV este efectuată pentru liniile principale de produse în conformitate cu standardele ISO 14040: 2006 sau echivalente

| (b29) | Sunt stabilite obiective astfel încât să se asigure îmbunătățiri continue ale impactului asupra mediului al modelelor noi de vehicule |
| --- | --- |

(b29)

Sunt stabilite obiective astfel încât să se asigure îmbunătățiri continue ale impactului asupra mediului al modelelor noi de vehicule

3.7.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru refabricare

Această secțiune este relevantă pentru fabricanții de autovehicule, piese și componente.

3.7.1.   Cele mai bune practici generale pentru refabricarea de componente

Atingerea unor niveluri mai ridicate de refabricare are un impact semnificativ asupra conservării materialelor și asupra economisirii energiei.

Cea mai bună practică de management de mediu este de a spori amploarea activităților de refabricare, instituind proceduri menite să asigure o calitate ridicată a pieselor refabricate, precum și reducând, totodată, impactul asupra mediului și amplificând activitățile pentru a cuprinde mai multe componente.

Aplicabilitatea

De regulă, refabricarea este viabilă pentru produsele cu valori ridicate de revânzare, iar piețele pentru anumite componente sunt deja mature (de exemplu, demaroare, alternatoare etc.). Alte domenii sunt într-un stadiu incipient de dezvoltare (cum ar fi componentele electrice și electronice), caz în care complexitatea este mult mai mare, și există un potențial considerabil pentru creșterea pieței în aceste domenii. Refabricarea poate fi utilă, de asemenea, în situațiile în care generațiile anterioare ale produsului sunt încă pe piață și necesită întreținere, însă nu se mai produc.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i54) | Nivelul de refabricare (pondere pe component (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i54)

Nivelul de refabricare (pondere pe component (%)

| (i55) | Niveluri globale de refabricare (% din componentele recuperate) |
| --- | --- |

(i55)

Niveluri globale de refabricare (% din componentele recuperate)

—

4.   CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII SECTORIALI DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL TRATĂRII VEHICULELOR SCOASE DIN UZ

4.1.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru colectarea VSU

Această secțiune este relevantă pentru instalațiile autorizate de tratare a VSU.

4.1.1.   Rețelele de preluare a materialelor și componentelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune la dispoziție rețele eficiente de preluare pentru a crește rata de reutilizare, reciclare și recuperare care este realizabilă din punct de vedere economic atunci când se tratează VSU. Acest lucru implică o colaborare amplă între diferiți actori din acest sector în vederea recuperării de componente, consolidarea cu alte fluxuri de deșeuri acolo unde este posibil, precum și formare și sprijin.

Instalațiile de tratare autorizate de prim rang au pus în aplicare cele mai bune practici prin:

| — | colaborarea cu actori din acest sector: pentru a coordona monitorizarea, colectarea și transportul componentelor și materialelor și pentru a se asigura că sunt instituite stimulentele adecvate pentru actorii din cadrul lanțului; |
| --- | --- |

—

colaborarea cu actori din acest sector: pentru a coordona monitorizarea, colectarea și transportul componentelor și materialelor și pentru a se asigura că sunt instituite stimulentele adecvate pentru actorii din cadrul lanțului;

| — | gestionarea/stimularea returnării de produse; |
| --- | --- |

—

gestionarea/stimularea returnării de produse;

| — | consolidarea cu alte fluxuri de deșeuri, în vederea reducerii sarcinilor administrative și a punerii în comun a cunoștințelor de specialitate; |
| --- | --- |

—

consolidarea cu alte fluxuri de deșeuri, în vederea reducerii sarcinilor administrative și a punerii în comun a cunoștințelor de specialitate;

| — | furnizarea de asistență tehnică și sensibilizare. |
| --- | --- |

—

furnizarea de asistență tehnică și sensibilizare.

Aplicabilitatea

Cele mai mari beneficii potențiale pentru mediu par a fi prezentate de colectarea de tehnologii avansate cu o durată de viață limitată (cum ar fi bateriile vehiculelor electrice sau hibride), precum și de componentele/materialele a căror demontare este mai puțin atractivă din punct de vedere financiar (cum ar fi componentele din plastic și sticlă). În ceea ce privește gestionarea/stimularea returnării de produse, aplicabilitatea modelor alternative de afaceri (dacă este cazul) depinde de reglementările locale, de clientelă, de dispersia geografică, precum și de tipul de produs în cauză.

În unele state membre, regimurile de preluare s-ar putea confrunta cu concurență din partea sectorului informal pentru demontarea VSU.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i56) | Rata de produse sau materiale specifice recuperate prin intermediul rețelelor VSU (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i56)

Rata de produse sau materiale specifice recuperate prin intermediul rețelelor VSU (%)

| (b30) | Sunt instituite colaborare și parteneriate cu organizații locale/naționale pentru punerea în aplicare a rețelelor de preluare |
| --- | --- |

(b30)

Sunt instituite colaborare și parteneriate cu organizații locale/naționale pentru punerea în aplicare a rețelelor de preluare

4.2.   Tratarea VSU

Această secțiune este relevantă pentru instalațiile autorizate de tratare a VSU.

4.2.1.   Depoluarea sporită a vehiculelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a efectua cu atenție depoluarea obligatorie a vehiculelor utilizând echipamente special concepute în acest scop, acolo unde este posibil. Aspectele legate de mediu sunt relevante pentru contaminarea solului și a apei, însă sunt legate, de asemenea, de potențialul de recuperare a materialelor în vederea reutilizării și reciclării.

Cea mai bună practică este de a avea instituite sisteme de depoluare eficace, cum ar fi:

| — | echipamente care penetrează în condiții de siguranță rezervoare de combustibil și extrag combustibilul pe cale hidraulică; |
| --- | --- |

—

echipamente care penetrează în condiții de siguranță rezervoare de combustibil și extrag combustibilul pe cale hidraulică;

| — | echipament de drenaj/colectare a uleiurilor, fluidelor hidraulice etc.; și de a elimina uleiul din amortizoarele de șoc; |
| --- | --- |

—

echipament de drenaj/colectare a uleiurilor, fluidelor hidraulice etc.; și de a elimina uleiul din amortizoarele de șoc;

| — | instrumente pentru a elimina convertizorul catalitic; |
| --- | --- |

—

instrumente pentru a elimina convertizorul catalitic;

| — | echipamente pentru eliminarea și depozitarea în siguranță a gazelor emanate de sistemele de aer condiționat; |
| --- | --- |

—

echipamente pentru eliminarea și depozitarea în siguranță a gazelor emanate de sistemele de aer condiționat;

| — | echipamente pentru declanșarea airbag-urilor; și |
| --- | --- |

—

echipamente pentru declanșarea airbag-urilor; și

| — | echipamente pentru îndepărtarea sistemelor de tensionare a centurilor scaunelor; |
| --- | --- |

—

echipamente pentru îndepărtarea sistemelor de tensionare a centurilor scaunelor;

sau de a utiliza metode alternative pentru a atinge aceleași niveluri de depoluare.

Aplicabilitatea

Ratele de depoluare vor fi afectate dacă o instalație de tratare a VSU este sau nu specializată pe un anumit tip de vehicul (de exemplu, dimensiunile vehiculului). Alți factori vor fi, de asemenea, necesari, de exemplu mașini comerciale de depoluare în anumite cazuri, sau instalații de tratare sau de depozitare adecvate, pentru a se asigura că depoluarea nu prezintă pericole pentru mediul înconjurător.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i57) | Rata de înlăturare a componentelor (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i57)

Rata de înlăturare a componentelor (%)

| (i58) | Rata de reciclare a fluidelor (%) |
| --- | --- |

(i58)

Rata de reciclare a fluidelor (%)

| (i59) | Instalarea de mașini comerciale de depoluare sau de echipamente care îndeplinesc funcții echivalente (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i59)

Instalarea de mașini comerciale de depoluare sau de echipamente care îndeplinesc funcții echivalente (Da/Nu)

| (i60) | Utilizarea de tehnici de echilibrare a masei pentru a monitoriza ratele de depoluare (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i60)

Utilizarea de tehnici de echilibrare a masei pentru a monitoriza ratele de depoluare (Da/Nu)

| (i61) | Adoptarea unui sistem de management al calității (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i61)

Adoptarea unui sistem de management al calității (Da/Nu)

| (b31) | Este instituit un sistem certificat de management al calității în cadrul organizației |
| --- | --- |

(b31)

Este instituit un sistem certificat de management al calității în cadrul organizației

4.2.2.   Cele mai bune practici generale pentru materialele plastice și părțile din compozit

Există două metode principale pentru tratarea materialelor plastice și a părților din compozit – demontarea și reciclarea componentelor și reciclarea după mărunțire. Avantajele și dezavantajele relative ale acestor metode depind în mare măsură de disponibilitatea și performanța tehnologiilor de tratare a VSU.

Cea mai bună practică de management de mediu este, așadar, de a evalua avantajele și dezavantajele pe baza unor informații specifice relevante pentru materialele plastice și părțile din compozit. Organizațiile lidere au instituit reciclarea în circuit închis pentru componentele selectate și continuă să dezvolte noi domenii pentru a crește nivelul de reciclare a vehiculelor lor.

Aplicabilitatea

Există un domeniu de aplicare pentru cea mai bună practică în contextul căilor de reciclare pentru care se optează atât înainte de mărunțire, cât și după mărunțire.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i62) | Luarea în considerare a studiilor ECV pentru a determina trasee optime în ceea ce privește materialul în funcție de factorii locali (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i62)

Luarea în considerare a studiilor ECV pentru a determina trasee optime în ceea ce privește materialul în funcție de factorii locali (Da/Nu)

| (i63) | Ponderea componentelor tratate în conformitate cu traseul optim ECV (%) |
| --- | --- |

(i63)

Ponderea componentelor tratate în conformitate cu traseul optim ECV (%)

—

5.   INDICATORI-CHEIE DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU RECOMANDAȚI PENTRU FIECARE SECTOR

Tabelul următor conține o selecție de indicatori-cheie de performanță de mediu pentru sectorul producției de automobile, precum și valorile de referință aferente și trimiteri la cele mai bune practici de management de mediu relevante. Aceștia constituie un subset al ansamblului de indicatori menționați în secțiunile 3 și 4.

| # | Indicator recomandat | Unitate comună | Grup-țintă principal | Scurtă descriere | Nivel de monitorizare minim recomandat | Indicator de bază EMAS asociat (18) | Parametru de excelență | Cea mai bună practică de management de mediu asociată (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PRODUCȚIA DE AUTOMOBILE |
| 1 | Amplasamente cu un sistem de management de mediu avansat | % din instalații/operațiuni | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Numărul de amplasamente cu un sistem de management de mediu avansat (de exemplu, înregistrat în cadrul EMAS sau certificat ISO 14001 și astfel cum este descris în cea mai bună practică de management de mediu) împărțit la numărul total de amplasamente | Nivel de societate | Eficiența energetică
  Eficiența materialelor
  Apă
  Deșeuri
  Biodiversitate
  Emisii | Un sistem de management de mediu avansat este instituit în toate locurile de producție la nivel mondial | Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1 |
| 2 | Numărul de instalații cu sisteme detaliate de monitorizare a energiei | % din instalații/operațiuni
  % din instalații/operațiuni | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Numărul de instalații cu sisteme adecvate de monitorizare a energiei Acest lucru poate fi exprimat, de asemenea, sub formă de procent din numărul total de instalații ale societății | Nivel de societate | Eficiența energetică | Sunt puse în aplicare planuri specifice de gestionare a energiei pentru toate amplasamentele
  Monitorizarea detaliată pentru fiecare proces este pusă în aplicare la fața locului
  Uzina pune în aplicare controale de gestionare a energiei, cum ar fi oprirea consumului de energie în unele zone ale uzinei atunci când acestea nu se află în proces de producție, în cazul amplasamentelor cu monitorizare detaliată | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.1 |
| 3 | Consumul global de energie per unitate funcțională | kWh/unitate funcțională/an | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Consumul anual de energie (termică, de răcire și electrică) utilizată la locul de producție împărțit la unitatea funcțională selectată (de exemplu, autovehicule fabricate) | Nivel de societate | Eficiența energetică | — | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.2 |
| 4 | Procentul locurilor de producție evaluate în ceea ce privește potențialul și posibilitățile de utilizare a surselor regenerabile de energie | % | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Locurile de producție evaluate în ceea ce privește potențialul și oportunitățile pentru utilizarea energiei din surse regenerabile împărțite la numărul total al locurilor de producție | Nivel de societate | Emisii | Toate locurile de producție sunt evaluate în ceea ce privește potențialul și posibilitățile de utilizare a surselor regenerabile de energie
  Este instituită o politică pentru a stimula creșterea utilizării energiei din surse regenerabile | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3 |
| 5 | Ponderea consumului de energie în cadrul amplasamentului realizat prin utilizarea energiei din surse regenerabile | % | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Cantitatea de energie din surse regenerabile utilizată (inclusiv atât energia produsă la fața locului, cât și cea achiziționată) împărțită la cantitatea totală de energie utilizată la fața locului. | Nivel de societate | Emisii | Consumul de energie este raportat, declarându-se ponderea de energie fosilă și non-fosilă | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3 |
| 6 | Consumul energetic al echipamentelor de iluminat | kWh/an | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Consumul de energie anual pentru iluminat măsurat la nivel de instalație | Nivel de instalație | Eficiența energetică
  Emisii | — | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4 |
| 7 | Punerea în aplicare a poziționării îmbunătățite, a iluminatului eficient din punct de vedere energetic | % din suprafețele de iluminare din incinta unui amplasament
  % din totalul amplasamentelor | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Sunt instituite o mai bună poziționare și sisteme de iluminat eficiente din punct de vedere energetic în incinta instalației | Nivel de instalație | Eficiența energetică
  Emisii | Soluțiile de iluminat cele mai eficiente din punct de vedere energetic, adecvate pentru cerințele specifice de la locul de muncă sunt puse în aplicare la toate amplasamentele | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4 |
| 8 | Punerea în aplicare a strategiilor pe zone pentru iluminat | % din suprafețele de iluminare din incinta unui amplasament
  % din totalul amplasamentelor | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Gestionarea iluminatului este pusă în aplicare pe „zone”, și anume iluminatul este pornit sau oprit în conformitate cu cerințele și prezența în fiecare zonă a instalației | Nivel de instalație | Eficiența energetică
  Emisii | Sunt introduse scheme de zonare în toate amplasamentele în conformitate cu nivelurile celor mai bune practici | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4 |
| 9 | Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală | kWh/Nm3 de aer comprimat emis, la presiunea de funcționare prevăzută de sistemul de aer comprimat | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Electricitatea consumată pe metru cub standard de aer comprimat emis, furnizat la punctul de utilizare finală la un nivel de presiune declarat | Nivel de instalație | Eficiența energetică
  Emisii | Sistemul de aer comprimat are un consum de energie mai mic de 0,11 kWh/Nm3 pentru un sistem de aer comprimat care funcționează la o presiune de aproximativ 6,5 bari | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.5 |
| 10 | Ponderea de motoare electrice cu variatoare de viteză instalate | % | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Numărul de motoare cu variatoare de viteză instalate împărțit la numărul total de motoare.
  În mod alternativ, acest indicator poate fi calculat, de asemenea, prin puterea electrică a motoarelor cu variatoare de viteză instalate împărțită la puterea electrică totală a tuturor motoarelor electrice. | Nivel de instalație | Eficiența energetică
  Emisii | — | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.6 |
| 11 | Generarea de deșeuri per unitate funcțională | kg/unitate funcțională | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Cantitatea totală de deșeuri generate (deșeuri periculoase și nepericuloase) împărțită la unitățile funcționale selectate (de exemplu, vehicule fabricate) | Nivel de instalație | Deșeuri | — | Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.7 |
| 12 | Instituirea și punerea în aplicare a unei strategii generale privind deșeurile, cu monitorizare și obiective de îmbunătățire | Da/Nu | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Este adoptată o strategie de gestionare a deșeurilor la nivel de amplasament, cu monitorizare și obiective de îmbunătățire | Nivel de instalație | Deșeuri | Planuri de gestionare a deșeurilor introduse [în toate amplasamentele] | Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1 |
| 13 | Deșeuri trimise către fluxuri specifice, inclusiv prin reciclare, recuperare energetică și depozite de deșeuri | kg/unitate funcțională | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Deșeurile generate sunt monitorizate și diversele cantități sunt trimise în vederea reciclării, recuperării de energie și eliminării în depozitele de deșeuri | Nivel de instalație | Deșeuri | Deșeuri eliminate în totalitate pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri din toate activitățile/amplasamentele de producție și neproductive | Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1 |
| 14 | Consumul de apă per unitate funcțională | L/unitate funcțională | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Consumul total de apă consumată la nivelul unei singure instalații împărțit la unitățile funcționale selectate (de exemplu, vehicule fabricate) | Nivel de instalație | Apă | Introducerea unei strategii privind apa în conformitate cu un instrument recunoscut, cum ar fi CEO Water Mandate, care să integreze o evaluare a deficitului de apă
  Utilizarea apei la fața locului este măsurată pentru fiecare amplasament și pentru fiecare proces, utilizându-se, opțional, programe informatice automate
  Sunt stabilite praguri pentru reducerea substanțelor poluante din apa evacuată, care depășesc cerințele legale minime | Cele mai bune practici de management de mediu 3.4.1, 3.4.2 și 3.4.3 |
| 15 | Procentul de operațiuni din cadrul amplasamentelor existente echipate cu dispozitive și procese de economisire a apei | % | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Numărul de operațiuni din cadrul amplasamentelor existente care sunt echipate cu dispozitive și procese de economisire a apei din numărul total de operațiuni | Nivel de instalație | Apă | Toate amplasamentele noi sunt dotate cu dispozitive sanitare de economisire a apei, iar modernizarea dispozitivelor de economisire a apei este introdusă treptat în toate amplasamentele existente | Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.2 |
| 16 | Ponderea de noi amplasamente proiectate cu dispozitive și procese de economisire a apei | % | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Numărul de noi amplasamente concepute cu dispozitive sanitare și procese de economisire a apei din numărul total de amplasamente noi | Nivel de instalație | Apă | Toate amplasamentele noi sunt dotate cu dispozitive sanitare de economisire a apei, iar modernizarea dispozitivelor de economisire a apei este introdusă treptat în toate amplasamentele existente | Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.2 |
| 17 | Procentul consumului total de apă realizat prin apa reciclată sau prin apele reziduale | % | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Cantitatea de apă folosită în instalație care este apă reciclată în procesele de producție sau apă pluvială recoltată dintr-un sistem de colectare a apelor pluviale | Nivel de instalație | Apă | Reciclarea apei în regim de „circuit închis” este pusă în aplicare cu o rată de recuperare de cel puțin 90 % acolo unde este fezabil
  30 % din necesitățile în materie de apă sunt îndeplinite prin utilizarea apelor recoltate, numai în regiuni cu precipitații suficiente | Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.3 |
| 18 | Aplicarea de metodologii în vederea evaluării serviciilor ecosistemice raportat la lanțul valoric | Da/Nu
  % de acoperire a lanțului valoric | Producători de autovehicule, piese și componente | Este aplicată o evaluare a serviciilor ecosistemice raportat la lanțul valoric.
  În plus, ponderea lanțului valoric pentru care o evaluare a serviciilor ecosistemice este aplicată se poate calcula | Nivel de societate | Biodiversitate | Se desfășoară o evaluare la nivel înalt a ecosistemului în cadrul lanțului valoric, urmată de o evaluare în detaliu a ecosistemului în zone identificate ca prezentând un risc ridicat
  Sunt elaborate strategii pentru a atenua problemele din domeniile prioritare identificate ale lanțului de aprovizionare, în colaborare cu părțile interesate de la nivel local și cu experți externi | Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.1 |
| 19 | Numărul de proiecte sau colaborări cu părțile interesate pentru a aborda aspecte legate de biodiversitate | # | Producători de autovehicule, piese și componente
  Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Poate fi monitorizat numărul diferitelor proiecte de colaborare instituite cu părțile interesate de la nivel local și cu experții implicați în abordarea biodiversității | Nivel de instalație | Biodiversitate | Este instituit un plan cuprinzător privind biodiversitatea, pentru a asigura integrarea sistematică a aspectelor legate de biodiversitate, prin măsurare, monitorizare și raportare
  Este instituită cooperarea cu experți și cu părțile interesate de la nivel local | Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.2 |
| 20 | Ponderea de furnizori (direcți) de nivel 1 care respectă standardele necesare în conformitate cu auditurile interne sau externe | % | Producători de autovehicule, piese și componente | Ponderea (în funcție de număr sau de valoarea produselor achiziționate) de furnizori (direcți) de nivel 1 care respectă standardele necesare în conformitate cu auditurile interne sau externe | Nivel de societate | Eficiența energetică
  Eficiența materialelor
  Apă
  Deșeuri
  Biodiversitate
  Emisii | Toți furnizorii principali sunt obligați să dispună de un sistem de management de mediu pentru a beneficia de acordurile de achiziționare
  Sunt stabilite criterii de mediu în toate domeniile de impact asupra mediului pentru acordurile de achiziționare
  Tuturor furnizorilor direcți le sunt trimise chestionare de autoevaluare, iar furnizorii care prezintă risc ridicat sunt auditați de către terți
  S-au întreprins dezvoltarea și formarea profesională a furnizorilor direcți
  Sunt definite proceduri de executare pentru neconformitate | Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.1 |
| 21 | Generarea de deșeuri care provin de la ambalaje per unitate funcțională | Kg/unitate funcțională | Producători de autovehicule, piese și componente | Cantitatea de deșeuri generate care provin de la ambalaje împărțită la unitățile funcționale selectate (de exemplu, vehicule fabricate) | Nivel de instalație | Deșeuri | — | Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.2 |
| 22 | Efectuarea ECV pe liniile principale de produse pentru a sprijini deciziile privind proiectarea și dezvoltarea | Da/Nu | Producători de autovehicule, piese și componente | ECV este efectuată pe liniile principale de produse pentru a sprijini deciziile privind proiectarea și dezvoltarea | Nivel de societate | Eficiența energetică
  Eficiența materialelor
  Apă
  Deșeuri
  Biodiversitate
  Emisii | ECV este efectuată pentru liniile principale de produse în conformitate cu standardele ISO 14040: 2006 sau echivalente | Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.3 |
| 23 | Îmbunătățiri în ceea ce privește indicatorii de mediu (CO2, consumul de energie, poluarea etc.) pentru proiectele noilor modele în cazul liniilor principale de produse în comparație cu proiectele modelelor anterioare | % | Producători de autovehicule, piese și componente | Îmbunătățiri în ceea ce privește indicatorii de mediu (CO2, consumul de energie, poluarea etc.) sunt stabilite pentru proiectele noilor modele în cazul liniilor principale de produse în comparație cu proiectele modelelor anterioare. Acest indicator monitorizează cât de mult au fost îmbunătățiți diverși indicatori pentru produsul respectiv | Nivel de societate | Eficiența energetică
  Eficiența materialelor
  Apă
  Deșeuri
  Biodiversitate
  Emisii | Sunt stabilite obiective astfel încât să se asigure îmbunătățiri continue ale impactului asupra mediului al modelelor noi de vehicule | Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.3 |
| TRATAREA VEHICULELOR SCOASE DIN UZ |
| 24 | Rata de produse sau materiale specifice recuperate prin intermediul rețelelor VSU | %
  (produs sau material extras/introdus pe piață) | Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Cantitatea de produse sau materiale specifice recuperate prin intermediul rețelelor VSU, împărțită la cantitatea totală de materiale de la VSU prelucrate | Nivel de societate | Deșeuri
  Eficiența materialelor | Sunt instituite colaborare și parteneriate cu organizații locale/naționale | Cea mai bună practică de management de mediu 4.1.1 |
| 25 | Adoptarea unui sistem de management al calității | Da/Nu | Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | Un sistem certificat de management al calității este instituit în organizația care se ocupă de tratarea vehiculelor scoase din uz | Nivel de societate | Deșeuri
  Eficiența materialelor | Este instituit un sistem certificat de management al calității în cadrul organizației | Cea mai bună practică de management de mediu 4.2.1 |
| 26 | Instalarea unei mașini comerciale de depoluare sau instalarea de echipamente care îndeplinesc funcții echivalente | Da/Nu | Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz | O mașină comercială de depoluare sau echipamente care îndeplinesc funcții echivalente sunt instalate în cadrul instalației | Nivel de instalație | Producția totală anuală de deșeuri | — | Cea mai bună practică de management de mediu 4.2.1 |
| 27 | Luarea în considerare a studiilor ECV pentru a determina trasee optime în ceea ce privește materialul în funcție de factorii locali | Da/Nu | ATF | Studii ECV sunt utilizate pentru a determina trasee optime în ceea ce privește materialul (demontarea și reciclarea componentelor vs. reciclarea după mărunțire) în funcție de factorii locali | Nivel de societate | Eficiența energetică
  Eficiența materialelor
  Apă
  Deșeuri
  Biodiversitate
  Emisii | — | Cea mai bună practică de management de mediu 4.2.2 |

