# Uradni list L 274/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 274 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 615. november 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 274

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 615. november 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1637 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za postopke in značilnosti funkcije nadzora (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1638 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo, kako zagotoviti, da so vhodni podatki primerni in preverljivi, ter kako upravljavec ključne ali pomembne referenčne vrednosti zagotovi, da ima prispevajoča oseba vzpostavljene notranje postopke nadzora in preverjanja, kadar vhodne podatke prispeva enota za trgovanje (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1639 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo elemente kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1640 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo zahteve glede upravljanja in kontrol za nadzorovane prispevajoče osebe (
  1
  ) | 16 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1641 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, v katerih so podrobneje določene informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci ključnih ali pomembnih referenčnih vrednosti o metodologiji, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti, notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter o postopkih za vsebinske spremembe metodologije (
  1
  ) | 21 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1642 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje opredeljujejo merila, ki bi jih morali upoštevati pristojni organi pri ocenjevanju, ali bi morali upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti uporabljati določene zahteve (
  1
  ) | 25 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1643 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo vsebino izjav o referenčni vrednosti, ki jo mora objaviti upravljavec referenčne vrednosti, ter v katerih primerih je potrebna posodobitev izjave (
  1
  ) | 29 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1644 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni okvir in nadzorne prakse so bili priznani kot enakovredni (
  1
  ) | 33 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1645 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obliko in vsebino vloge za priznanje pri pristojnem organu referenčne države članice ter obliko in vsebino predstavitve informacij v obvestilu Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) (
  1
  ) | 36 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1646 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za informacije, ki se navedejo v vlogi za dovoljenje in v vlogi za registracijo (
  1
  ) | 43 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1647 z dne 31. oktobra 2018 o odobritvi dajanja na trg hidrolizata jajčne membrane kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 51 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1637 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za postopke in značilnosti funkcije nadzora (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1638 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo, kako zagotoviti, da so vhodni podatki primerni in preverljivi, ter kako upravljavec ključne ali pomembne referenčne vrednosti zagotovi, da ima prispevajoča oseba vzpostavljene notranje postopke nadzora in preverjanja, kadar vhodne podatke prispeva enota za trgovanje (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1639 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo elemente kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1640 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo zahteve glede upravljanja in kontrol za nadzorovane prispevajoče osebe (
  1
  )

1

16

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1641 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, v katerih so podrobneje določene informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci ključnih ali pomembnih referenčnih vrednosti o metodologiji, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti, notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter o postopkih za vsebinske spremembe metodologije (
  1
  )

1

21

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1642 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje opredeljujejo merila, ki bi jih morali upoštevati pristojni organi pri ocenjevanju, ali bi morali upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti uporabljati določene zahteve (
  1
  )

1

25

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1643 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo vsebino izjav o referenčni vrednosti, ki jo mora objaviti upravljavec referenčne vrednosti, ter v katerih primerih je potrebna posodobitev izjave (
  1
  )

1

29

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1644 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni okvir in nadzorne prakse so bili priznani kot enakovredni (
  1
  )

1

33

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1645 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obliko in vsebino vloge za priznanje pri pristojnem organu referenčne države članice ter obliko in vsebino predstavitve informacij v obvestilu Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) (
  1
  )

1

36

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1646 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za informacije, ki se navedejo v vlogi za dovoljenje in v vlogi za registracijo (
  1
  )

1

43

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1647 z dne 31. oktobra 2018 o odobritvi dajanja na trg hidrolizata jajčne membrane kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1637

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za postopke in značilnosti funkcije nadzora

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 5 Uredbe (EU) 2016/1011 od upravljavcev referenčnih vrednosti zahteva, da vzpostavijo stalno in učinkovito funkcijo nadzora, ki bi jo moral opravljati poseben odbor ali druga ustrezna ureditev upravljanja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 5 Uredbe (EU) 2016/1011 od upravljavcev referenčnih vrednosti zahteva, da vzpostavijo stalno in učinkovito funkcijo nadzora, ki bi jo moral opravljati poseben odbor ali druga ustrezna ureditev upravljanja.

| (2) | Upravljavci imajo diskrecijsko pravico, da za referenčne vrednosti, ki jih zagotavljajo za izpolnjevanje zahtev iz člena 5 Uredbe (EU) 2016/1011, določijo najprimernejšo funkcijo nadzora. V tej uredbi je naveden neizčrpen seznam ustreznih ureditev upravljanja. |
| --- | --- |

(2)

Upravljavci imajo diskrecijsko pravico, da za referenčne vrednosti, ki jih zagotavljajo za izpolnjevanje zahtev iz člena 5 Uredbe (EU) 2016/1011, določijo najprimernejšo funkcijo nadzora. V tej uredbi je naveden neizčrpen seznam ustreznih ureditev upravljanja.