#

Indicator recomandat

Unitate comună

Grup-țintă principal

Scurtă descriere

Nivel de monitorizare minim recomandat

Indicator de bază EMAS asociat (18)

Parametru de excelență

Cea mai bună practică de management de mediu asociată (19)

PRODUCȚIA DE AUTOMOBILE

1

Amplasamente cu un sistem de management de mediu avansat

% din instalații/operațiuni

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Numărul de amplasamente cu un sistem de management de mediu avansat (de exemplu, înregistrat în cadrul EMAS sau certificat ISO 14001 și astfel cum este descris în cea mai bună practică de management de mediu) împărțit la numărul total de amplasamente

Nivel de societate

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

Un sistem de management de mediu avansat este instituit în toate locurile de producție la nivel mondial

Cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1

2

Numărul de instalații cu sisteme detaliate de monitorizare a energiei

% din instalații/operațiuni

% din instalații/operațiuni

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Numărul de instalații cu sisteme adecvate de monitorizare a energiei Acest lucru poate fi exprimat, de asemenea, sub formă de procent din numărul total de instalații ale societății

Nivel de societate

Eficiența energetică

Sunt puse în aplicare planuri specifice de gestionare a energiei pentru toate amplasamentele

Monitorizarea detaliată pentru fiecare proces este pusă în aplicare la fața locului

Uzina pune în aplicare controale de gestionare a energiei, cum ar fi oprirea consumului de energie în unele zone ale uzinei atunci când acestea nu se află în proces de producție, în cazul amplasamentelor cu monitorizare detaliată

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.1

3

Consumul global de energie per unitate funcțională

kWh/unitate funcțională/an

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Consumul anual de energie (termică, de răcire și electrică) utilizată la locul de producție împărțit la unitatea funcțională selectată (de exemplu, autovehicule fabricate)

Nivel de societate

Eficiența energetică

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.2

4

Procentul locurilor de producție evaluate în ceea ce privește potențialul și posibilitățile de utilizare a surselor regenerabile de energie

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Locurile de producție evaluate în ceea ce privește potențialul și oportunitățile pentru utilizarea energiei din surse regenerabile împărțite la numărul total al locurilor de producție

Nivel de societate

Emisii

Toate locurile de producție sunt evaluate în ceea ce privește potențialul și posibilitățile de utilizare a surselor regenerabile de energie

Este instituită o politică pentru a stimula creșterea utilizării energiei din surse regenerabile

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3

5

Ponderea consumului de energie în cadrul amplasamentului realizat prin utilizarea energiei din surse regenerabile

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Cantitatea de energie din surse regenerabile utilizată (inclusiv atât energia produsă la fața locului, cât și cea achiziționată) împărțită la cantitatea totală de energie utilizată la fața locului.

Nivel de societate

Emisii

Consumul de energie este raportat, declarându-se ponderea de energie fosilă și non-fosilă

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3

6

Consumul energetic al echipamentelor de iluminat

kWh/an

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Consumul de energie anual pentru iluminat măsurat la nivel de instalație

Nivel de instalație

Eficiența energetică

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4

7

Punerea în aplicare a poziționării îmbunătățite, a iluminatului eficient din punct de vedere energetic

% din suprafețele de iluminare din incinta unui amplasament

% din totalul amplasamentelor

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Sunt instituite o mai bună poziționare și sisteme de iluminat eficiente din punct de vedere energetic în incinta instalației

Nivel de instalație

Eficiența energetică

Emisii

Soluțiile de iluminat cele mai eficiente din punct de vedere energetic, adecvate pentru cerințele specifice de la locul de muncă sunt puse în aplicare la toate amplasamentele

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4

8

Punerea în aplicare a strategiilor pe zone pentru iluminat

% din suprafețele de iluminare din incinta unui amplasament

% din totalul amplasamentelor

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Gestionarea iluminatului este pusă în aplicare pe „zone”, și anume iluminatul este pornit sau oprit în conformitate cu cerințele și prezența în fiecare zonă a instalației

Nivel de instalație

Eficiența energetică

Emisii

Sunt introduse scheme de zonare în toate amplasamentele în conformitate cu nivelurile celor mai bune practici

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.4

9

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală

kWh/Nm3 de aer comprimat emis, la presiunea de funcționare prevăzută de sistemul de aer comprimat

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Electricitatea consumată pe metru cub standard de aer comprimat emis, furnizat la punctul de utilizare finală la un nivel de presiune declarat

Nivel de instalație

Eficiența energetică

Emisii

Sistemul de aer comprimat are un consum de energie mai mic de 0,11 kWh/Nm3 pentru un sistem de aer comprimat care funcționează la o presiune de aproximativ 6,5 bari

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.5

10

Ponderea de motoare electrice cu variatoare de viteză instalate

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Numărul de motoare cu variatoare de viteză instalate împărțit la numărul total de motoare.

În mod alternativ, acest indicator poate fi calculat, de asemenea, prin puterea electrică a motoarelor cu variatoare de viteză instalate împărțită la puterea electrică totală a tuturor motoarelor electrice.

Nivel de instalație

Eficiența energetică

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.6

11

Generarea de deșeuri per unitate funcțională

kg/unitate funcțională

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Cantitatea totală de deșeuri generate (deșeuri periculoase și nepericuloase) împărțită la unitățile funcționale selectate (de exemplu, vehicule fabricate)

Nivel de instalație

Deșeuri

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.2.7

12

Instituirea și punerea în aplicare a unei strategii generale privind deșeurile, cu monitorizare și obiective de îmbunătățire

Da/Nu

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Este adoptată o strategie de gestionare a deșeurilor la nivel de amplasament, cu monitorizare și obiective de îmbunătățire

Nivel de instalație

Deșeuri

Planuri de gestionare a deșeurilor introduse [în toate amplasamentele]

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1

13

Deșeuri trimise către fluxuri specifice, inclusiv prin reciclare, recuperare energetică și depozite de deșeuri

kg/unitate funcțională

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Deșeurile generate sunt monitorizate și diversele cantități sunt trimise în vederea reciclării, recuperării de energie și eliminării în depozitele de deșeuri

Nivel de instalație

Deșeuri

Deșeuri eliminate în totalitate pentru a nu ajunge în depozitele de deșeuri din toate activitățile/amplasamentele de producție și neproductive

Cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1

14

Consumul de apă per unitate funcțională

L/unitate funcțională

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Consumul total de apă consumată la nivelul unei singure instalații împărțit la unitățile funcționale selectate (de exemplu, vehicule fabricate)

Nivel de instalație

Apă

Introducerea unei strategii privind apa în conformitate cu un instrument recunoscut, cum ar fi CEO Water Mandate, care să integreze o evaluare a deficitului de apă

Utilizarea apei la fața locului este măsurată pentru fiecare amplasament și pentru fiecare proces, utilizându-se, opțional, programe informatice automate

Sunt stabilite praguri pentru reducerea substanțelor poluante din apa evacuată, care depășesc cerințele legale minime

Cele mai bune practici de management de mediu 3.4.1, 3.4.2 și 3.4.3

15

Procentul de operațiuni din cadrul amplasamentelor existente echipate cu dispozitive și procese de economisire a apei

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Numărul de operațiuni din cadrul amplasamentelor existente care sunt echipate cu dispozitive și procese de economisire a apei din numărul total de operațiuni

Nivel de instalație

Apă

Toate amplasamentele noi sunt dotate cu dispozitive sanitare de economisire a apei, iar modernizarea dispozitivelor de economisire a apei este introdusă treptat în toate amplasamentele existente

Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.2

16

Ponderea de noi amplasamente proiectate cu dispozitive și procese de economisire a apei

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Numărul de noi amplasamente concepute cu dispozitive sanitare și procese de economisire a apei din numărul total de amplasamente noi

Nivel de instalație

Apă

Toate amplasamentele noi sunt dotate cu dispozitive sanitare de economisire a apei, iar modernizarea dispozitivelor de economisire a apei este introdusă treptat în toate amplasamentele existente

Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.2

17

Procentul consumului total de apă realizat prin apa reciclată sau prin apele reziduale

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Cantitatea de apă folosită în instalație care este apă reciclată în procesele de producție sau apă pluvială recoltată dintr-un sistem de colectare a apelor pluviale

Nivel de instalație

Apă

Reciclarea apei în regim de „circuit închis” este pusă în aplicare cu o rată de recuperare de cel puțin 90 % acolo unde este fezabil

30 % din necesitățile în materie de apă sunt îndeplinite prin utilizarea apelor recoltate, numai în regiuni cu precipitații suficiente

Cea mai bună practică de management de mediu 3.4.3

18

Aplicarea de metodologii în vederea evaluării serviciilor ecosistemice raportat la lanțul valoric

Da/Nu

% de acoperire a lanțului valoric

Producători de autovehicule, piese și componente

Este aplicată o evaluare a serviciilor ecosistemice raportat la lanțul valoric.

În plus, ponderea lanțului valoric pentru care o evaluare a serviciilor ecosistemice este aplicată se poate calcula

Nivel de societate

Biodiversitate

Se desfășoară o evaluare la nivel înalt a ecosistemului în cadrul lanțului valoric, urmată de o evaluare în detaliu a ecosistemului în zone identificate ca prezentând un risc ridicat

Sunt elaborate strategii pentru a atenua problemele din domeniile prioritare identificate ale lanțului de aprovizionare, în colaborare cu părțile interesate de la nivel local și cu experți externi

Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.1

19

Numărul de proiecte sau colaborări cu părțile interesate pentru a aborda aspecte legate de biodiversitate

#

Producători de autovehicule, piese și componente

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Poate fi monitorizat numărul diferitelor proiecte de colaborare instituite cu părțile interesate de la nivel local și cu experții implicați în abordarea biodiversității

Nivel de instalație

Biodiversitate

Este instituit un plan cuprinzător privind biodiversitatea, pentru a asigura integrarea sistematică a aspectelor legate de biodiversitate, prin măsurare, monitorizare și raportare

Este instituită cooperarea cu experți și cu părțile interesate de la nivel local

Cea mai bună practică de management de mediu 3.5.2

20

Ponderea de furnizori (direcți) de nivel 1 care respectă standardele necesare în conformitate cu auditurile interne sau externe

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Ponderea (în funcție de număr sau de valoarea produselor achiziționate) de furnizori (direcți) de nivel 1 care respectă standardele necesare în conformitate cu auditurile interne sau externe

Nivel de societate

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

Toți furnizorii principali sunt obligați să dispună de un sistem de management de mediu pentru a beneficia de acordurile de achiziționare

Sunt stabilite criterii de mediu în toate domeniile de impact asupra mediului pentru acordurile de achiziționare

Tuturor furnizorilor direcți le sunt trimise chestionare de autoevaluare, iar furnizorii care prezintă risc ridicat sunt auditați de către terți

S-au întreprins dezvoltarea și formarea profesională a furnizorilor direcți

Sunt definite proceduri de executare pentru neconformitate

Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.1

21

Generarea de deșeuri care provin de la ambalaje per unitate funcțională

Kg/unitate funcțională

Producători de autovehicule, piese și componente

Cantitatea de deșeuri generate care provin de la ambalaje împărțită la unitățile funcționale selectate (de exemplu, vehicule fabricate)

Nivel de instalație

Deșeuri

—

Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.2

22

Efectuarea ECV pe liniile principale de produse pentru a sprijini deciziile privind proiectarea și dezvoltarea

Da/Nu

Producători de autovehicule, piese și componente

ECV este efectuată pe liniile principale de produse pentru a sprijini deciziile privind proiectarea și dezvoltarea

Nivel de societate

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

ECV este efectuată pentru liniile principale de produse în conformitate cu standardele ISO 14040: 2006 sau echivalente

Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.3

23

Îmbunătățiri în ceea ce privește indicatorii de mediu (CO2, consumul de energie, poluarea etc.) pentru proiectele noilor modele în cazul liniilor principale de produse în comparație cu proiectele modelelor anterioare

%

Producători de autovehicule, piese și componente

Îmbunătățiri în ceea ce privește indicatorii de mediu (CO2, consumul de energie, poluarea etc.) sunt stabilite pentru proiectele noilor modele în cazul liniilor principale de produse în comparație cu proiectele modelelor anterioare. Acest indicator monitorizează cât de mult au fost îmbunătățiți diverși indicatori pentru produsul respectiv

Nivel de societate

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

Sunt stabilite obiective astfel încât să se asigure îmbunătățiri continue ale impactului asupra mediului al modelelor noi de vehicule

Cea mai bună practică de management de mediu 3.6.3

TRATAREA VEHICULELOR SCOASE DIN UZ

24

Rata de produse sau materiale specifice recuperate prin intermediul rețelelor VSU

%

(produs sau material extras/introdus pe piață)

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Cantitatea de produse sau materiale specifice recuperate prin intermediul rețelelor VSU, împărțită la cantitatea totală de materiale de la VSU prelucrate

Nivel de societate

Deșeuri

Eficiența materialelor

Sunt instituite colaborare și parteneriate cu organizații locale/naționale

Cea mai bună practică de management de mediu 4.1.1

25

Adoptarea unui sistem de management al calității

Da/Nu

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

Un sistem certificat de management al calității este instituit în organizația care se ocupă de tratarea vehiculelor scoase din uz

Nivel de societate

Deșeuri

Eficiența materialelor

Este instituit un sistem certificat de management al calității în cadrul organizației

Cea mai bună practică de management de mediu 4.2.1

26

Instalarea unei mașini comerciale de depoluare sau instalarea de echipamente care îndeplinesc funcții echivalente

Da/Nu

Instalații autorizate de tratare a vehiculelor scoase din uz

O mașină comercială de depoluare sau echipamente care îndeplinesc funcții echivalente sunt instalate în cadrul instalației

Nivel de instalație

Producția totală anuală de deșeuri

—

Cea mai bună practică de management de mediu 4.2.1

27

Luarea în considerare a studiilor ECV pentru a determina trasee optime în ceea ce privește materialul în funcție de factorii locali

Da/Nu

ATF

Studii ECV sunt utilizate pentru a determina trasee optime în ceea ce privește materialul (demontarea și reciclarea componentelor vs. reciclarea după mărunțire) în funcție de factorii locali

Nivel de societate

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apă

Deșeuri

Biodiversitate

Emisii

—

Cea mai bună practică de management de mediu 4.2.2

---

(1)  Raportul științific și de politică este publicat pe site-ul JRC, la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_CarManufacturing.pdf. Concluziile privind cele mai bune practici de management de mediu și aplicabilitatea acestora, precum și indicatorii specifici de performanță de mediu identificați și parametrii de excelență cuprinși în prezentul document de referință se bazează pe constatările consemnate în raportul științific și de politică. Toate informațiile de bază și toate detaliile tehnice figurează în acest raport.

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului din 29 iunie 1993 privind participarea voluntară a întreprinderilor din sectorul industrial la un sistem comunitar de management de mediu și audit (JO L 168, 10.7.1993, p. 1).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 114, 24.4.2001, p. 1).

(4)  Conform secțiunii B litera (e) din anexa IV la Regulamentul EMAS, declarația de mediu conține „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și a altor indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”. Secțiunea C din anexa IV prevede că: „de asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente de referință sectoriale, în conformitate cu articolul 46.”

(5)  În „Raportul privind cele mai bune practici” publicat de JRC și disponibil online la adresa de mai jos, există o descriere detaliată a fiecărei cele mai bune practici, împreună cu orientări practice privind punerea în aplicare a acestora http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_CarManufacturing.pdf. Entitățile interesate sunt invitate să consulte raportul în cazul în care sunt interesate să afle mai multe despre unele dintre cele mai bune practici descrise în prezentul document de referință.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(7)  Documentele BREF: Documente de referință privind cele mai bune tehnici disponibile. Pentru mai multe informații despre conținutul documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile și pentru o explicație completă a termenilor, acronimelor și codurilor documentelor, consultați site-ul Biroului European pentru Prevenirea și Controlul Integrat al Poluării: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/

(8)  Cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul de fabricare a produselor metalice sunt, la momentul actual, în curs de identificare, mai multe informații și actualizări fiind publicate la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html

(9)  Cele mai bune practici de management de mediu pentru sectorul producător de echipament electric și electronic sunt, la momentul actual, în curs de identificare, mai multe informații și actualizări fiind publicate la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/eeem.html

(10)  Directiva 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și de abrogare a Directivei 91/157/CEE (JO L 266, 26.9.2006, p. 1), cunoscută sub denumirea de Directiva privind bateriile.

(11)  OEM = Producători de echipamente originale, și anume producătorii de vehicule în contextul autovehiculelor.

(12)  ATF = Instalații de tratare autorizate, definite în Directiva 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz.

(13)  În acest caz și în cazul altor câțiva indicatori, termenul „unitate funcțională” se referă la o unitate de producție, de activitate sau de utilizare a resurselor aleasă de către fiecare organizație pentru a reflecta cele mai relevante aspecte pentru cazul său specific (și poate fi adaptat în funcție de amplasament, de aspectul de mediu avut în vedere etc.). Indicatorii tipici (de regulă calculați în decursul unei perioade de referință, de exemplu un an) utilizați în cadrul industriei ca fiind unități funcționale includ, de exemplu:

| — | numărul de unități (vehicule, motoare, cutii de viteze, părți...) produse; |
| --- | --- |

—

numărul de unități (vehicule, motoare, cutii de viteze, părți...) produse;

| — | cifra de afaceri în EUR; |
| --- | --- |

—

cifra de afaceri în EUR;

| — | valoarea adăugată în EUR; |
| --- | --- |

—

valoarea adăugată în EUR;

| — | producția măsurată în kg; |
| --- | --- |

—

producția măsurată în kg;

| — | echivalent normă întreagă (ENI) angajați; |
| --- | --- |

—

echivalent normă întreagă (ENI) angajați;

| — | ore lucrate. |
| --- | --- |

—

ore lucrate.

(14)  În cazul în care se măsoară la nivel detaliat.

(15)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3), cunoscută și sub denumirea de Directiva-cadru privind deșeurile, introduce o ordine a preferințelor în ceea ce privește măsurile de reducere și de gestionare a deșeurilor. Aceasta este cunoscută drept „ierarhia deșeurilor”. Aceasta a stabilit cea mai înaltă prioritate pentru prevenirea generării de deșeuri, urmată de reutilizarea acestora, de reciclare, apoi de valorificarea (energetică) a fracțiunilor de deșeuri care nu pot fi prevenite, reutilizate sau reciclate. În cele din urmă, eliminarea deșeurilor trebuie să fie luată în considerare doar atunci când niciuna dintre opțiunile anterioare nu este posibilă.

(16)  Cea mai bună practică de management de mediu descrisă mai sus nu abordează în mod special atelierele de vopsit (unde se pot realiza economii considerabile de apă), întrucât orientările existente sunt disponibile în documentele de referință sectoriale relevante (STS, STM).

(17)  A se vedea secțiunea 3.3.1.

(18)  Indicatorii de bază din EMAS figurează în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1221/2009 (secțiunea C punctul 2).

(19)  Numerele se referă la secțiunile prezentului document.

---

| 18.1.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 17/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 17/94

---

DECIZIA (UE) 2019/63 A COMISIEI

din 19 decembrie 2018

privind documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice, elaborat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 46 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 impune Comisiei să elaboreze documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice. Documentele trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, după caz, parametri de excelență și sisteme de clasificare ce identifică nivelurile de performanță de mediu. Organizațiile înregistrate sau care se pregătesc pentru înregistrare în sistemul de management de mediu și audit instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 trebuie să țină seama de documentele respective atunci când își dezvoltă propriul sistem de management de mediu și își evaluează performanțele de mediu în declarația lor de mediu sau în declarația lor de mediu actualizată, întocmită în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 impune Comisiei să elaboreze documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice. Documentele trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, după caz, parametri de excelență și sisteme de clasificare ce identifică nivelurile de performanță de mediu. Organizațiile înregistrate sau care se pregătesc pentru înregistrare în sistemul de management de mediu și audit instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 trebuie să țină seama de documentele respective atunci când își dezvoltă propriul sistem de management de mediu și își evaluează performanțele de mediu în declarația lor de mediu sau în declarația lor de mediu actualizată, întocmită în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv.

| (2) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, Comisia trebuie să elaboreze un plan de lucru care să stabilească o listă orientativă a sectoarelor considerate prioritare pentru adoptarea de documente de referință sectoriale și intersectoriale. În Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (2), sectorul producției de echipamente electrice și electronice a fost identificat ca fiind un sector prioritar. |
| --- | --- |

(2)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, Comisia trebuie să elaboreze un plan de lucru care să stabilească o listă orientativă a sectoarelor considerate prioritare pentru adoptarea de documente de referință sectoriale și intersectoriale. În Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (2), sectorul producției de echipamente electrice și electronice a fost identificat ca fiind un sector prioritar.

| (3) | Documentul de referință sectorial pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice ar trebui să se axeze pe cele mai bune practici, indicatori și parametri pentru producătorii de echipamente electrice și electronice. Acesta ar trebui să identifice, prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu pentru sector, acțiuni concrete pentru îmbunătățirea la nivel global a managementului de mediu de către întreprinderile din sector în trei domenii principale: procesele de producție, gestionarea lanțului de aprovizionare și acțiunile de stimulare a unei economii mai circulare. |
| --- | --- |

(3)

Documentul de referință sectorial pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice ar trebui să se axeze pe cele mai bune practici, indicatori și parametri pentru producătorii de echipamente electrice și electronice. Acesta ar trebui să identifice, prin intermediul celor mai bune practici de management de mediu pentru sector, acțiuni concrete pentru îmbunătățirea la nivel global a managementului de mediu de către întreprinderile din sector în trei domenii principale: procesele de producție, gestionarea lanțului de aprovizionare și acțiunile de stimulare a unei economii mai circulare.

| (4) | Pentru ca organizațiile, verificatorii de mediu și alte organisme să aibă suficient timp pentru a se pregăti în vederea introducerii documentului de referință sectorial pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice, data aplicării prezentei decizii ar trebui fixată la 120 de zile după data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(4)

Pentru ca organizațiile, verificatorii de mediu și alte organisme să aibă suficient timp pentru a se pregăti în vederea introducerii documentului de referință sectorial pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice, data aplicării prezentei decizii ar trebui fixată la 120 de zile după data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (5) | Pentru elaborarea documentului de referință sectorial anexat la prezenta decizie, Comisia s-a consultat cu statele membre și cu alte părți interesate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Pentru elaborarea documentului de referință sectorial anexat la prezenta decizie, Comisia s-a consultat cu statele membre și cu alte părți interesate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Documentul de referință sectorial referitor la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii sectoriali de performanță de mediu și la parametrii de excelență pentru sectorul producției de echipamente electrice și electronice, în sensul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, este prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 19 mai 2019.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  
  JO C 358, 8.12.2011, p. 2.

2

---

ANEXĂ

1.   INTRODUCERE

Prezentul document de referință sectorial se bazează pe un raport științific și de politică detaliat (1) („Raportul privind cele mai bune practici”) elaborat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC).

Cadrul juridic relevant

Sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) a fost introdus în 1993, în vederea participării voluntare a organizațiilor, prin Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului (2). Ulterior, EMAS a făcut obiectul a două revizuiri importante:

| — | Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3);

| — | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

Un element nou și important al ultimei revizuiri, care a intrat în vigoare la 11 ianuarie 2010, este articolul 46 privind elaborarea unor documente de referință sectoriale. Documentele de referință sectoriale trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoarele specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare prin care să se identifice nivelurile de performanță.

Cum să înțelegem și să utilizăm prezentul document

Sistemul de management de mediu și audit (EMAS) este un sistem destinat participării voluntare a organizațiilor care se angajează în procesul de îmbunătățire continuă a mediului. În acest cadru, prezentul document de referință sectorial oferă orientări sectoriale specifice pentru sectorul producător de echipamente electrice și electronice și evidențiază o serie de opțiuni de îmbunătățire, precum și cele mai bune practici.

Documentul a fost elaborat de Comisia Europeană, care a utilizat informații primite de la părțile interesate. Un grup tehnic de lucru, format din experți și părți interesate din domeniu, condus de JRC, a discutat și în cele din urmă a convenit cu privire la cele mai bune practici de management de mediu, la indicatorii de performanță de mediu sectoriali și la parametrii de excelență descriși în prezentul document; în special, acești parametri au fost considerați reprezentativi pentru nivelurile de performanță de mediu atinse de cele mai performante organizații din sector.

Documentul de referință sectorial urmărește să ajute și să sprijine toate organizațiile care intenționează să își îmbunătățească performanțele de mediu, furnizând idei și surse de inspirație, precum și orientări practice și tehnice.

Documentul de referință sectorial se adresează în primul rând organizațiilor care sunt deja înregistrate în EMAS, în al doilea rând, organizațiilor care intenționează să se înregistreze în EMAS în viitor și, în al treilea rând, tuturor organizațiilor care doresc să afle mai multe informații despre cele mai bune practici de management de mediu pentru a-și îmbunătăți propria performanță de mediu. În consecință, obiectivul prezentului document este de a sprijini toate organizațiile din sectorul producător de echipamente electrice și electronice să se concentreze pe aspectele de mediu relevante, atât directe, cât și indirecte, și să găsească informații privind cele mai bune practici de management de mediu și indicatorii de performanță de mediu sectoriali adecvați pentru a-și măsura performanța de mediu, precum și privind parametrii de excelență.

Modul în care documentele de referință sectoriale ar trebui luate în considerare de către organizațiile înregistrate în EMAS

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, organizațiile înregistrate în EMAS trebuie să ia în considerare documentele de referință sectoriale la două niveluri diferite:

| 1. | atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, ținând seama de analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:
  Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când își definesc și revizuiesc țintele și obiectivele de mediu, în conformitate cu aspectele de mediu relevante identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie realizate pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu; |
| --- | --- |

1.

atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, ținând seama de analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:

Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când își definesc și revizuiesc țintele și obiectivele de mediu, în conformitate cu aspectele de mediu relevante identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie realizate pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu;

| 2. | atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:






  (a) | Atunci când aleg indicatorii (4) pe care să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu, organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu sectoriali relevanți din documentul de referință sectorial.
  Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, organizațiile ar trebui să țină seama de indicatorii propuși în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora pentru aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Este necesar să se ia în considerare doar indicatorii relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu. |
| --- | --- | --- |

2.

atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:

(a)

Atunci când aleg indicatorii (4) pe care să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu, organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu sectoriali relevanți din documentul de referință sectorial.

Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, organizațiile ar trebui să țină seama de indicatorii propuși în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora pentru aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Este necesar să se ia în considerare doar indicatorii relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu.

| (b) | Atunci când prezintă rapoarte privind performanța de mediu și alți factori referitori la aceasta, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au ținut seama de cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă este cazul, de parametrii de excelență. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când prezintă rapoarte privind performanța de mediu și alți factori referitori la aceasta, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au ținut seama de cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă este cazul, de parametrii de excelență.

Organizațiile ar trebui să descrie modul în care au utilizat cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator al nivelului performanței de mediu obținut de către organizațiile cele mai performante) pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței de mediu. Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al EMAS lasă în seama organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a aplicării celor mai bune practici din punctul de vedere al costurilor și al beneficiilor.

La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, organizația ar trebui să evalueze relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și luând în considerare aspectele tehnice și financiare.

Elementele din documentele de referință sectoriale (indicatorii, cele mai bune practici de management de mediu sau parametrii de excelență) care nu sunt considerate relevante în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu nu ar trebui să fie raportate sau descrise în declarația de mediu.

Participarea la EMAS este un proces continuu. De fiecare dată când plănuiește să își îmbunătățească performanța de mediu (și o analizează), organizația trebuie să consulte documentul de referință sectorial pe teme specifice, care oferă o sursă de inspirație cu privire la aspectele pe care ar putea să le abordeze în continuare, în cadrul unei abordări progresive.

Verificatorii de mediu din cadrul EMAS verifică măsura și modul în care organizația a ținut seama de documentul de referință sectorial atunci când a pregătit declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009].

Atunci când desfășoară un audit, verificatorii de mediu acreditați vor avea nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care au fost selectate și luate în considerare elementele relevante din documentul de referință sectorial, având în vedere analizele de mediu. Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat ca ghid pentru a identifica indicatorii și măsurile voluntare corespunzătoare pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.

Având în vedere caracterul voluntar al EMAS și al documentului de referință sectorial, organizațiilor nu ar trebui să li se impună sarcini disproporționate cu privire la furnizarea unor astfel de dovezi. Mai precis, verificatorii nu vor solicita o justificare individuală pentru fiecare cea mai bună practică, pentru fiecare indicator de performanță de mediu sectorial și pentru fiecare parametru de excelență, care sunt prevăzuți în documentul de referință sectorial, dar pe care organizația nu îi consideră relevanți în raport cu analiza sa de mediu. Verificatorii ar putea totuși să sugereze elemente suplimentare relevante de care organizația să țină seama în viitor ca o dovadă în plus a angajamentului său privind îmbunătățirea continuă a performanței de mediu.

Structura documentului de referință sectorial

Prezentul document conține patru capitole. Capitolul 1 oferă o introducere privind contextul juridic al EMAS și descrie modul de utilizare a prezentului document, în timp ce capitolul 2 definește domeniul de aplicare a acestuia. Capitolul 3 descrie, pe scurt, diversele bune practici de management de mediu (5) și oferă informații privind aplicabilitatea acestora. În cazul în care pentru o bună practică de management de mediu specifică se pot formula indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență specifici, aceștia sunt, de asemenea, menționați. Cu toate acestea, definirea parametrilor de excelență nu a fost posibilă pentru toate cele mai bune practici de management de mediu, fie din cauza disponibilității limitate a datelor, fie deoarece condițiile specifice fiecărei societăți și/sau instalații (tipul de echipamente electrice și electronice fabricate, variind de la aparate de uz casnic de mari dimensiuni până la echipamente microelectronice de mici dimensiuni, inclusiv tranzacții între întreprinderi și între întreprinderi și consumatori, diversitatea proceselor de fabricație desfășurate în fiecare instalație de producție etc.) diferă în asemenea măsură, încât un parametru de excelență nu ar fi semnificativ. Chiar și atunci când sunt furnizați parametrii de excelență, aceștia nu sunt concepuți drept obiective de realizat pentru toate societățile sau drept indicatori pentru a compara performanțele de mediu între societățile din acest sector, ci mai curând ca o măsură a ceea ce este posibil pentru a ajuta societățile individuale să evalueze progresele înregistrate, precum și pentru a le motiva să realizeze în continuare îmbunătățiri. La final, capitolul 4 prezintă un tabel cuprinzător cu o selecție a celor mai relevanți indicatori de performanță de mediu, cu explicațiile asociate și cu parametrii de excelență aferenți.

2.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul document de referință abordează performanța de mediu a sectorului producător de echipamente electrice și electronice (EEE). Grupul-țintă al prezentului document sunt societățile din sectorul fabricării de EEE, și anume pentru următoarele coduri NACE [în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice stabilit în Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (6)]:

| — | 26 – Fabricarea computerelor, produselor electronice și optice; |
| --- | --- |

—

26 – Fabricarea computerelor, produselor electronice și optice;

| — | 27 – Fabricarea echipamentelor electrice; |
| --- | --- |

—

27 – Fabricarea echipamentelor electrice;

| — | 28.12, 28.13 – Fabricarea echipamentelor hidraulice și pneumatice și a altor pompe și compresoare; |
| --- | --- |

—

28.12, 28.13 – Fabricarea echipamentelor hidraulice și pneumatice și a altor pompe și compresoare;

| — | 28.22 – Fabricarea echipamentelor de ridicat și manipulat; |
| --- | --- |

—

28.22 – Fabricarea echipamentelor de ridicat și manipulat;

| — | 28.23 – Fabricarea mașinilor și echipamentelor de birou. |
| --- | --- |

—

28.23 – Fabricarea mașinilor și echipamentelor de birou.

Prezentul document de referință acoperă acțiuni pe care producătorii de EEE le pot pune în aplicare pentru a realiza îmbunătățiri ale performanței de mediu în ceea ce privește întregul lanț valoric de EEE, astfel cum este prezentat în figura de mai jos. În această figură, săgețile indică principalele fluxuri de materiale dintre diversele entități din lanțul valoric, în timp ce termenii „direct” și „indirect” sunt utilizați pentru a diferenția activitățile în cazul în care un producător deține controlul deplin („aspecte de mediu directe”) de cele care rezultă din interacțiunea cu părți terțe, dar care pot fi influențate, într-o măsură rezonabilă, de producătorii de EEE („aspecte de mediu indirecte”).

Imagine de ansamblu a principalelor fluxuri de materiale din lanțul valoric de fabricare a echipamentelor electrice și electronice (EEE)

Image 2

Prezentul document de referință este împărțit în trei secțiuni principale (tabelul 2-1) care acoperă, din perspectiva producătorilor, principalele aspecte de mediu de-a lungul lanțului valoric al echipamentelor electrice și electronice.

Tabelul 2-1

Structura documentului de referință pentru sectorul producător de echipamente electrice și electronice și principalele aspecte de mediu abordate

| Secțiunea | Descriere | Principalele aspecte de mediu abordate |
| --- | --- | --- |
| 3.1. | Cele mai bune practici de management de mediu pentru procesele de fabricație |

Secțiunea

Descriere

Principalele aspecte de mediu abordate

3.1.

Cele mai bune practici de management de mediu pentru procesele de fabricație

Prezenta secțiune acoperă activitățile legate de operațiunile de bază de fabricare a echipamentelor electrice și electronice.

Fabricarea și asamblarea de componente

Asamblarea produsului finit

Utilitățile instalațiilor

Gestionarea zonei de amplasament

| 3.2. | Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea lanțului de aprovizionare |
| --- | --- |

3.2.

Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea lanțului de aprovizionare

Această secțiune abordează gestionarea lanțului de aprovizionare de către producătorii de echipamente electrice și electronice. Aceasta se concentrează asupra operațiunilor pe care societățile din sectorul respectiv le pot institui pentru a se aproviziona cu materiale într-o manieră durabilă, pentru a înlocui substanțele periculoase și pentru a reduce impacturile asupra biodiversității ale lanțului lor de aprovizionare.