| (3) | Če se funkcija nadzora zaupa zunanjim zainteresiranim stranem, se lahko s tem zagotovi dragoceno strokovno znanje in njihovo sodelovanje lahko poveča učinkovitost funkcije nadzora. Navzkrižja interesov v okviru navedene funkcije nadzora so lahko posledica nasprotujočih si interesov navedenih članov ali nastanejo zaradi povezav med člani funkcije nadzora in njihovimi strankami ali drugimi zainteresiranimi stranmi. Za zmanjševanje takih navzkrižij interesov bi morali biti v nadzor ključnih referenčnih vrednosti zaradi njihove pomembnosti za celovitost trgov, finančno stabilnost, potrošnike, realno gospodarstvo ter financiranje gospodinjstev in podjetij v državah članicah, kolikor je mogoče, vključeni neodvisni člani, ki so brez navzkrižij interesov. Kadar se takšni neodvisni člani ne zahtevajo v skladu s to uredbo, bi morali upravljavci sprejeti druge postopke za obravnavanje morebitnih navzkrižij interesov, kot so izključitev članov iz nekaterih razprav ali odvzem glasovalnih pravic določenih članov. |
| --- | --- |

(3)

Če se funkcija nadzora zaupa zunanjim zainteresiranim stranem, se lahko s tem zagotovi dragoceno strokovno znanje in njihovo sodelovanje lahko poveča učinkovitost funkcije nadzora. Navzkrižja interesov v okviru navedene funkcije nadzora so lahko posledica nasprotujočih si interesov navedenih članov ali nastanejo zaradi povezav med člani funkcije nadzora in njihovimi strankami ali drugimi zainteresiranimi stranmi. Za zmanjševanje takih navzkrižij interesov bi morali biti v nadzor ključnih referenčnih vrednosti zaradi njihove pomembnosti za celovitost trgov, finančno stabilnost, potrošnike, realno gospodarstvo ter financiranje gospodinjstev in podjetij v državah članicah, kolikor je mogoče, vključeni neodvisni člani, ki so brez navzkrižij interesov. Kadar se takšni neodvisni člani ne zahtevajo v skladu s to uredbo, bi morali upravljavci sprejeti druge postopke za obravnavanje morebitnih navzkrižij interesov, kot so izključitev članov iz nekaterih razprav ali odvzem glasovalnih pravic določenih članov.

| (4) | Osebe, ki so neposredno vključene v zagotavljanje referenčne vrednosti, lahko sodelujejo v funkciji nadzora brez pravice do glasovanja, saj lahko zagotovijo koristen vpogled v delo upravljavca. Njihov status članov brez glasovalne pravice je primeren za zagotavljanje, da upravljavec nima neupravičenega vpliva na odločitve funkcije nadzora. |
| --- | --- |

(4)

Osebe, ki so neposredno vključene v zagotavljanje referenčne vrednosti, lahko sodelujejo v funkciji nadzora brez pravice do glasovanja, saj lahko zagotovijo koristen vpogled v delo upravljavca. Njihov status članov brez glasovalne pravice je primeren za zagotavljanje, da upravljavec nima neupravičenega vpliva na odločitve funkcije nadzora.

| (5) | Funkcija nadzora lahko vključuje odbore s posebnimi, namenskimi kompetencami za različne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti ali lahko vključuje več funkcij, ki izvajajo različne naloge, kadar osebe z ustreznim strokovnim znanjem ne morejo sodelovati v enem odboru, na primer ko se nahajajo v različnih geografskih regijah. Navedene funkcije nadzora morajo imeti eno samo fizično osebo ali odbor, ki je odgovoren za vodenje funkcije nadzora in za interakcijo z upravljalnim organom upravljavca in pristojnim organom, da se omogoči centralizacija nadzora. |
| --- | --- |

(5)

Funkcija nadzora lahko vključuje odbore s posebnimi, namenskimi kompetencami za različne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti ali lahko vključuje več funkcij, ki izvajajo različne naloge, kadar osebe z ustreznim strokovnim znanjem ne morejo sodelovati v enem odboru, na primer ko se nahajajo v različnih geografskih regijah. Navedene funkcije nadzora morajo imeti eno samo fizično osebo ali odbor, ki je odgovoren za vodenje funkcije nadzora in za interakcijo z upravljalnim organom upravljavca in pristojnim organom, da se omogoči centralizacija nadzora.

| (6) | Pri nekaterih manj uporabljanih in manj občutljivih pomembnih referenčnih vrednostih lahko posamezna fizična oseba deluje kot funkcija nadzora, če fizična oseba lahko nameni ustrezen čas za nadzor ustreznih referenčnih vrednosti. Kadar je funkcija nadzora fizična oseba, je izvzeta iz nekaterih postopkov, ki so primerni le za odbor. Zaradi visoke stopnje uporabe ključnih referenčnih vrednosti in tveganj, ki bi jih lahko v nekaterih primerih povzročile, teh vrednosti ne bi smela nadzirati fizična oseba. |
| --- | --- |

(6)