Aprovizionarea cu materiale și componente

Comunicarea cu furnizorii și gestionarea acestora

Proiectarea produsului

| 3.3. | Cele mai bune practici de management de mediu pentru promovarea unei economii mai circulare |
| --- | --- |

3.3.

Cele mai bune practici de management de mediu pentru promovarea unei economii mai circulare

Această secțiune abordează gestionarea și practicile strategice pe care producătorii de echipamente electrice și electronice le pot pune în aplicare pentru a promova o economie mai circulară, cum ar fi schimbarea practicilor de proiectare, refabricarea produselor sau elaborarea unor modele de afaceri mai durabile.

Proiectarea produsului/Elaborarea de modele de afaceri

Gestionarea sfârșitului ciclului de viață

Aspectele de mediu prezentate în tabelul 2-2 au fost selectate ca fiind cel mai adesea relevante în sector. Cu toate acestea, aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de către anumite societăți trebuie să fie evaluate de la caz la caz.

Tabelul 2-2

Cele mai relevante aspecte de mediu și principalele presiuni asupra mediului aferente abordate în prezentul document

| Cele mai relevante aspecte de mediu | Principalele presiuni asupra mediului aferente |
| --- | --- |
| Fabricarea și asamblarea de componente | Eficiența resurselor
  Apa
  Deșeurile
  Emisii în aer
  Solul
  Energie și schimbări climatice
  Substanțe periculoase
  Biodiversitate |
| Asamblarea produsului finit | Energie și schimbări climatice |
| Utilitățile instalațiilor | Eficiența resurselor
  Apa
  Deșeurile
  Emisii în aer
  Energie și schimbări climatice
  Biodiversitate |
| Gestionarea zonei de amplasament | Apa
  Deșeurile
  Emisii în aer
  Solul
  Energie și schimbări climatice
  Biodiversitate |
| Aprovizionarea cu materiale și componente | Eficiența resurselor
  Energie și schimbări climatice
  Biodiversitate |
| Comunicarea cu furnizorii și gestionarea acestora | Eficiența resurselor
  Energie și schimbări climatice
  Substanțe periculoase |
| Proiectarea produsului/Elaborarea de modele de afaceri | Eficiența resurselor
  Apa
  Deșeurile
  Emisii în aer
  Energie și schimbări climatice
  Substanțe periculoase |
| Gestionarea sfârșitului ciclului de viață | Eficiența resurselor
  Deșeurile |

Cele mai relevante aspecte de mediu

Principalele presiuni asupra mediului aferente

Fabricarea și asamblarea de componente

Eficiența resurselor

Apa

Deșeurile

Emisii în aer

Solul

Energie și schimbări climatice

Substanțe periculoase

Biodiversitate

Asamblarea produsului finit

Energie și schimbări climatice

Utilitățile instalațiilor

Eficiența resurselor

Apa

Deșeurile

Emisii în aer

Energie și schimbări climatice

Biodiversitate

Gestionarea zonei de amplasament

Apa

Deșeurile

Emisii în aer

Solul

Energie și schimbări climatice

Biodiversitate

Aprovizionarea cu materiale și componente

Eficiența resurselor

Energie și schimbări climatice

Biodiversitate

Comunicarea cu furnizorii și gestionarea acestora

Eficiența resurselor

Energie și schimbări climatice

Substanțe periculoase

Proiectarea produsului/Elaborarea de modele de afaceri

Eficiența resurselor

Apa

Deșeurile

Emisii în aer

Energie și schimbări climatice

Substanțe periculoase

Gestionarea sfârșitului ciclului de viață

Eficiența resurselor

Deșeurile

3.   CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII SECTORIALI DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL PRODUCĂTOR DE ECHIPAMENTE ELECTRICE ȘI ELECTRONICE

3.1.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru procesele de fabricație

Această secțiune este relevantă pentru producătorii de EEE.

3.1.1.   Tehnologie de cameră curată eficientă din punct de vedere energetic

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de energie din camerele curate. Acest lucru poate fi realizat prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:

| — | Definirea capacității instalației camerei curate în mod corect și dimensionarea în mod corespunzător a echipamentelor cu care aceasta este dotată. Micșorarea la minimul necesar este obiectivul pentru toate echipamentele, cu excepția turnurilor de răcire și a componentelor pasive (țevi și conducte), care pot fi mărite pentru a economisi energie. Mărirea acestora îmbunătățește performanțele răcitorului și permite utilizarea unor ventilatoare și pompe mai mici. |
| --- | --- |

—

Definirea capacității instalației camerei curate în mod corect și dimensionarea în mod corespunzător a echipamentelor cu care aceasta este dotată. Micșorarea la minimul necesar este obiectivul pentru toate echipamentele, cu excepția turnurilor de răcire și a componentelor pasive (țevi și conducte), care pot fi mărite pentru a economisi energie. Mărirea acestora îmbunătățește performanțele răcitorului și permite utilizarea unor ventilatoare și pompe mai mici.

| — | Reducerea diferenței de presiune dintre camera curată și împrejurimile acesteia și adaptarea volumului de aer la cerere în scopul de a reduce consumul de energie electrică al ventilatoarelor. |
| --- | --- |

—

Reducerea diferenței de presiune dintre camera curată și împrejurimile acesteia și adaptarea volumului de aer la cerere în scopul de a reduce consumul de energie electrică al ventilatoarelor.

| — | Permiterea unor intervale de funcționare mai largi pentru temperatura și umiditatea relativă ale spațiului camerei curate. Intervalele de funcționare mai largi conduc la o scădere a consumului de energie pentru răcirea, preîncălzirea și dezumidificarea fluxului de aer de alimentare. |
| --- | --- |

—

Permiterea unor intervale de funcționare mai largi pentru temperatura și umiditatea relativă ale spațiului camerei curate. Intervalele de funcționare mai largi conduc la o scădere a consumului de energie pentru răcirea, preîncălzirea și dezumidificarea fluxului de aer de alimentare.

| — | Stabilirea unei viteze frontale mai reduse (7) prin combinarea unor unități mai mari de gestionare a aerului cu ventilatoare mai mici care permit ca circulația aerului să fie menținută la o viteză mai redusă. |
| --- | --- |

—

Stabilirea unei viteze frontale mai reduse (7) prin combinarea unor unități mai mari de gestionare a aerului cu ventilatoare mai mici care permit ca circulația aerului să fie menținută la o viteză mai redusă.

| — | Determinarea celei mai scăzute rate de reînnoire a aerului (ACR), prin reducerea sarcinii termice și a generării reale de particule în camera curată. |
| --- | --- |

—

Determinarea celei mai scăzute rate de reînnoire a aerului (ACR), prin reducerea sarcinii termice și a generării reale de particule în camera curată.

| — | Exploatarea tuturor posibilităților de reducere a sarcinii termice generate în camera curată și de recuperare a căldurii reziduale de la echipamentul de proces. Căldura reziduală recuperată poate fi utilizată, de exemplu, pentru a reîncălzi aerul de alimentare. |
| --- | --- |

—

Exploatarea tuturor posibilităților de reducere a sarcinii termice generate în camera curată și de recuperare a căldurii reziduale de la echipamentul de proces. Căldura reziduală recuperată poate fi utilizată, de exemplu, pentru a reîncălzi aerul de alimentare.

| — | Utilizarea de componente de înaltă eficiență, cum ar fi motoarele cu ventilator cu variator de turație (VFD), pompele și răcitoarele pentru a permite un răspuns mai bun la variația sarcinii camerei curate. |
| --- | --- |

—

Utilizarea de componente de înaltă eficiență, cum ar fi motoarele cu ventilator cu variator de turație (VFD), pompele și răcitoarele pentru a permite un răspuns mai bun la variația sarcinii camerei curate.

| — | Evitarea purificării excesive a apei necesare pentru operațiunile efectuate în camera curată, prin respectarea specificațiilor clasificării necesare în ceea ce privește camera curată, fără marje de siguranță excesiv de mari. |
| --- | --- |

—

Evitarea purificării excesive a apei necesare pentru operațiunile efectuate în camera curată, prin respectarea specificațiilor clasificării necesare în ceea ce privește camera curată, fără marje de siguranță excesiv de mari.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă tuturor producătorilor de EEE care utilizează camere curate.

În cazul instalațiilor nou construite dotate cu camere curate, rata de reînnoire a aerului poate fi mai mică decât intervalul recomandat în conformitate cu clasificarea acesteia, însă sunt necesare eforturi pentru a asigura și a ajusta cerințele în materie de calitate în ceea ce privește camera curată. Pentru instalațiile existente dotate cu camere curate, controlul în funcție de numărul de particule și monitorizarea continuă pot fi aplicate pentru reducerea valorilor ratei de reînnoire a aerului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate (kWh/m2 de plăci de circuite imprimate prelucrate) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i1)

Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate (kWh/m2 de plăci de circuite imprimate prelucrate)

| (i2) | Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de semiconductori și/sau de circuite integrate (kWh/cm2 de plachete din siliciu) |
| --- | --- |

(i2)

Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de semiconductori și/sau de circuite integrate (kWh/cm2 de plachete din siliciu)

| (i3) | Rata de reînnoire a aerului (număr/oră) |
| --- | --- |

(i3)

Rata de reînnoire a aerului (număr/oră)

| (i4) | Coeficientul de performanță (COP) al echipamentului de răcire instalat (kWh energie de răcire produsă/kWh energie utilizată) |
| --- | --- |

(i4)

Coeficientul de performanță (COP) al echipamentului de răcire instalat (kWh energie de răcire produsă/kWh energie utilizată)

| (i5) | Conductivitatea apei (μS/cm) |
| --- | --- |

(i5)

Conductivitatea apei (μS/cm)

Nu este cazul

3.1.2.   Tehnologie de răcire eficientă din punct de vedere energetic

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce necesitatea de răcire și a îmbunătăți eficiența energetică a sistemelor de răcire utilizate în procesele de producție și halele de producție. Acest lucru poate fi realizat prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:

| — | evaluarea și optimizarea nivelului de temperatură necesar pentru fiecare dintre procesele și sălile/spațiile care necesită răcire; |
| --- | --- |

—

evaluarea și optimizarea nivelului de temperatură necesar pentru fiecare dintre procesele și sălile/spațiile care necesită răcire;

| — | utilizarea de cascade de răcire prin divizarea circuitului de răcire existent în două sau mai multe niveluri de temperatură; |
| --- | --- |

—

utilizarea de cascade de răcire prin divizarea circuitului de răcire existent în două sau mai multe niveluri de temperatură;

| — | Punerea în aplicare a unor tehnici de răcire gratuită. Diferitele opțiuni tehnologice relevante includ răcirea directă cu debit de aer exterior mai rece, răcire uscată gratuită, caz în care ciclul apei este răcit cu aer exterior și răcire umedă gratuită (turn de răcire); |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a unor tehnici de răcire gratuită. Diferitele opțiuni tehnologice relevante includ răcirea directă cu debit de aer exterior mai rece, răcire uscată gratuită, caz în care ciclul apei este răcit cu aer exterior și răcire umedă gratuită (turn de răcire);

| — | utilizarea unui sistem de ventilație cu recuperare de căldură pentru a răci și dezumidifica fluxul de aer ambiant; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui sistem de ventilație cu recuperare de căldură pentru a răci și dezumidifica fluxul de aer ambiant;

| — | utilizarea tehnologiei de răcire prin absorbție ca alternativă la răcitoarele prin compresiune. Căldura reziduală recuperată poate fi utilizată pentru a asigura comprimarea termică a agentului frigorific. |
| --- | --- |

—

utilizarea tehnologiei de răcire prin absorbție ca alternativă la răcitoarele prin compresiune. Căldura reziduală recuperată poate fi utilizată pentru a asigura comprimarea termică a agentului frigorific.

Aplicabilitatea

Măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice a răcirii pot fi aplicate pe scară largă societăților producătoare de EEE.

Pentru a se putea pune în aplicare răcirea gratuită, este necesar ca nivelul de temperatură al debitului de evacuare al sistemului de răcire să fie mai mare ca temperatura exterioară și trebuie să fie disponibil suficient spațiu în zona în aer liber din locul de producție.

Răcirea prin absorbție este aplicabilă în cazul în care o sursă de căldură reziduală sau de căldură regenerabilă este disponibilă permanent la locul de producție sau în imediata apropiere a acestuia.

Fezabilitatea economică a măsurilor propuse depinde în mare măsură de existența unei sarcini de răcire disponibile pe tot parcursul anului.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i6) | Coeficientul de performanță (COP) pentru echipamentele de răcire individuale (kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i6)

Coeficientul de performanță (COP) pentru echipamentele de răcire individuale (kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată)

| (i7) | Coeficientul de performanță a sistemului (COSP), inclusiv energia necesară pentru funcționarea echipamentelor suplimentare ale sistemului de răcire, de exemplu pompe (kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată) |
| --- | --- |

(i7)

Coeficientul de performanță a sistemului (COSP), inclusiv energia necesară pentru funcționarea echipamentelor suplimentare ale sistemului de răcire, de exemplu pompe (kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată)

| (i8) | Utilizarea de cascade de răcire (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i8)

Utilizarea de cascade de răcire (Da/Nu)

| (i9) | Utilizarea răcirii gratuite (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i9)

Utilizarea răcirii gratuite (Da/Nu)

| (i10) | Utilizarea de ventilatoare de recuperare a căldurii (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i10)

Utilizarea de ventilatoare de recuperare a căldurii (Da/Nu)

| (i11) | Utilizarea de răcitoare prin absorbție (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i11)

Utilizarea de răcitoare prin absorbție (Da/Nu)

| (i12) | Consumul de energie al sistemului de răcire pe unitate de cifră de afaceri (kWh/EUR) |
| --- | --- |

(i12)

Consumul de energie al sistemului de răcire pe unitate de cifră de afaceri (kWh/EUR)

Nu este cazul

3.1.3.   Sudură eficientă din punct de vedere energetic

Cea mai bună practică de management de mediu este de a îmbunătăți eficiența energetică a operațiunilor de sudură prin fuziune.

În cazul echipamentului de sudură existent, cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | a maximiza debitul echipamentului de sudură prin fuziune existent pentru a reduce cererea de energie electrică specifică pe metru pătrat de plăci de circuite imprimate produse. Acest lucru este realizat prin optimizarea vitezei conveierului liniei de sudură, menținând în același timp un interval acceptabil alocat procesului; |
| --- | --- |

—

a maximiza debitul echipamentului de sudură prin fuziune existent pentru a reduce cererea de energie electrică specifică pe metru pătrat de plăci de circuite imprimate produse. Acest lucru este realizat prin optimizarea vitezei conveierului liniei de sudură, menținând în același timp un interval acceptabil alocat procesului;

| — | a instala izolație la echipamentul de sudură. |
| --- | --- |

—

a instala izolație la echipamentul de sudură.

În cazul echipamentului de sudură nou, cea mai bună practică de management de mediu constă în:

| — | a alege echipament dotat cu: (i) un sistem îmbunătățit de gestionare a puterii (de exemplu, standby sau stare latentă disponibilă); (ii) un sistem de răcire flexibil, care permite trecerea de la o unitate de răcire internă la o unitate externă și permite recuperarea căldurii reziduale; și (iii) o mai bună monitorizare a consumului și un sistem îmbunătățit de control pentru azotul lichid; |
| --- | --- |

—

a alege echipament dotat cu: (i) un sistem îmbunătățit de gestionare a puterii (de exemplu, standby sau stare latentă disponibilă); (ii) un sistem de răcire flexibil, care permite trecerea de la o unitate de răcire internă la o unitate externă și permite recuperarea căldurii reziduale; și (iii) o mai bună monitorizare a consumului și un sistem îmbunătățit de control pentru azotul lichid;

| — | a utiliza motoare cu ventilator de curent continuu (CC) în loc de curent alternativ (CA) pentru a regla viteza diferitelor motoare separat. |
| --- | --- |

—

a utiliza motoare cu ventilator de curent continuu (CC) în loc de curent alternativ (CA) pentru a regla viteza diferitelor motoare separat.

Pentru ambele sisteme existente și pentru echipamentul de sudură nou, cea mai bună practică de management de mediu consta în:

| — | a evita utilizarea de azot lichid în cazul aplicărilor cu caracter mai puțin delicat, cum ar fi asamblările de complexitate redusă. |
| --- | --- |

—

a evita utilizarea de azot lichid în cazul aplicărilor cu caracter mai puțin delicat, cum ar fi asamblările de complexitate redusă.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu este aplicabilă producătorilor de EEE cu operațiuni de sudură prin fuziune și este relevantă în special pentru producția de plăci de circuite imprimate (PCB).

Măsurile pentru noul echipament de sudură sunt aplicabile atunci când se ia decizia de a instala o nouă linie de sudură prin fuziune. Rentabilitatea investiției depinde în mod considerabil de creșterea randamentului, a performanței, precum și de cerințele în materie de întreținere mai degrabă decât de economia de energie.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i13) | Cererea de energie totală pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată (kWh de energie electrică/m2 de PCB) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i13)

Cererea de energie totală pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată (kWh de energie electrică/m2 de PCB)

| (i14) | Consumul de azot pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată (kg de azot/m2 de PCB) |
| --- | --- |

(i14)

Consumul de azot pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată (kg de azot/m2 de PCB)

Nu este cazul

3.1.4.   Reciclarea la fața locului a cuprului din produsele chimice de tratare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a recupera cuprul din agenții procesului de gravare utilizați pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate prin electroliză. Acest lucru permite recuperarea de cupru de înaltă calitate, reducerea cantității de agenți de gravare utilizați, precum și reutilizarea apei.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu este aplicabilă instalațiilor de producere a plăcilor de circuite imprimate. Cu toate acestea, fezabilitatea economică depinde în mare măsură de nivelurile de producție și, astfel, de cantitatea de cupru de înaltă calitate care poate fi recuperată (de exemplu, peste 60 t de cupru anual). O limitare suplimentară o reprezintă spațiul necesar pentru sistemul de reciclare la fața locului, care variază între 50 m2 și 80 m2, în funcție de modul de dispunere a instalației și de volumul rezervoarelor-tampon. Acesta nu trebuie totuși să se afle neapărat exact lângă spațiul unde are loc procesul de gravare.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i15) | Sistem de reciclare a cuprului la fața locului instalat (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i15)

Sistem de reciclare a cuprului la fața locului instalat (Da/Nu)

| (i16) | Cantitatea de cupru reciclat din agenții procesului de gravare (t/an) |
| --- | --- |

(i16)

Cantitatea de cupru reciclat din agenții procesului de gravare (t/an)

Nu este cazul

3.1.5.   Sistemele de clătire în cascadă

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de apă în cadrul societăților care produc plăci de circuite imprimate (PCB) pentru EEE, prin instalarea de sisteme multiple de clătire în cascadă cu patru sau mai multe etape.

În plus, constituie cea mai bună practică de management de mediu optimizarea consumului de apă, de exemplu prin stabilirea aportului de apă în băile de clătire în conformitate cu cerințele de calitate specifice procesului și prin reutilizarea apei rezultate în urma băii de clătire pentru diferite etape ale procesului.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă societăților care produc plăci de circuite imprimate. Măsurile de optimizare și instalarea de sisteme multiple de clătire în cascadă cu cel puțin patru etape sunt aplicabile atât în cazul instalațiilor existente, cât și în cazul celor nou-construite. În cazul sistemelor de clătire în cascadă cu patru sau mai multe etape, spațiul disponibil poate implica anumite limitări.

Sistemele de clătire în cascadă în cinci etape sunt aplicabile în mod specific în cazul sistemelor cu un debit ridicat al instalației sau în cazul electroliților cu concentrații extrem de ridicate și este necesar să fie luați în considerare următorii factori restrictivi suplimentari:

| — | apa de clătire care prezintă concentrații extrem de ridicate conduce la o utilizare sporită a substanțelor chimice și este nevoie de mai mult timp pentru sedimentare în deionizarea pentru tratarea apelor reziduale; |
| --- | --- |

—

apa de clătire care prezintă concentrații extrem de ridicate conduce la o utilizare sporită a substanțelor chimice și este nevoie de mai mult timp pentru sedimentare în deionizarea pentru tratarea apelor reziduale;

| — | încălzirea apei utilizate la baia de clătire ca urmare a unui număr crescut de pompe, ceea ce sporește presiunea reprezentată de contaminarea cu microbi; |
| --- | --- |

—

încălzirea apei utilizate la baia de clătire ca urmare a unui număr crescut de pompe, ceea ce sporește presiunea reprezentată de contaminarea cu microbi;

| — | contaminarea cu microbi trebuie să fie atenuată prin punerea în aplicare a unor tehnici adecvate de dezinfectare a apei. |
| --- | --- |

—

contaminarea cu microbi trebuie să fie atenuată prin punerea în aplicare a unor tehnici adecvate de dezinfectare a apei.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i17) | Consumul total de apă în uzina de producție (l/m2 de PCB fabricate) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i17)

Consumul total de apă în uzina de producție (l/m2 de PCB fabricate)

| (i18) | Ponderea sistemelor de clătire în cascadă cu patru sau cinci etape din numărul total de instalații de clătire (%) |
| --- | --- |

(i18)

Ponderea sistemelor de clătire în cascadă cu patru sau cinci etape din numărul total de instalații de clătire (%)

| (i19) | Consumul de apă în cazul sistemelor de clătire în cascadă cu patru sau cinci etape, comparativ cu consumul de apă în cazul sistemelor de clătire în cascadă în trei etape (%) |
| --- | --- |

(i19)

Consumul de apă în cazul sistemelor de clătire în cascadă cu patru sau cinci etape, comparativ cu consumul de apă în cazul sistemelor de clătire în cascadă în trei etape (%)

| (i20) | Sistem de clătire în cascadă în cinci etape instalat (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i20)

Sistem de clătire în cascadă în cinci etape instalat (Da/Nu)

| (B1) | Cel puțin 50 % din instalațiile de clătire sunt dotate cu un sistem de clătire în cascadă cu patru sau mai multe etape |
| --- | --- |

(B1)

Cel puțin 50 % din instalațiile de clătire sunt dotate cu un sistem de clătire în cascadă cu patru sau mai multe etape

3.1.6.   Reducerea la minimum a emisiilor de compuși perfluorurați

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum emisiile de compuși perfluorurați din instalațiile de fabricare a semiconductorilor prin următoarele măsuri:

| — | înlocuirea gazelor compușilor perfluorurați cu un înalt potențial specific de încălzire globală cu altele cu un potențial mai mic de încălzire globală, de exemplu înlocuirea C2F6 cu C3F8 pentru curățarea camerelor de depunere chimică în faza de vapori (CVD); |
| --- | --- |

—

înlocuirea gazelor compușilor perfluorurați cu un înalt potențial specific de încălzire globală cu altele cu un potențial mai mic de încălzire globală, de exemplu înlocuirea C2F6 cu C3F8 pentru curățarea camerelor de depunere chimică în faza de vapori (CVD);

| — | optimizarea procesului de curățare a camerelor CVD pentru a crește factorul de conversie a gazelor compușilor perfluorurați utilizate, pentru a evita emanarea de gaze ale compușilor perfluorurați neutilizate după procesul de curățare a camerelor. Acest lucru necesită monitorizarea emisiilor și ajustarea parametrilor de funcționare, cum ar fi temperatura și presiunea camerei, puterea plasmei, debitul gazelor de curățire și proporția gazelor în cazul în care se utilizează amestecuri de gaze ale compușilor perfluorurați; |
| --- | --- |

—

optimizarea procesului de curățare a camerelor CVD pentru a crește factorul de conversie a gazelor compușilor perfluorurați utilizate, pentru a evita emanarea de gaze ale compușilor perfluorurați neutilizate după procesul de curățare a camerelor. Acest lucru necesită monitorizarea emisiilor și ajustarea parametrilor de funcționare, cum ar fi temperatura și presiunea camerei, puterea plasmei, debitul gazelor de curățire și proporția gazelor în cazul în care se utilizează amestecuri de gaze ale compușilor perfluorurați;

| — | utilizarea unei tehnologii de curățare cu plasmă la distanță, care înlocuiește utilizarea de gaze ale compușilor perfluorurați in situ (de exemplu, C2F6 și CF4) cu NF3 la distanță. În acest proces, NF3 este disociată de plasmă înainte de a intra în camera de procesare și, prin urmare, este utilizată mai eficient, în camera de procesare, după curățare, fiind emisă o cantitate foarte mică de NF3. |
| --- | --- |

—

utilizarea unei tehnologii de curățare cu plasmă la distanță, care înlocuiește utilizarea de gaze ale compușilor perfluorurați in situ (de exemplu, C2F6 și CF4) cu NF3 la distanță. În acest proces, NF3 este disociată de plasmă înainte de a intra în camera de procesare și, prin urmare, este utilizată mai eficient, în camera de procesare, după curățare, fiind emisă o cantitate foarte mică de NF3.

| — | instalarea de tehnici de reducere la punctul de utilizare, cum ar fi: un arzător de epurare (burner-scrubber) instalat după pompa de vid, sau o sursă mică de plasmă instalată înainte de pompa de vid, utilizată pentru a reduce emisiile de compuși perfluorurați rezultate din gravarea cu plasmă. |
| --- | --- |

—

instalarea de tehnici de reducere la punctul de utilizare, cum ar fi: un arzător de epurare (burner-scrubber) instalat după pompa de vid, sau o sursă mică de plasmă instalată înainte de pompa de vid, utilizată pentru a reduce emisiile de compuși perfluorurați rezultate din gravarea cu plasmă.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă instalațiilor de fabricare a semiconductorilor care utilizează gaze ale compușilor perfluorurați. Cu toate acestea, măsurile specifice care pot fi puse în aplicare într-o instalație trebuie să fie evaluate de la caz la caz.

Optimizarea proceselor este aplicabilă pe scară largă și poate fi o măsură eficace atât în instalațiile existente, cât și în cazul camerelor CVD nou-construite. Aceasta este singura măsură care permite și reducerea costurilor deoarece poate permite un consum mai scăzut de gaze și un randament mai bun.

Înlocuirea gazelor compușilor perfluorurați nu este fezabilă adesea din punct de vedere tehnic, în special pentru gravarea cu plasmă.

Tehnologia de curățare cu plasmă la distanță prin utilizarea de NF3 poate fi aplicată pe scară largă instalațiilor de fabricare. Cu toate acestea, punerea sa în aplicare poate necesita înlocuirea echipamentelor de prelucrare. Prin urmare, aceasta este mai fezabilă atunci când se construiește o nouă instalație de producție sau atunci când echipamentul de prelucrare depășit trebuie reînnoit.

În ceea ce privește tehnicile de reducere la punctul de utilizare, sistemele cu arzător de epurare sunt mai frecvente decât reducerea la punctul de utilizare cu plasmă. Limitările în ceea ce privește aplicabilitatea sistemelor de epurare sunt spațiul, infrastructura existentă și costurile. În cazul dispozitivelor de reducere cu plasmă, una dintre principalele limitări este capacitatea lor scăzută de tratare a fluxurilor.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i21) | Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați (kg CO2eq/cm2) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i21)

Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați (kg CO2eq/cm2)

| (i22) | Reducerea la minimum a emisiilor de compuși perfluorurați prin aplicarea uneia dintre următoarele tehnici (Da/Nu):






  — | înlocuirea gazelor compușilor perfluorurați cu un înalt potențial de încălzire globală cu altele care au un potențial de încălzire globală mai scăzut; |
| --- | --- | --- |

(i22)

Reducerea la minimum a emisiilor de compuși perfluorurați prin aplicarea uneia dintre următoarele tehnici (Da/Nu):

—

înlocuirea gazelor compușilor perfluorurați cu un înalt potențial de încălzire globală cu altele care au un potențial de încălzire globală mai scăzut;

| — | aplicarea optimizării procesului concentrată pe curățarea camerei CVD; |
| --- | --- |

—

aplicarea optimizării procesului concentrată pe curățarea camerei CVD;

| — | instalarea tehnologiei de curățare cu plasmă la distanță; |
| --- | --- |

—

instalarea tehnologiei de curățare cu plasmă la distanță;

| — | utilizarea unor tehnici de reducere la punctul de utilizare. |
| --- | --- |

—

utilizarea unor tehnici de reducere la punctul de utilizare.

| (b2) | Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați în cazul instalațiilor nou-construite de fabricare a semiconductorilor sau al instalațiilor care au fost supuse unei renovări majore este mai mică de 0,22  kg CO2eq/cm2 |
| --- | --- |

(b2)

Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați în cazul instalațiilor nou-construite de fabricare a semiconductorilor sau al instalațiilor care au fost supuse unei renovări majore este mai mică de 0,22  kg CO2eq/cm2

3.1.7.   Utilizarea rațională și eficientă a aerului comprimat

Constituie cea mai bună practică de management de mediu ca producătorii de echipamente electrice și electronice să își reducă consumul de energie asociat cu utilizarea aerului comprimat în procesele de fabricație prin următoarele măsuri:

| — | inventarierea și evaluarea utilizării aerului comprimat. În cazul în care o parte din aerul comprimat este utilizată în aplicări ineficiente sau într-un mod impropriu, alte soluții tehnologice ar putea fi mai adecvate scopului sau mai eficiente. În cazul în care se are în vedere o tranziție de la instrumente pneumatice la instrumente acționate electric pentru o anumită aplicație, este necesară realizarea unei evaluări corespunzătoare, avându-se în vedere nu numai consumul de energie, ci și toate aspectele de mediu, precum și nevoile specifice ale aplicației; |
| --- | --- |

—

inventarierea și evaluarea utilizării aerului comprimat. În cazul în care o parte din aerul comprimat este utilizată în aplicări ineficiente sau într-un mod impropriu, alte soluții tehnologice ar putea fi mai adecvate scopului sau mai eficiente. În cazul în care se are în vedere o tranziție de la instrumente pneumatice la instrumente acționate electric pentru o anumită aplicație, este necesară realizarea unei evaluări corespunzătoare, avându-se în vedere nu numai consumul de energie, ci și toate aspectele de mediu, precum și nevoile specifice ale aplicației;

| — | optimizarea sistemului de aer comprimat prin:






  — | identificarea și eliminarea scurgerilor, utilizând tehnologii de control adecvate, cum ar fi instrumente de măsurare cu ultrasunete pentru scurgerile de aer care sunt ascunse sau greu accesibile; |
| --- | --- | --- |

—

optimizarea sistemului de aer comprimat prin:

—

identificarea și eliminarea scurgerilor, utilizând tehnologii de control adecvate, cum ar fi instrumente de măsurare cu ultrasunete pentru scurgerile de aer care sunt ascunse sau greu accesibile;

| — | o mai bună corelare a cererii și ofertei de aer comprimat în cadrul instalației de producție, și anume adaptarea presiunii, volumului și calității aerului la nevoile diferitelor dispozitive de utilizare finală și, dacă este cazul, producerea de aer comprimat mai aproape de centrele de consum prin alegerea de unități descentralizate, mai degrabă decât alegerea unui compresor centralizat mare care să răspundă tuturor utilizărilor; |
| --- | --- |

—

o mai bună corelare a cererii și ofertei de aer comprimat în cadrul instalației de producție, și anume adaptarea presiunii, volumului și calității aerului la nevoile diferitelor dispozitive de utilizare finală și, dacă este cazul, producerea de aer comprimat mai aproape de centrele de consum prin alegerea de unități descentralizate, mai degrabă decât alegerea unui compresor centralizat mare care să răspundă tuturor utilizărilor;

| — | producerea de aer comprimat la o presiune mai joasă prin reducerea pierderilor de presiune în rețeaua de distribuție și, atunci când este necesar, prin adăugarea de dispozitive de amplificare a presiunii numai în cazul dispozitivelor care necesită o presiune mai mare decât majoritatea aplicațiilor; |
| --- | --- |

—

producerea de aer comprimat la o presiune mai joasă prin reducerea pierderilor de presiune în rețeaua de distribuție și, atunci când este necesar, prin adăugarea de dispozitive de amplificare a presiunii numai în cazul dispozitivelor care necesită o presiune mai mare decât majoritatea aplicațiilor;

| — | proiectarea sistemului de aer comprimat pe baza curbei anuale de durată a sarcinii, cu scopul de a asigura o aprovizionare cu un consum minim de energie pentru perioadele de sarcină de bază, maximă și minimă; |
| --- | --- |

—

proiectarea sistemului de aer comprimat pe baza curbei anuale de durată a sarcinii, cu scopul de a asigura o aprovizionare cu un consum minim de energie pentru perioadele de sarcină de bază, maximă și minimă;

| — | selectarea de componente extrem de eficiente pentru sistemul de aer comprimat, cum ar fi compresoare, variatoare de turație (VFD) și uscătoare de aer cu refrigerare integrată de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

—

selectarea de componente extrem de eficiente pentru sistemul de aer comprimat, cum ar fi compresoare, variatoare de turație (VFD) și uscătoare de aer cu refrigerare integrată de înaltă eficiență;

| — | odată ce toate aspectele de mai sus sunt optimizate, recuperarea căldurii din compresor (compresoare) prin instalarea unui schimbător de căldură cu plăci în cadrul circuitului de ulei al compresoarelor; căldura recuperată poate avea diverse utilizări, cum ar fi uscarea produselor, regenerarea desicantului, încălzirea spațiilor, răcirea datorată funcționării unui răcitor cu absorbție sau conversia căldurii recuperate în energie mecanică utilizând mașini cu ciclu Rankine organic. |
| --- | --- |

—

odată ce toate aspectele de mai sus sunt optimizate, recuperarea căldurii din compresor (compresoare) prin instalarea unui schimbător de căldură cu plăci în cadrul circuitului de ulei al compresoarelor; căldura recuperată poate avea diverse utilizări, cum ar fi uscarea produselor, regenerarea desicantului, încălzirea spațiilor, răcirea datorată funcționării unui răcitor cu absorbție sau conversia căldurii recuperate în energie mecanică utilizând mașini cu ciclu Rankine organic.

Aplicabilitatea

Măsurile descrise în această bună practică de management de mediu pot fi aplicate pe scară largă tuturor societăților producătoare de EEE care utilizează aer comprimat.

În ceea ce privește recuperarea căldurii, o cerere continuă de căldură de proces este necesară pentru realizarea de economii corespunzătoare în materie de energie și de costuri.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i23) | Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală (kWh/m3) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i23)

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală (kWh/m3)

| (i24) | Indice de scurgere de aer (Air Leakage Index) (8) (Nu) |
| --- | --- |

(i24)

Indice de scurgere de aer (Air Leakage Index) (8) (Nu)

| (b3) | Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat este mai mic de 0,11 kWh/m3 de aer comprimat de alimentare, pentru instalațiile de mari dimensiuni care lucrează la o presiune manometrică de 6,5 bari, cu debit de volum normalizat la 1 013 mbar și 20 oC, și abateri de presiune care nu depășesc 0,2 bari. |
| --- | --- |

(b3)

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat este mai mic de 0,11 kWh/m3 de aer comprimat de alimentare, pentru instalațiile de mari dimensiuni care lucrează la o presiune manometrică de 6,5 bari, cu debit de volum normalizat la 1 013 mbar și 20 oC, și abateri de presiune care nu depășesc 0,2 bari.

| (b4) | După ce toate consumatoarele de aer sunt oprite, presiunea rețelei rămâne stabilă și compresoarele (în mod de așteptare) nu trec la condiția de sarcină. |
| --- | --- |

(b4)

După ce toate consumatoarele de aer sunt oprite, presiunea rețelei rămâne stabilă și compresoarele (în mod de așteptare) nu trec la condiția de sarcină.

3.1.8.   Protejarea și sporirea biodiversității

Cea mai bună practică de management de mediu este de a concepe, a pune în aplicare și a revizui periodic un plan de acțiune pentru protejarea și sporirea biodiversității în unitățile de producție și în zonele învecinate. Exemple de acțiuni care pot fi incluse în planul de acțiune sunt:

| — | plantarea de arbori sau reintroducerea speciilor indigene într-un mediu natural degradat; |
| --- | --- |

—

plantarea de arbori sau reintroducerea speciilor indigene într-un mediu natural degradat;

| — | studierea florei și faunei, cu scopul de a documenta și a monitoriza starea biodiversității într-o locație specifică; |
| --- | --- |

—

studierea florei și faunei, cu scopul de a documenta și a monitoriza starea biodiversității într-o locație specifică;

| — | autorizarea de terenuri deschise în cadrul unei unități în vederea „întoarcerii la natură”; |
| --- | --- |

—

autorizarea de terenuri deschise în cadrul unei unități în vederea „întoarcerii la natură”;

| — | dezvoltarea de biotopi pentru a crea noi habitate; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de biotopi pentru a crea noi habitate;

| — | implicarea personalului, a rudelor acestora și a comunităților locale în proiectele pentru biodiversitate. |
| --- | --- |

—

implicarea personalului, a rudelor acestora și a comunităților locale în proiectele pentru biodiversitate.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă tuturor producătorilor de echipamente electrice și electronice.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i25) | Utilizarea terenurilor – o suprafață de teren aflată în zona unității de producție și valoarea sa naturală astfel cum a fost evaluată aceasta (de exemplu, terenuri industriale dezafectate, zone adiacente zonelor protejate, zone cu valoare ridicată în ceea ce privește biodiversitatea) (m2) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i25)

Utilizarea terenurilor – o suprafață de teren aflată în zona unității de producție și valoarea sa naturală astfel cum a fost evaluată aceasta (de exemplu, terenuri industriale dezafectate, zone adiacente zonelor protejate, zone cu valoare ridicată în ceea ce privește biodiversitatea) (m2)

| (i26) | Suprafața habitatelor naturale protejate sau restaurate din zona unității de producție sau din afara acesteia, dar gestionate sau protejate de producător (m2) |
| --- | --- |

(i26)

Suprafața habitatelor naturale protejate sau restaurate din zona unității de producție sau din afara acesteia, dar gestionate sau protejate de producător (m2)

| (i27) | Punerea în aplicare a unui plan de acțiune privind biodiversitatea la fața locului în toate unitățile de producție (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i27)

Punerea în aplicare a unui plan de acțiune privind biodiversitatea la fața locului în toate unitățile de producție (Da/Nu)

| (b5) | Un plan de acțiune privind biodiversitatea este pus în aplicare în toate unitățile de producție pentru a proteja și a ameliora starea biodiversității (flora și fauna) din zona respectivă |
| --- | --- |

(b5)

Un plan de acțiune privind biodiversitatea este pus în aplicare în toate unitățile de producție pentru a proteja și a ameliora starea biodiversității (flora și fauna) din zona respectivă

3.1.9.   Utilizarea energiei din surse regenerabile

Constituie cea mai bună practică de management de mediu utilizarea de către societățile producătoare de echipamente electrice și electronice de energie din surse regenerabile pentru procesele lor prin:

| — | achiziționarea de energie electrică suplimentară verificată din surse regenerabile sau generare proprie de energie electrică din surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

—

achiziționarea de energie electrică suplimentară verificată din surse regenerabile sau generare proprie de energie electrică din surse de energie regenerabile;

| — | producția proprie de căldură din surse de energie regenerabile. |
| --- | --- |

—

producția proprie de căldură din surse de energie regenerabile.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă tuturor societăților din sector.

Utilizarea energiei electrice din surse regenerabile (autogenerată sau achiziționată) este posibilă în toate cazurile.

Integrarea căldurii din surse regenerabile în procesele de fabricație a EEE este, în schimb, mai dificilă din cauza complexității acestora, a necesității unor temperaturi ridicate și, în unele cazuri, a incompatibilității dintre cererea de căldură și caracterul sezonier al ofertei de căldură din surse regenerabile.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i28) | Procentul de energie electrică din surse regenerabile (autogenerată sau achiziționată cu verificarea adiționalității) din totalul consumului de energie electrică (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i28)

Procentul de energie electrică din surse regenerabile (autogenerată sau achiziționată cu verificarea adiționalității) din totalul consumului de energie electrică (%)

| (i29) | Procentul de căldură din surse regenerabile din totalul de căldură utilizată (%) |
| --- | --- |

(i29)

Procentul de căldură din surse regenerabile din totalul de căldură utilizată (%)

Nu este cazul

3.1.10.   Optimizarea gestionării deșeurilor în instalațiile de producție

Constituie cea mai bună practică de management de mediu elaborarea și punerea în aplicare de către producătorii de echipamente electrice și electronice a unei strategii de gestionare a deșeurilor care să acorde prioritate altor opțiuni de tratare, pe lângă eliminare, în cazul tuturor deșeurilor generate la instalațiile de producție și care să respecte ierarhia deșeurilor (9). Această strategie trebuie să includă atât fracțiunile de deșeuri nepericuloase, cât și cele periculoase, să stabilească obiective ambițioase pentru îmbunătățirea și monitorizarea acestora și, de asemenea, să analizeze posibilitățile de a pune în aplicare abordarea simbiozei industriale.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă tuturor societăților producătoare de EEE.

Un factor limitativ în calea punerii în aplicare cu eficacitate a simbiozei industriale îl reprezintă necesitatea comunicării și a coordonării între diversele societăți, și anume lipsa de înțelegere și de cunoștințe cu privire la activitățile desfășurate de alte societăți și, prin urmare, lipsa de potențiale căi de exploatare pentru deșeuri și subproduse.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i30) | Elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii eficace de gestionare a deșeurilor (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i30)

Elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii eficace de gestionare a deșeurilor (Da/Nu)

| (i31) | Ponderea zonelor de amplasament care dispun de o strategie de gestionare a deșeurilor (%) |
| --- | --- |

(i31)

Ponderea zonelor de amplasament care dispun de o strategie de gestionare a deșeurilor (%)

| (i32) | Rata de reciclare a deșeurilor generate la instalațiile de producție (%) |
| --- | --- |

(i32)

Rata de reciclare a deșeurilor generate la instalațiile de producție (%)

| (i33) | Rata de deviere de la eliminare a deșeurilor generate la instalațiile de producție (%) |
| --- | --- |

(i33)

Rata de deviere de la eliminare a deșeurilor generate la instalațiile de producție (%)

| (i34) | Pentru un anumit produs sau gamă de produse, generarea de deșeuri per tonă metrică de produs sau altă unitate funcțională adecvată (kg/t) |
| --- | --- |

(i34)

Pentru un anumit produs sau gamă de produse, generarea de deșeuri per tonă metrică de produs sau altă unitate funcțională adecvată (kg/t)

| (b6) | Societatea dispune de o strategie de gestionare a deșeurilor instituită în toate zonele de amplasament |
| --- | --- |

(b6)

Societatea dispune de o strategie de gestionare a deșeurilor instituită în toate zonele de amplasament

| (b7) | Societatea atinge o rată de deviere a eliminării deșeurilor de 93 % în medie în cadrul tuturor instalațiilor de producție |
| --- | --- |

(b7)

Societatea atinge o rată de deviere a eliminării deșeurilor de 93 % în medie în cadrul tuturor instalațiilor de producție

3.2.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea lanțului de aprovizionare

Această secțiune este relevantă pentru producătorii de EEE și abordează practici legate de lanțul lor de aprovizionare.

3.2.1.   Instrumente de evaluare pentru înlocuirea eficientă din punctul de vedere al costurilor și ecologică a substanțelor periculoase

Cea mai bună practică de management de mediu este de a utiliza instrumente de referință în vederea identificării și a evaluării substanțelor periculoase din materialele achiziționate, cu scopul de a le înlocui. Producătorii vor folosi date de intrare de la furnizori, livrate, în mod ideal, sub formă de declarații complete privind materialele sau de declarații de conformitate, în vederea identificării substanțelor. Evaluarea urmează să se concentreze pe trei etape principale:

| — | o clarificare din care să rezulte dacă substanța în discuție este o substanță care prezintă motive de îngrijorare deosebite (pe baza listei substanțelor candidate din Regulamentul REACH) sau o substanță restricționată prin Directiva RoHS (10), caz în care înlocuirea are prioritate ridicată; |
| --- | --- |

—

o clarificare din care să rezulte dacă substanța în discuție este o substanță care prezintă motive de îngrijorare deosebite (pe baza listei substanțelor candidate din Regulamentul REACH) sau o substanță restricționată prin Directiva RoHS (10), caz în care înlocuirea are prioritate ridicată;

| — | clasificarea substanței respective, preluată din fișa cu date de securitate și confirmată prin compararea cu o bază de date a substanțelor periculoase; |
| --- | --- |

—

clasificarea substanței respective, preluată din fișa cu date de securitate și confirmată prin compararea cu o bază de date a substanțelor periculoase;

| — | utilizarea unui instrument de evaluare pe lângă cele de mai sus, pentru substanțe specifice, cum ar fi anumiți ftalați și materialele ignifuge halogenate, în vederea analizării celor mai bune alternative. |
| --- | --- |

—

utilizarea unui instrument de evaluare pe lângă cele de mai sus, pentru substanțe specifice, cum ar fi anumiți ftalați și materialele ignifuge halogenate, în vederea analizării celor mai bune alternative.

Aplicabilitatea

Cea mai bună practică de management de mediu descrisă mai sus este, în principiu, aplicabilă tuturor societăților din sector. Cu toate acestea, este posibil ca IMM-urile să nu dispună de influența necesară pentru a solicita declarații complete privind materialele de la numeroși furnizori, situație în care acestea pot solicita de la furnizor declarații de conformitate însoțite de teste de laborator.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i35) | Procentul furnizorilor care oferă o declarație completă privind materialele (% cheltuieli efectuate în cadrul lanțului de aprovizionare) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i35)

Procentul furnizorilor care oferă o declarație completă privind materialele (% cheltuieli efectuate în cadrul lanțului de aprovizionare)

| (i36) | Procentul furnizorilor care emit o declarație de conformitate a furnizorului pentru o listă de restricții specifică fiecărei societăți, însoțită de o certificare (de preferință de către terți) pe baza testelor de laborator (% de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare) |
| --- | --- |

(i36)

Procentul furnizorilor care emit o declarație de conformitate a furnizorului pentru o listă de restricții specifică fiecărei societăți, însoțită de o certificare (de preferință de către terți) pe baza testelor de laborator (% de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare)

| (i37) | Prezentarea informațiilor (de exemplu, pe site-ul de internet și în rapoarte anuale de sustenabilitate) privind cei doi indicatori anteriori (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i37)

Prezentarea informațiilor (de exemplu, pe site-ul de internet și în rapoarte anuale de sustenabilitate) privind cei doi indicatori anteriori (Da/Nu)

| (b8) | Sunt instituite cerințe obligatorii pentru toți furnizorii principali (în ceea ce privește procentul de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare) care prevăd ca aceștia să furnizeze o declarație completă privind materialele |
| --- | --- |

(b8)

Sunt instituite cerințe obligatorii pentru toți furnizorii principali (în ceea ce privește procentul de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare) care prevăd ca aceștia să furnizeze o declarație completă privind materialele

3.2.2.   Prezentarea și stabilirea de obiective pentru emisiile de gaze cu efect de seră de-a lungul lanțului de aprovizionare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a evalua, în conformitate cu standarde recunoscute, și de a prezenta periodic informații privind toate emisiile directe de gaze cu efect de seră (GES) și cele mai relevante emisii indirecte de GES (toate din sfera 1 și 2, precum și emisiile cele mai relevante din sfera 3 (11). Pe baza evaluării, cea mai bună practică de management de mediu este de a stabili obiective pentru reducerea emisiilor respective directe și indirecte de GES, precum și de a demonstra și a publica periodic reducerile absolute și/sau relative efective ale emisiilor de GES.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu este aplicabilă tuturor societăților din sector. Cu toate acestea, există anumite limitări în ceea ce privește calculul emisiilor din sfera 3, din cauza complexității lanțurilor valorice ale EEE.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i38) | Publicarea periodică (de exemplu, anuală) a emisiilor de GES calculate utilizându-se o metodă standard recunoscută (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i38)

Publicarea periodică (de exemplu, anuală) a emisiilor de GES calculate utilizându-se o metodă standard recunoscută (Da/Nu)

| (i39) | Categoriile de emisii din sfera 3 incluse în evaluare |
| --- | --- |

(i39)

Categoriile de emisii din sfera 3 incluse în evaluare

| (i40) | Prezentare periodică de informații (de exemplu, anual) privind reducerile absolute și/sau relative efective demonstrate ale emisiilor de GES (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i40)

Prezentare periodică de informații (de exemplu, anual) privind reducerile absolute și/sau relative efective demonstrate ale emisiilor de GES (Da/Nu)

| (b9) | Emisiile de GES (inclusiv din sfera 1, 2 și cele mai relevante din sfera 3) sunt calculate printr-o metodă standard recunoscută și sunt publicate periodic |
| --- | --- |

(b9)

Emisiile de GES (inclusiv din sfera 1, 2 și cele mai relevante din sfera 3) sunt calculate printr-o metodă standard recunoscută și sunt publicate periodic

| (b10) | Obiectivele de reducere relativă sau absolută a emisiilor de GES sunt făcute publice |
| --- | --- |

(b10)

Obiectivele de reducere relativă sau absolută a emisiilor de GES sunt făcute publice

| (b11) | Reducerile absolute și/sau relative efective ale emisiilor de GES sunt demonstrate și publicate periodic |
| --- | --- |

(b11)

Reducerile absolute și/sau relative efective ale emisiilor de GES sunt demonstrate și publicate periodic

3.2.3.   Aplicarea evaluării ciclului de viață

Cea mai bună practică de management de mediu este de a utiliza evaluări ale ciclului de viață (ECV) drept instrument de asistență decizională în contextul planificării strategice (la nivel macro), al proiectării și planificării produselor, instalațiilor și proceselor (la nivel micro) și al monitorizării performanțelor de mediu ale societății (contabilitate). Efectuarea ECV pentru gamele de produse pentru a sprijini îmbunătățiri în domeniul mediului reprezintă cel mai important domeniu de aplicare din industrie și permite stabilirea de obiective pentru îmbunătățirea bazată pe ECV în cazul gamelor de produse.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă tuturor societăților producătoare de echipamente electrice și electronice, în special societăților mari.

Resursele interne și complexitatea ECV reprezintă potențiali factori restrictivi pentru desfășurarea de ECV în cazul întreprinderilor mici și mijlocii. Cu toate acestea, instrumentele ECV simplificate și bazele de date ECV gata întocmite contribuie la remedierea dificultăților.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i41) | Includerea ECV în conformitate cu standardele ISO 14040 și 14044 în strategia de mediu a societății și utilizarea ECV atunci când se iau decizii importante în ceea ce privește dezvoltarea de produse noi și reproiectate (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i41)

Includerea ECV în conformitate cu standardele ISO 14040 și 14044 în strategia de mediu a societății și utilizarea ECV atunci când se iau decizii importante în ceea ce privește dezvoltarea de produse noi și reproiectate (Da/Nu)

| (i42) | Procentul gamelor de produse în cazul cărora obiectivele de îmbunătățire bazate pe ECV au fost îndeplinite (ponderat în funcție de numărul de modele de produse sau de volumul vânzărilor) |
| --- | --- |

(i42)

Procentul gamelor de produse în cazul cărora obiectivele de îmbunătățire bazate pe ECV au fost îndeplinite (ponderat în funcție de numărul de modele de produse sau de volumul vânzărilor)

| (b12) | ECV este efectuată în conformitate cu standardele internaționale ISO 14040 și ISO 14044 |
| --- | --- |

(b12)

ECV este efectuată în conformitate cu standardele internaționale ISO 14040 și ISO 14044

| (b13) | Societatea efectuează ECV în cazul produselor noi și reproiectate, iar rezultatele sunt utilizate sistematic drept bază pentru opțiunile de dezvoltare de produse |
| --- | --- |

(b13)

Societatea efectuează ECV în cazul produselor noi și reproiectate, iar rezultatele sunt utilizate sistematic drept bază pentru opțiunile de dezvoltare de produse

3.2.4.   Protejarea și sporirea biodiversității de-a lungul lanțului de aprovizionare cu echipamente electrice și electronice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a dezvolta și a pune în aplicare un program de gestionare a impactului asupra biodiversității aferent produselor și activităților din cadrul lanțului de aprovizionare.

Pe baza unui inventar al produselor și materialelor furnizate de lanțul de aprovizionare și al impactului relevant al acestora asupra biodiversității, pot fi formulate orientări și cerințe privind achizițiile, care vizează realizarea de schimbări în ceea ce privește produsele și componentele cu un potențial mai mare de impact asupra biodiversității.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu este aplicabilă tuturor societăților producătoare de echipamente electrice și electronice.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i43) | Realizarea unei evaluări periodice a impactului asupra biodiversității al produselor și materialelor furnizate de lanțul de aprovizionare (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i43)

Realizarea unei evaluări periodice a impactului asupra biodiversității al produselor și materialelor furnizate de lanțul de aprovizionare (Da/Nu)

| (i44) | Elaborarea de orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale identificate în evaluarea biodiversității (Da/Nu) |
| --- | --- |

(i44)

Elaborarea de orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale identificate în evaluarea biodiversității (Da/Nu)

| (i45) | Pentru fiecare dintre grupele de produse (de exemplu, produse din lemn și hârtie) în cazul cărora cerințele privind achizițiile au fost elaborate de către societate:






  — | proporția de produse care se califică drept achiziție prioritară (%) |
| --- | --- | --- |

(i45)

Pentru fiecare dintre grupele de produse (de exemplu, produse din lemn și hârtie) în cazul cărora cerințele privind achizițiile au fost elaborate de către societate:

—

proporția de produse care se califică drept achiziție prioritară (%)

| — | proporția de produse care se califică drept achiziție acceptabilă (%) |
| --- | --- |

—

proporția de produse care se califică drept achiziție acceptabilă (%)

| — | proporția de produse care se califică drept achiziție de evitat (%) |
| --- | --- |

—

proporția de produse care se califică drept achiziție de evitat (%)

| (i46) | Procentul (în funcție de volumul achizițiilor) furnizorilor care au oferit raportări inițiale cu privire la impactul lor potențial asupra biodiversității (%) |
| --- | --- |

(i46)

Procentul (în funcție de volumul achizițiilor) furnizorilor care au oferit raportări inițiale cu privire la impactul lor potențial asupra biodiversității (%)

| (i47) | Procentul (în funcție de volumul achizițiilor) furnizorilor care au elaborat un plan de gestionare a biodiversității (%) |
| --- | --- |

(i47)

Procentul (în funcție de volumul achizițiilor) furnizorilor care au elaborat un plan de gestionare a biodiversității (%)

| (i48) | Procentul (în funcție de volumul achizițiilor) furnizorilor care își pun în aplicare planul de gestionare a biodiversității (și anume, realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivelor stabilite) (%) |
| --- | --- |

(i48)

Procentul (în funcție de volumul achizițiilor) furnizorilor care își pun în aplicare planul de gestionare a biodiversității (și anume, realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivelor stabilite) (%)

| (b14) | Societatea pune în aplicare un program pentru o evaluare periodică a impactului asupra biodiversității pe care îl au produsele și materialele furnizate de lanțul de aprovizionare, iar rezultatele evaluării sunt utilizate pentru a formula orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale. |
| --- | --- |

(b14)

Societatea pune în aplicare un program pentru o evaluare periodică a impactului asupra biodiversității pe care îl au produsele și materialele furnizate de lanțul de aprovizionare, iar rezultatele evaluării sunt utilizate pentru a formula orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale.

3.3.   Cele mai bune practici de management de mediu pentru promovarea unei economii mai circulare

Această secțiune este relevantă pentru societățile producătoare de echipamente electrice și electronice și abordează practicile strategice și de gestionare care promovează o economie mai circulară.

3.3.1.   Orientări strategice cu privire la proiectarea de produse pentru economia circulară

Cea mai bună practică de management de mediu este de a avea instituită o abordare care garantează faptul că luarea în considerare a tuturor aspectelor diverse legate de mediu, în special trecerea la economia circulară, este integrată în mod sistematic în procesul de proiectare a produselor. O astfel de abordare se bazează pe:

| — | stabilirea de obiective pentru îmbunătățirea performanței de mediu a produselor, fie la nivel de societate (obiective generale pentru toate produsele), fie la nivelul unui anumit produs; obiectivele trebuie să fie clare, bine definite și comunicate la nivel de societate, astfel încât să existe o conștientizare în rândul angajaților de la toate nivelurile; pot fi stabilite obiective legate de economia circulară, în funcție de produs, de durabilitate, de potențialul de reparare, modernizare și reciclare, aspecte care sunt în mare măsură determinate de proiectare; |
| --- | --- |

—

stabilirea de obiective pentru îmbunătățirea performanței de mediu a produselor, fie la nivel de societate (obiective generale pentru toate produsele), fie la nivelul unui anumit produs; obiectivele trebuie să fie clare, bine definite și comunicate la nivel de societate, astfel încât să existe o conștientizare în rândul angajaților de la toate nivelurile; pot fi stabilite obiective legate de economia circulară, în funcție de produs, de durabilitate, de potențialul de reparare, modernizare și reciclare, aspecte care sunt în mare măsură determinate de proiectare;

| — | integrarea, în procesul de proiectare, de opinii și feedback de la diferitele unități legate de fabricarea produselor, de utilizarea și scoaterea din uz a acestora, precum și, în unele cazuri, de la părți interesate externe; |
| --- | --- |

—

integrarea, în procesul de proiectare, de opinii și feedback de la diferitele unități legate de fabricarea produselor, de utilizarea și scoaterea din uz a acestora, precum și, în unele cazuri, de la părți interesate externe;

| — | crearea unui sentiment de efort colectiv la nivelul întregii societăți în vederea elaborării diferitelor specificații privind proiectarea pentru noile produse. |
| --- | --- |

—

crearea unui sentiment de efort colectiv la nivelul întregii societăți în vederea elaborării diferitelor specificații privind proiectarea pentru noile produse.

Aceasta este pusă în aplicare prin intermediul uneia sau ambelor abordări de mai jos:

| — | stabilirea unui standard intern de mediu pentru proiectarea de noi produse la nivel de societate, cu obiective generale și cerințe obligatorii definite, care sunt îmbunătățite continuu pe baza feedback-ului primit de la diferite unități din cadrul organizației; atunci când începe proiectarea fiecărui produs specific, acestea sunt transformate ulterior în specificații de proiectare pentru produsul respectiv; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui standard intern de mediu pentru proiectarea de noi produse la nivel de societate, cu obiective generale și cerințe obligatorii definite, care sunt îmbunătățite continuu pe baza feedback-ului primit de la diferite unități din cadrul organizației; atunci când începe proiectarea fiecărui produs specific, acestea sunt transformate ulterior în specificații de proiectare pentru produsul respectiv;

| — | instituirea unui comitet interdisciplinar de proiectare sau a unui grup de coordonare pentru proiectarea fiecărui produs, care să implice reprezentanți din toate unitățile diferite relevante direct legate de diversele etape ale procesului propriu-zis de proiectare a produsului. |
| --- | --- |

—

instituirea unui comitet interdisciplinar de proiectare sau a unui grup de coordonare pentru proiectarea fiecărui produs, care să implice reprezentanți din toate unitățile diferite relevante direct legate de diversele etape ale procesului propriu-zis de proiectare a produsului.

Aplicabilitatea

Această bună practică de management de mediu este aplicabilă tuturor societăților producătoare de echipamente electrice și electronice

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i49) | Stabilirea de obiective ale economiei circulare pentru produsele noi (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i49)

Stabilirea de obiective ale economiei circulare pentru produsele noi (Da/Nu)

| (i50) | Numărul de unități diferite din întreaga societate care au contribuit la procesele de proiectare (nr.) |
| --- | --- |

(i50)

Numărul de unități diferite din întreaga societate care au contribuit la procesele de proiectare (nr.)

| (i51) | Procentul de produse sau componente (în funcție de număr sau de venituri) în cazul cărora s-a optat pentru cicluri de proiectare sau cicluri de reproiectare care țin cont în mod explicit de diversele abordări ale economiei circulare (%) |
| --- | --- |

(i51)

Procentul de produse sau componente (în funcție de număr sau de venituri) în cazul cărora s-a optat pentru cicluri de proiectare sau cicluri de reproiectare care țin cont în mod explicit de diversele abordări ale economiei circulare (%)

| (i52) | Beneficiile pentru mediu obținute pe durata întregului ciclu de viață de produsele vândute în cursul anului care au fost proiectate sau reproiectate luându-se în considerare obiectivele economiei circulare (kgCO2e pentru emisiile de carbon, kg material economisite pentru utilizarea eficientă a resurselor etc.) |
| --- | --- |

(i52)

Beneficiile pentru mediu obținute pe durata întregului ciclu de viață de produsele vândute în cursul anului care au fost proiectate sau reproiectate luându-se în considerare obiectivele economiei circulare (kgCO2e pentru emisiile de carbon, kg material economisite pentru utilizarea eficientă a resurselor etc.)

| (b15) | Societatea a instituit obiective ale economiei circulare pentru produsele noi, precum și un proces eficace de proiectare a produselor pentru a se asigura că acestea sunt îndeplinite |
| --- | --- |

(b15)

Societatea a instituit obiective ale economiei circulare pentru produsele noi, precum și un proces eficace de proiectare a produselor pentru a se asigura că acestea sunt îndeplinite

3.3.2.   Oferta integrată de servicii pentru produse

Cea mai bună practică de management de mediu este ca producătorii de EEE să furnizeze oferte integrate de servicii pentru produse (Integrated Product Service Offerings, IPSO) în ceea ce privește atât schimburile între întreprinderi, cât și între întreprinderi și consumatori, trecând de la proiectarea și vânzarea produselor fizice la furnizarea unui sistem de servicii pentru produse care să conducă la o mai bună funcționare și performanță de mediu. De exemplu, IPSO creează stimulente pentru ca producătorii să se asigure că produsele lor sunt durabile sau le oferă posibilitatea de a reprimi produse în vederea redistribuirii sau a recondiționării acestora pentru utilizare ulterioară.

Aplicabilitatea

Modelul IPSO este aplicabil în special în cazul EEE cu costuri de capital ridicate și o durată îndelungată de viață utilă.

Aplicabilitatea în domeniul aparatelor electrocasnice cu costuri scăzute de cumpărare, cu o listă de materiale redusă sau de mare dimensiune/greutate este limitată (de exemplu, preluarea nu este fezabilă în cazul în care valoarea economică/tehnică este prea scăzută în comparație cu costurile de transport).

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i53) | Punerea în aplicare a modelului IPSO și asigurarea faptului că acesta aduce beneficii pentru mediu (Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i53)

Punerea în aplicare a modelului IPSO și asigurarea faptului că acesta aduce beneficii pentru mediu (Da/Nu)

| (i54) | Cotele de preluare a produselor instalate la sediul clientului în cadrul IPSO pe categoria de produse (%) |
| --- | --- |

(i54)

Cotele de preluare a produselor instalate la sediul clientului în cadrul IPSO pe categoria de produse (%)

| (i55) | Ponderea de dispozitive reutilizate din numărul total de dispozitive instalate în cadrul IPSO (%) |
| --- | --- |

(i55)

Ponderea de dispozitive reutilizate din numărul total de dispozitive instalate în cadrul IPSO (%)

| (b16) | Societatea adoptă IPSO în ceea ce privește desfășurarea activității sale, asigurându-se că aceasta conduce la o îmbunătățire continuă a performanței de mediu a serviciilor pentru produse oferite |
| --- | --- |

(b16)

Societatea adoptă IPSO în ceea ce privește desfășurarea activității sale, asigurându-se că aceasta conduce la o îmbunătățire continuă a performanței de mediu a serviciilor pentru produse oferite

| (b17) | Rată de preluare de 100 % pentru dispozitivele recuperate post-consum din contracte de leasing și rată de recondiționare de 30 % |
| --- | --- |

(b17)

Rată de preluare de 100 % pentru dispozitivele recuperate post-consum din contracte de leasing și rată de recondiționare de 30 %

3.3.3.   Refabricarea sau recondiționarea de înaltă calitate a produselor utilizate

Cea mai bună practică de management de mediu este de a preveni generarea de deșeuri prin refabricarea sau recondiționarea echipamentelor electrice și electronice utilizate și prin introducerea acestora pe piață în vederea reutilizării. Produsele refabricate sau recondiționate întrunesc cel puțin aceleași niveluri de calitate ca atunci când au fost introduse pe piață pentru prima dată și sunt vândute cu o garanție corespunzătoare.

Aplicabilitatea

Această practică este adecvată în special în cazul echipamentelor cu investiții medii sau masive de capital.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i56) | Utilizarea ECV pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse(Da/Nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i56)

Utilizarea ECV pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse(Da/Nu)

| (b18) | ECV este utilizată pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse |
| --- | --- |

(b18)

ECV este utilizată pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse

3.3.4.   Sporirea conținutului de material plastic reciclat din echipamentele electrice și electronice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a spori utilizarea materialului plastic reciclat pentru fabricarea de echipamente electrice și electronice, după caz, în funcție de proprietățile necesare ale materialelor. Acest lucru poate fi realizat prin reciclarea în circuit închis a deșeurilor rezultate în urma producției de material plastic, prin reciclarea în circuit închis a materialului plastic recuperat post-consum din propriile produse, precum și prin achiziționarea de material plastic reciclat obținut din deșeuri de plastic generate post-consum (reciclare în circuit deschis).

Aplicabilitatea

Cea mai bună practică de management de mediu descrisă mai sus este adecvată pentru mulți polimeri care sunt utilizați în fabricarea de echipamente electrice și electronice. Materialul plastic reciclat poate înlocui plasticul care constituie materie primă în cazurile în care specificațiile necesare în pentru materiale pot fi îndeplinite.

Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i57) | Ponderea de material plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizate la fabricarea unui anumit produs sau grup de produse din totalul de material plastic utilizat pentru respectivul produs sau grup de produse (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i57)

Ponderea de material plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizate la fabricarea unui anumit produs sau grup de produse din totalul de material plastic utilizat pentru respectivul produs sau grup de produse (%)

| (i58) | Ponderea de material plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat la fabricarea unui anumit produs sau grup de produse din totalul de material plastic utilizat pentru respectivul produs sau grup de produse (%) |
| --- | --- |

(i58)

Ponderea de material plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat la fabricarea unui anumit produs sau grup de produse din totalul de material plastic utilizat pentru respectivul produs sau grup de produse (%)

| (i59) | Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizat în fabricare (tone) |
| --- | --- |

(i59)

Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizat în fabricare (tone)

| (i60) | Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat în fabricare (tone) |
| --- | --- |

(i60)

Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat în fabricare (tone)

| (i61) | Vânzările de produse fabricate cu material plastic reciclat din totalul vânzărilor de produse (%) |
| --- | --- |

(i61)

Vânzările de produse fabricate cu material plastic reciclat din totalul vânzărilor de produse (%)

Nu este cazul

4.   INDICATORI-CHEIE SECTORIALI DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU RECOMANDAȚI

Tabelul următor conține o selecție de indicatori-cheie de performanță de mediu pentru sectorul producător de echipamente electrice și electronice, împreună cu valorile de referință aferente și trimiteri la cele mai bune practici de management de mediu relevante. Aceștia constituie un subset al ansamblului de indicatori menționați în secțiunea 3.

Indicatorii-cheie de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul producător de echipamente electrice și electronice

| Indicator | Unități comune | Grup-țintă principal | Scurtă descriere | Nivel de monitorizare minim recomandat | Indicator principal EMAS asociat (12) | Parametru de excelență | Cea mai bună practică de management de mediu aferentă (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cele mai bune practici de management de mediu pentru procesele de fabricație |
| Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate | kWh/m2 | Producători de echipamente electrice și electronice | Energia consumată în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate pe unitate de suprafață de placă de circuite imprimate prelucrată | Instalație | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.1 |
| Consumul de energie în camera curată în cazul producției de semiconductori și/sau circuite integrate | kWh/m2 | Producători de echipamente electrice și electronice | Energia consumată în camera curată pentru fabricarea de semiconductori și de circuite integrate pe unitate de suprafață de semiconductori și/sau circuite integrate prelucrate | Instalație | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.1 |
| Rata de reînnoire a aerului (ACR) | Număr/oră | Producători de echipamente electrice și electronice | Frecvența înlocuirii aerului în camera curată | Instalație | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.1 |
| Coeficientul de performanță a sistemului (COSP) | kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată | Producători de echipamente electrice și electronice | Raportul dintre puterea de răcire utilă furnizată de un sistem de răcire și puterea electrică consumată de sistemul de răcire. Puterea utilizată de echipamentele suplimentare (de exemplu, pompe) este inclusă în numitorul acestui raport. | Zonă de amplasament | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.2 |
| Cererea de energie totală pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată | kWh/m2 de placă de circuite imprimate | Producători de echipamente electrice și electronice | Cantitatea de energie necesară pentru prelucrarea plăcilor de circuite imprimate împărțită la suprafața plăcilor de circuite imprimate prelucrate | Instalație | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.3 |
| Consumul de azot pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată | kg de azot/m2 de placă de circuite imprimate fabricată | Producători de echipamente electrice și electronice | Cantitatea de azot consumată în timpul procesului de sudură, împărțită la suprafața totală a plăcilor de circuite imprimate fabricate | Instalație | Eficiența materialelor | Nu este cazul | 3.1.3 |
| Cantitatea de cupru reciclat din agenții procesului de gravare | t/an | Producători de echipamente electrice și electronice | Ponderea cuprului de la fața locului reciclat din agenții procesului de gravare în decurs de un an | Zonă de amplasament | Eficiența materialelor | Nu este cazul | 3.1.4 |
| Consumul total de apă în uzina de producție | l/m2 de placă de circuite imprimate fabricată | Producători de echipamente electrice și electronice | Volumul total de apă consumată în uzina de producție, împărțit la suprafața plăcilor de circuite imprimate fabricate | Zonă de amplasament | Apa | Cel puțin 50 % din instalațiile de clătire sunt dotate cu un sistem de clătire în cascadă cu patru sau mai multe etape | 3.1.5 |
| Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați | kg CO2eq/cm2 | Producători de echipamente electrice și electronice | Potențial de încălzire globală cauzat de emisiile de compuși perfluorurați de la o unitate de producție, împărțit la suprafața plachetelor produse | Zonă de amplasament | Emisii | Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați în cazul instalațiilor nou-construite de fabricare a semiconductorilor sau al instalațiilor care au fost supuse unei renovări majore este mai mică de 0,22  kg CO2eq/cm2 | 3.1.6 |
| Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală | kWh/m3 | Producători de echipamente electrice și electronice | Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat (inclusiv consumul de energie al compresoarelor, uscătoarelor și circuitelor auxiliare) pe metru cub standard de aer comprimat de alimentare, la un nivel de presiune stabilit | Zonă de amplasament | Eficiența energetică | Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat este mai mic de 0,11 kWh/m3 de aer comprimat de alimentare, pentru instalațiile de mari dimensiuni care lucrează la o presiune manometrică de 6,5 bari, cu debit de volum normalizat la 1 013 mbar și 20 oC, și abateri de presiune care nu depășesc 0,2 bari. | 3.1.7 |
| Indicele de scurgere de aer | Număr | Producători de echipamente electrice și electronice | Indicele de scurgere de aer este calculat, atunci când toate consumatoarele de aer sunt oprite, ca fiind suma pentru fiecare dintre compresoare la momentul funcționării, înmulțită cu capacitatea compresorului respectiv, împărțită la durata totală de timp în mod standby și la capacitatea nominală totală a compresoarelor din sistem, și este exprimat ca fiind:





  unde: ti(cr) reprezintă timpul (min) în care un compresor este în stare de funcțiune atunci când toate consumatoarele de aer sunt oprite (modul standby al sistemului de aer comprimat); Ci(cr) reprezintă capacitatea (Nl/min) compresorului care pornește pentru durata ti(cr) în timp ce toate consumatoarele de aer sunt oprite; t(sb) reprezintă durata totală (min) pe parcursul căreia echipamentul de aer comprimat instalat este în mod standby; C(tot) reprezintă suma capacității nominale (Nl/min) a tuturor compresoarelor din sistemul de aer comprimat. | Zonă de amplasament | Eficiența energetică | După ce toate consumatoarele de aer sunt oprite, presiunea rețelei rămâne stabilă și compresoarele (în mod standby) nu trec la condiția de sarcină | 3.1.7 |
| Punerea în aplicare a unui plan de acțiune privind biodiversitatea în toate unitățile de producție | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Indicatorul arată dacă toate unitățile de producție dispun sau nu de un plan de acțiune privind biodiversitatea pentru zona de amplasament | Zonă de amplasament | Biodiversitate | Un plan de acțiune privind biodiversitatea este pus în aplicare în toate unitățile de producție pentru a proteja și a ameliora starea biodiversității (flora și fauna) în zona de amplasament respectivă | 3.1.8 |
| Procentul de energie electrică din surse regenerabile (autogenerată sau achiziționată cu verificarea adiționalității) din totalul consumului de energie electrică | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Energia electrică din surse regenerabile, fie autogenerată, fie achiziționată, împărțită la consumul total de energie electrică în zona de amplasament.
  În ceea ce privește energia electrică din surse regenerabile achiziționată, aceasta este luată în considerare în cazul acestui indicator doar dacă este verificată din punct de vedere al adiționalității (și anume, nu figurează deja ca fiind utilizată de o altă organizație sau ca fiind în cadrul mixului energetic din rețea). | Zonă de amplasament | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.9 |
| Procentul de căldură din surse regenerabile din totalul de căldură utilizată | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Căldura din surse regenerabile (de exemplu, energia termică solară, geotermală, biomasa) împărțită la consumul total de căldură în zona de amplasament | Zonă de amplasament | Eficiența energetică | Nu este cazul | 3.1.9 |
| Rata de deviere a eliminării deșeurilor generate la instalațiile de producție | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Ponderea deșeurilor trimise spre a fi pregătite pentru reutilizare, reciclare sau recuperare de energie, împărțită la cantitatea totală de deșeuri generate în cadrul unității de producție.
  Acest indicator poate fi calculat separat pentru deșeurile periculoase și pentru deșeurile nepericuloase și/sau pentru cele mai importante materiale din fluxul de deșeuri, cum ar fi deșeuri metalice, polimeri. | Zonă de amplasament | Deșeurile | Societatea atinge o rată de deviere a eliminării deșeurilor de 93 % în medie în toate instalațiile de producție | 3.1.10 |
| Ponderea zonelor de amplasament care au instituită o strategie de gestionare a deșeurilor | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator este exprimat ca fiind numărul de zone de amplasament care au instituită o strategie de gestionare a deșeurilor, pe baza elementelor prezentate în descrierea acestei cele mai bune practici de management de mediu, împărțit la numărul total de zone de amplasament ale societății.
  În cazul în care o societate are doar o zonă de amplasament, acesta poate fi exprimat sub forma unui indicator da/nu pentru zona de amplasament. | Zonă de amplasament | Deșeurile | Societatea are instituită o strategie de gestionare a deșeurilor în toate zonele sale de amplasament | 3.1.10 |
| Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea lanțului de aprovizionare |
| Procentul furnizorilor care oferă o declarație completă privind materialele | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator măsoară procentul de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare pentru furnizorii care oferă o declarație completă privind materialele, din cheltuielile totale efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare | Zonă de amplasament | Biodiversitate
  Eficiența materialelor | Sunt instituite cerințe obligatorii pentru toți furnizorii principali (în ceea ce privește procentul de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare) care prevăd ca aceștia să ofere o declarație completă privind materialele | 3.2.1 |
| Publicarea periodică (de exemplu, anuală) a emisiilor de GES calculate utilizându-se o metodă standard recunoscută | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator evaluează dacă emisiile de GES ale societății (inclusiv din sfera 1, 2 și cele mai relevante din sfera 3) sunt calculate sau nu conform unei metode standard recunoscute și sunt publicate periodic | Societate | Emisii | Emisiile de GES (inclusiv din sfera 1, 2 și cele mai relevante din sfera 3) sunt calculate printr-o metodă standard recunoscută și sunt publicate periodic | 3.2.2 |
| Prezentare periodică de informații (de exemplu, anuală) privind reducerile absolute și/sau relative efective demonstrate ale emisiilor de GES | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator se referă la prezentarea periodică de către societate de informații privind reducerile efective demonstrate ale emisiilor de GES | Societate | Emisii | Reducerile absolute și/sau relative efective ale emisiilor de GES sunt demonstrate și publicate periodic | 3.2.2 |
| Includerea ECV în conformitate cu standardele ISO 14040 și 14044 în strategia de mediu a societății și utilizarea ECV atunci când se iau decizii importante în ceea ce privește dezvoltarea de produse noi și reproiectate | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Indicatorul arată dacă ECV este integrată sau nu în strategia de mediu a societății și dacă utilizarea sa sprijină sau nu deciziile importante în ceea ce privește dezvoltarea de produse noi sau reproiectate | Societate | Eficiența energetică
  Eficiența materialelor
  Apa
  Deșeurile
  Biodiversitate
  Emisii | ECV este efectuată în conformitate cu standardele internaționale ISO 14040 și ISO 14044
  Societatea efectuează ECV în cazul produselor noi și reproiectate, iar rezultatele sunt utilizate sistematic drept bază pentru opțiunile de dezvoltare a produselor | 3.2.3 |
| Elaborarea de orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale identificate în evaluarea biodiversității | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Indicatorul arată dacă sunt sau nu sunt elaborate orientări și cerințe privind achizițiile în materie de biodiversitate pentru produsele și materialele identificate ca fiind cele mai relevante în evaluarea periodică a impactului asupra biodiversității al produselor și materialelor furnizate de lanțul de aprovizionare | Societate | Biodiversitate | Societatea pune în aplicare un program pentru o evaluare periodică a impactului asupra biodiversității pe care îl au produsele și materialele furnizate de lanțul de aprovizionare, iar rezultatele evaluării sunt utilizate pentru a formula orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale | 3.2.4 |
| Cele mai bune practici de management de mediu pentru promovarea unei economii mai circulare |
| Stabilirea de obiective privind economia circulară pentru produsele noi | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator se referă la prezența obiectivelor economiei circulare în cazul noilor produse sau al noilor grupe de produse | Societate | Eficiența materialelor | Societatea a instituit obiective ale economiei circulare pentru produsele noi, precum și un proces eficace de proiectare a produselor pentru a se asigura că acestea sunt îndeplinite | 3.3.1 |
| Procentul de produse sau componente (în funcție de număr sau de venituri) în cazul cărora s-a optat pentru cicluri de proiectare sau cicluri de reproiectare care țin cont în mod explicit de diversele abordări ale economiei circulare | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Numărul de produse sau de componente în cazul cărora au fost puse în aplicare cicluri de proiectare sau de reproiectare care țin cont în mod explicit de diversele abordări ale economiei circulare, împărțit la numărul total de produse sau de componente fabricate de societate | Societate | Eficiența materialelor | Nu este cazul | 3.3.1 |
| Punerea în aplicare a modelului IPSO și asigurarea faptului că acesta aduce beneficii pentru mediu | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator monitorizează dacă un model IPSO care vizează îmbunătățirea performanței de mediu a produselor este sau nu în instituit | Societate | Eficiența materialelor | Societatea adoptă IPSO în ceea ce privește desfășurarea activității sale, asigurându-se că aceasta conduce la o îmbunătățire continuă a performanței de mediu a serviciilor pentru produse oferite | 3.3.2 |
| Cotele de preluare a produselor instalate la sediul clientului în temeiul IPSO pe categorie de produse | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator este exprimat ca fiind procentul de produse instalate la sediul clientului în cadrul modelului IPSO și preluate de producător în vederea redistribuirii sau a recondiționării pentru utilizare ulterioară | Societate | Eficiența materialelor | Rată de preluare de 100 % pentru dispozitivele recuperate post-consum din contracte de leasing și rată de recondiționare de 30 % | 3.3.2 |
| Ponderea dispozitivelor reutilizate din numărul total de dispozitive instalate în cadrul IPSO | % | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator este exprimat ca fiind numărul de dispozitive reutilizate împărțit la numărul total de dispozitive instalate în cadrul unui model IPSO de către societate | Societate | Eficiența materialelor | Nu este cazul | 3.3.2 |
| Utilizarea ECV pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse | Da/Nu | Producători de echipamente electrice și electronice | Acest indicator se referă la utilizarea ECV pentru a demonstra beneficiile nete reale pentru mediu ale activităților de refabricare sau recondiționare | Societate | Eficiența materialelor | ECV este utilizată pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse | 3.3.3 |
| Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizat în fabricare. | Tone | Producători de echipamente electrice și electronice | Ponderea materialului plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizat pentru fabricarea de echipamente electrice și electronice | Zonă de amplasament/societate | Eficiența materialelor | Nu este cazul | 3.3.4 |
| Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat în fabricare. | Tone | Producători de echipamente electrice și electronice | Ponderea materialului plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat pentru fabricarea de echipamente electrice și electronice | Zonă de amplasament/societate | Eficiența materialelor | Nu este cazul | 3.3.4 |

Indicator

Unități comune

Grup-țintă principal

Scurtă descriere

Nivel de monitorizare minim recomandat

Indicator principal EMAS asociat (12)

Parametru de excelență

Cea mai bună practică de management de mediu aferentă (13)

Cele mai bune practici de management de mediu pentru procesele de fabricație

Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate

kWh/m2

Producători de echipamente electrice și electronice

Energia consumată în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate pe unitate de suprafață de placă de circuite imprimate prelucrată

Instalație

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.1

Consumul de energie în camera curată în cazul producției de semiconductori și/sau circuite integrate

kWh/m2

Producători de echipamente electrice și electronice

Energia consumată în camera curată pentru fabricarea de semiconductori și de circuite integrate pe unitate de suprafață de semiconductori și/sau circuite integrate prelucrate

Instalație

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.1

Rata de reînnoire a aerului (ACR)

Număr/oră

Producători de echipamente electrice și electronice

Frecvența înlocuirii aerului în camera curată

Instalație

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.1

Coeficientul de performanță a sistemului (COSP)

kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată

Producători de echipamente electrice și electronice

Raportul dintre puterea de răcire utilă furnizată de un sistem de răcire și puterea electrică consumată de sistemul de răcire. Puterea utilizată de echipamentele suplimentare (de exemplu, pompe) este inclusă în numitorul acestui raport.

Zonă de amplasament

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.2

Cererea de energie totală pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată

kWh/m2 de placă de circuite imprimate

Producători de echipamente electrice și electronice

Cantitatea de energie necesară pentru prelucrarea plăcilor de circuite imprimate împărțită la suprafața plăcilor de circuite imprimate prelucrate

Instalație

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.3

Consumul de azot pe unitatea de suprafață a plăcii de circuite imprimate prelucrată

kg de azot/m2 de placă de circuite imprimate fabricată

Producători de echipamente electrice și electronice

Cantitatea de azot consumată în timpul procesului de sudură, împărțită la suprafața totală a plăcilor de circuite imprimate fabricate

Instalație

Eficiența materialelor

Nu este cazul

3.1.3

Cantitatea de cupru reciclat din agenții procesului de gravare

t/an

Producători de echipamente electrice și electronice

Ponderea cuprului de la fața locului reciclat din agenții procesului de gravare în decurs de un an

Zonă de amplasament

Eficiența materialelor

Nu este cazul

3.1.4

Consumul total de apă în uzina de producție

l/m2 de placă de circuite imprimate fabricată

Producători de echipamente electrice și electronice

Volumul total de apă consumată în uzina de producție, împărțit la suprafața plăcilor de circuite imprimate fabricate

Zonă de amplasament

Apa

Cel puțin 50 % din instalațiile de clătire sunt dotate cu un sistem de clătire în cascadă cu patru sau mai multe etape

3.1.5

Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați

kg CO2eq/cm2

Producători de echipamente electrice și electronice

Potențial de încălzire globală cauzat de emisiile de compuși perfluorurați de la o unitate de producție, împărțit la suprafața plachetelor produse

Zonă de amplasament

Emisii

Rata standardizată de emisie pentru emisiile de compuși perfluorurați în cazul instalațiilor nou-construite de fabricare a semiconductorilor sau al instalațiilor care au fost supuse unei renovări majore este mai mică de 0,22  kg CO2eq/cm2

3.1.6

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat per unitate de volum la punctul de utilizare finală

kWh/m3

Producători de echipamente electrice și electronice

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat (inclusiv consumul de energie al compresoarelor, uscătoarelor și circuitelor auxiliare) pe metru cub standard de aer comprimat de alimentare, la un nivel de presiune stabilit

Zonă de amplasament

Eficiența energetică

Consumul de energie electrică al sistemului de aer comprimat este mai mic de 0,11 kWh/m3 de aer comprimat de alimentare, pentru instalațiile de mari dimensiuni care lucrează la o presiune manometrică de 6,5 bari, cu debit de volum normalizat la 1 013 mbar și 20 oC, și abateri de presiune care nu depășesc 0,2 bari.

3.1.7

Indicele de scurgere de aer

Număr

Producători de echipamente electrice și electronice

Indicele de scurgere de aer este calculat, atunci când toate consumatoarele de aer sunt oprite, ca fiind suma pentru fiecare dintre compresoare la momentul funcționării, înmulțită cu capacitatea compresorului respectiv, împărțită la durata totală de timp în mod standby și la capacitatea nominală totală a compresoarelor din sistem, și este exprimat ca fiind:

Image 3

unde: ti(cr) reprezintă timpul (min) în care un compresor este în stare de funcțiune atunci când toate consumatoarele de aer sunt oprite (modul standby al sistemului de aer comprimat); Ci(cr) reprezintă capacitatea (Nl/min) compresorului care pornește pentru durata ti(cr) în timp ce toate consumatoarele de aer sunt oprite; t(sb) reprezintă durata totală (min) pe parcursul căreia echipamentul de aer comprimat instalat este în mod standby; C(tot) reprezintă suma capacității nominale (Nl/min) a tuturor compresoarelor din sistemul de aer comprimat.

Zonă de amplasament

Eficiența energetică

După ce toate consumatoarele de aer sunt oprite, presiunea rețelei rămâne stabilă și compresoarele (în mod standby) nu trec la condiția de sarcină

3.1.7

Punerea în aplicare a unui plan de acțiune privind biodiversitatea în toate unitățile de producție

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Indicatorul arată dacă toate unitățile de producție dispun sau nu de un plan de acțiune privind biodiversitatea pentru zona de amplasament

Zonă de amplasament

Biodiversitate

Un plan de acțiune privind biodiversitatea este pus în aplicare în toate unitățile de producție pentru a proteja și a ameliora starea biodiversității (flora și fauna) în zona de amplasament respectivă

3.1.8

Procentul de energie electrică din surse regenerabile (autogenerată sau achiziționată cu verificarea adiționalității) din totalul consumului de energie electrică

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Energia electrică din surse regenerabile, fie autogenerată, fie achiziționată, împărțită la consumul total de energie electrică în zona de amplasament.

În ceea ce privește energia electrică din surse regenerabile achiziționată, aceasta este luată în considerare în cazul acestui indicator doar dacă este verificată din punct de vedere al adiționalității (și anume, nu figurează deja ca fiind utilizată de o altă organizație sau ca fiind în cadrul mixului energetic din rețea).

Zonă de amplasament

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.9

Procentul de căldură din surse regenerabile din totalul de căldură utilizată

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Căldura din surse regenerabile (de exemplu, energia termică solară, geotermală, biomasa) împărțită la consumul total de căldură în zona de amplasament

Zonă de amplasament

Eficiența energetică

Nu este cazul

3.1.9

Rata de deviere a eliminării deșeurilor generate la instalațiile de producție

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Ponderea deșeurilor trimise spre a fi pregătite pentru reutilizare, reciclare sau recuperare de energie, împărțită la cantitatea totală de deșeuri generate în cadrul unității de producție.

Acest indicator poate fi calculat separat pentru deșeurile periculoase și pentru deșeurile nepericuloase și/sau pentru cele mai importante materiale din fluxul de deșeuri, cum ar fi deșeuri metalice, polimeri.

Zonă de amplasament

Deșeurile

Societatea atinge o rată de deviere a eliminării deșeurilor de 93 % în medie în toate instalațiile de producție

3.1.10

Ponderea zonelor de amplasament care au instituită o strategie de gestionare a deșeurilor

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator este exprimat ca fiind numărul de zone de amplasament care au instituită o strategie de gestionare a deșeurilor, pe baza elementelor prezentate în descrierea acestei cele mai bune practici de management de mediu, împărțit la numărul total de zone de amplasament ale societății.

În cazul în care o societate are doar o zonă de amplasament, acesta poate fi exprimat sub forma unui indicator da/nu pentru zona de amplasament.

Zonă de amplasament

Deșeurile

Societatea are instituită o strategie de gestionare a deșeurilor în toate zonele sale de amplasament

3.1.10

Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea lanțului de aprovizionare

Procentul furnizorilor care oferă o declarație completă privind materialele

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator măsoară procentul de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare pentru furnizorii care oferă o declarație completă privind materialele, din cheltuielile totale efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare

Zonă de amplasament

Biodiversitate

Eficiența materialelor

Sunt instituite cerințe obligatorii pentru toți furnizorii principali (în ceea ce privește procentul de cheltuieli efectuate de-a lungul lanțului de aprovizionare) care prevăd ca aceștia să ofere o declarație completă privind materialele

3.2.1

Publicarea periodică (de exemplu, anuală) a emisiilor de GES calculate utilizându-se o metodă standard recunoscută

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator evaluează dacă emisiile de GES ale societății (inclusiv din sfera 1, 2 și cele mai relevante din sfera 3) sunt calculate sau nu conform unei metode standard recunoscute și sunt publicate periodic

Societate

Emisii

Emisiile de GES (inclusiv din sfera 1, 2 și cele mai relevante din sfera 3) sunt calculate printr-o metodă standard recunoscută și sunt publicate periodic

3.2.2

Prezentare periodică de informații (de exemplu, anuală) privind reducerile absolute și/sau relative efective demonstrate ale emisiilor de GES

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator se referă la prezentarea periodică de către societate de informații privind reducerile efective demonstrate ale emisiilor de GES

Societate

Emisii

Reducerile absolute și/sau relative efective ale emisiilor de GES sunt demonstrate și publicate periodic

3.2.2

Includerea ECV în conformitate cu standardele ISO 14040 și 14044 în strategia de mediu a societății și utilizarea ECV atunci când se iau decizii importante în ceea ce privește dezvoltarea de produse noi și reproiectate

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Indicatorul arată dacă ECV este integrată sau nu în strategia de mediu a societății și dacă utilizarea sa sprijină sau nu deciziile importante în ceea ce privește dezvoltarea de produse noi sau reproiectate

Societate

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Apa

Deșeurile

Biodiversitate

Emisii

ECV este efectuată în conformitate cu standardele internaționale ISO 14040 și ISO 14044

Societatea efectuează ECV în cazul produselor noi și reproiectate, iar rezultatele sunt utilizate sistematic drept bază pentru opțiunile de dezvoltare a produselor

3.2.3

Elaborarea de orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale identificate în evaluarea biodiversității

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Indicatorul arată dacă sunt sau nu sunt elaborate orientări și cerințe privind achizițiile în materie de biodiversitate pentru produsele și materialele identificate ca fiind cele mai relevante în evaluarea periodică a impactului asupra biodiversității al produselor și materialelor furnizate de lanțul de aprovizionare

Societate

Biodiversitate

Societatea pune în aplicare un program pentru o evaluare periodică a impactului asupra biodiversității pe care îl au produsele și materialele furnizate de lanțul de aprovizionare, iar rezultatele evaluării sunt utilizate pentru a formula orientări și cerințe privind achizițiile pentru cele mai relevante produse și materiale

3.2.4

Cele mai bune practici de management de mediu pentru promovarea unei economii mai circulare

Stabilirea de obiective privind economia circulară pentru produsele noi

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator se referă la prezența obiectivelor economiei circulare în cazul noilor produse sau al noilor grupe de produse

Societate

Eficiența materialelor

Societatea a instituit obiective ale economiei circulare pentru produsele noi, precum și un proces eficace de proiectare a produselor pentru a se asigura că acestea sunt îndeplinite

3.3.1

Procentul de produse sau componente (în funcție de număr sau de venituri) în cazul cărora s-a optat pentru cicluri de proiectare sau cicluri de reproiectare care țin cont în mod explicit de diversele abordări ale economiei circulare

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Numărul de produse sau de componente în cazul cărora au fost puse în aplicare cicluri de proiectare sau de reproiectare care țin cont în mod explicit de diversele abordări ale economiei circulare, împărțit la numărul total de produse sau de componente fabricate de societate

Societate

Eficiența materialelor

Nu este cazul

3.3.1

Punerea în aplicare a modelului IPSO și asigurarea faptului că acesta aduce beneficii pentru mediu

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator monitorizează dacă un model IPSO care vizează îmbunătățirea performanței de mediu a produselor este sau nu în instituit

Societate

Eficiența materialelor

Societatea adoptă IPSO în ceea ce privește desfășurarea activității sale, asigurându-se că aceasta conduce la o îmbunătățire continuă a performanței de mediu a serviciilor pentru produse oferite

3.3.2

Cotele de preluare a produselor instalate la sediul clientului în temeiul IPSO pe categorie de produse

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator este exprimat ca fiind procentul de produse instalate la sediul clientului în cadrul modelului IPSO și preluate de producător în vederea redistribuirii sau a recondiționării pentru utilizare ulterioară

Societate

Eficiența materialelor

Rată de preluare de 100 % pentru dispozitivele recuperate post-consum din contracte de leasing și rată de recondiționare de 30 %

3.3.2

Ponderea dispozitivelor reutilizate din numărul total de dispozitive instalate în cadrul IPSO

%

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator este exprimat ca fiind numărul de dispozitive reutilizate împărțit la numărul total de dispozitive instalate în cadrul unui model IPSO de către societate

Societate

Eficiența materialelor

Nu este cazul

3.3.2

Utilizarea ECV pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse

Da/Nu

Producători de echipamente electrice și electronice

Acest indicator se referă la utilizarea ECV pentru a demonstra beneficiile nete reale pentru mediu ale activităților de refabricare sau recondiționare

Societate

Eficiența materialelor

ECV este utilizată pentru a demonstra că activitățile de refabricare sau de recondiționare aduc beneficii nete pentru mediu, inclusiv având în vedere avantajele câștigate de pe urma eficienței energetice a noilor modele de produse

3.3.3

Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizat în fabricare.

Tone

Producători de echipamente electrice și electronice

Ponderea materialului plastic reciclat din deșeuri generate pre-consum utilizat pentru fabricarea de echipamente electrice și electronice

Zonă de amplasament/societate

Eficiența materialelor

Nu este cazul

3.3.4

Cantitatea totală de material plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat în fabricare.

Tone

Producători de echipamente electrice și electronice

Ponderea materialului plastic reciclat din deșeuri generate post-consum utilizat pentru fabricarea de echipamente electrice și electronice

Zonă de amplasament/societate

Eficiența materialelor

Nu este cazul

3.3.4

---

(1)  Raportul științific și de politică este publicat pe site-ul JRC, la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_EEE_Manufacturing.pdf Concluziile privind cele mai bune practici de management de mediu și aplicabilitatea acestora, precum și indicatorii specifici de performanță de mediu identificați și parametrii de excelență cuprinși în prezentul document de referință sectorial se bazează pe constatările consemnate în raportul științific și de politică. Toate informațiile de bază și toate detaliile tehnice figurează în acest raport.

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului din 29 iunie 1993 privind participarea voluntară a întreprinderilor din sectorul industrial la un sistem comunitar de management de mediu și audit (JO L 168, 10.7.1993, p. 1).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 114, 24.4.2001, p. 1).

(4)  Conform secțiunii B litera (e) din anexa IV la Regulamentul EMAS, declarația de mediu trebuie să conțină „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și a altor indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”. Secțiunea C din anexa IV prevede următoarele: „de asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente de referință sectoriale, în conformitate cu articolul 46.”

(5)  În „Raportul privind cele mai bune practici” publicat de JRC și disponibil online la adresa de mai jos, există o descriere detaliată a fiecărei cele mai bune practici, împreună cu orientări practice privind punerea în aplicare: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_EEE_Manufacturing.pdf Organizațiile sunt invitate să consulte raportul dacă sunt interesate să afle mai multe despre unele dintre cele mai bune practici descrise în prezentul document de referință sectorial.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(7)  Viteza frontală este viteza cu care aerul trece peste filtre sau peste bobinele de încălzire/răcire dintr-o unitate de gestionare a aerului.

(8)  Indicele de scurgere de aer este calculat, atunci când toate consumatoarele de aer sunt oprite, ca suma pentru fiecare dintre compresoare la momentul funcționării, înmulțită cu capacitatea compresorului respectiv, împărțită la durata totală de timp în standby și la capacitatea nominală totală a compresoarelor din sistem

Image 4

(9)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3), cunoscută, de asemenea, sub denumirea de Directiva-cadru privind deșeurile, introduce o ordine a preferințelor în ceea ce privește măsurile de reducere și de gestionare a deșeurilor, cunoscută drept „ierarhia deșeurilor”. Aceasta a stabilit că cea mai înaltă prioritate este prevenirea generării de deșeuri, după care urmează reutilizarea deșeurilor, după aceea reciclarea și după aceea valorificarea (energetică) a fracțiunilor de deșeuri care nu pot fi prevenite, reutilizate sau reciclate. În cele din urmă, eliminarea deșeurilor trebuie să fie luată în considerare doar atunci când niciuna dintre opțiunile anterioare nu este posibilă.

(10)  Unele dintre acestea pot fi încă utilizate în temeiul excepțiilor de la Directiva RoHS.

(11)  În conformitate cu Protocolul GES, emisiile din sfera 1 sunt toate emisiile directe de GES ale unei societăți, și anume emisiile de GES care sunt eliberate de instalații sau vehicule deținute sau controlate. Emisiile din sfera 2 sunt emisii indirecte de GES rezultate în urma consumului de energie electrică, căldură, frig sau vapori achiziționate, și anume emisii care au fost eliberate în altă parte pentru a produce energia consumată strict în cadrul societății. Sfera 3 se referă la toate celelalte emisii indirecte generate de produs (bun sau serviciu) sau de fluxuri de materiale care intră sau ies din zona de amplasament a societății.

(12)  Indicatorii principali EMAS sunt prezentați în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C punctul 2).

(13)  Cifrele se referă la secțiunile din prezentul document.

---