Pri nekaterih manj uporabljanih in manj občutljivih pomembnih referenčnih vrednostih lahko posamezna fizična oseba deluje kot funkcija nadzora, če fizična oseba lahko nameni ustrezen čas za nadzor ustreznih referenčnih vrednosti. Kadar je funkcija nadzora fizična oseba, je izvzeta iz nekaterih postopkov, ki so primerni le za odbor. Zaradi visoke stopnje uporabe ključnih referenčnih vrednosti in tveganj, ki bi jih lahko v nekaterih primerih povzročile, teh vrednosti ne bi smela nadzirati fizična oseba.

| (7) | Da bi člani izpolnjevali svoje obveznosti v okviru funkcije nadzora, morajo imeti strokovno znanje o postopku za zagotavljanje referenčnih vrednosti in tudi o osnovnem trgu, ki naj bi se meril z referenčno vrednostjo. Tako strokovno znanje lahko pridobijo od uporabnikov in prispevajočih oseb, ki so dejavne na trgih, ali od ponudnikov reguliranih podatkov. Funkcija nadzora ima lahko koristi od strokovnega znanja prispevajočih oseb, če se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotovitev, da ni navzkrižja interesov, uporabniki pa imajo interes zagotoviti, da je referenčna vrednost zanesljiva. Zato je primerno, da se prispevajoče osebe in uporabniki štejejo za člane takih referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi člani izpolnjevali svoje obveznosti v okviru funkcije nadzora, morajo imeti strokovno znanje o postopku za zagotavljanje referenčnih vrednosti in tudi o osnovnem trgu, ki naj bi se meril z referenčno vrednostjo. Tako strokovno znanje lahko pridobijo od uporabnikov in prispevajočih oseb, ki so dejavne na trgih, ali od ponudnikov reguliranih podatkov. Funkcija nadzora ima lahko koristi od strokovnega znanja prispevajočih oseb, če se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotovitev, da ni navzkrižja interesov, uporabniki pa imajo interes zagotoviti, da je referenčna vrednost zanesljiva. Zato je primerno, da se prispevajoče osebe in uporabniki štejejo za člane takih referenčnih vrednosti.

| (8) | Funkcija nadzora je bistveno orodje za obvladovanje navzkrižij interesov na ravni upravljavca in da bi se zagotovila integriteta funkcije, bi bilo treba osebam, ki so bile sankcionirane zaradi kršitve pravil o finančnih storitvah, zlasti zaradi manipulacije ali poskusa manipulacije v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2), prepovedati članstvo v funkciji nadzora. |
| --- | --- |

(8)

Funkcija nadzora je bistveno orodje za obvladovanje navzkrižij interesov na ravni upravljavca in da bi se zagotovila integriteta funkcije, bi bilo treba osebam, ki so bile sankcionirane zaradi kršitve pravil o finančnih storitvah, zlasti zaradi manipulacije ali poskusa manipulacije v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2), prepovedati članstvo v funkciji nadzora.

| (9) | Zunanje zainteresirane strani se lahko zanimajo za referenčno vrednost, če se na njihovih trgih pogosto uporablja, in lahko zagotovijo dodatno strokovno znanje. Upravljavci lahko vzpostavijo postopke, ki jim omogočajo, da sodelujejo v funkciji nadzora kot opazovalci. |
| --- | --- |

(9)

Zunanje zainteresirane strani se lahko zanimajo za referenčno vrednost, če se na njihovih trgih pogosto uporablja, in lahko zagotovijo dodatno strokovno znanje. Upravljavci lahko vzpostavijo postopke, ki jim omogočajo, da sodelujejo v funkciji nadzora kot opazovalci.

| (10) | Neodvisni odbori ne morejo biti popolnoma ločeni od organizacije upravljavca, saj je za končne odločitve v zvezi s poslovanjem upravljavca odgovoren upravljalni organ, ločen odbor pa bi lahko sprejemal odločitve, ne da bi v celoti upošteval potencialno škodljiv učinek takih odločitev na poslovanje upravljavca. Funkcija nadzora, ki je vgrajena v organizacijo upravljavca ali matične družbe skupine, ki ji upravljavec pripada, je zato v najboljšem položaju za izpodbijanje odločitev upravljavca v zvezi z referenčnimi vrednostmi, ki jih zagotavlja. |
| --- | --- |

(10)

Neodvisni odbori ne morejo biti popolnoma ločeni od organizacije upravljavca, saj je za končne odločitve v zvezi s poslovanjem upravljavca odgovoren upravljalni organ, ločen odbor pa bi lahko sprejemal odločitve, ne da bi v celoti upošteval potencialno škodljiv učinek takih odločitev na poslovanje upravljavca. Funkcija nadzora, ki je vgrajena v organizacijo upravljavca ali matične družbe skupine, ki ji upravljavec pripada, je zato v najboljšem položaju za izpodbijanje odločitev upravljavca v zvezi z referenčnimi vrednostmi, ki jih zagotavlja.

| (11) | Da lahko nadzorni organ opravlja svoje naloge, ki so mu bile dodeljene z Uredbo (EU) 2016/1011, je pomembno, da lahko v celoti oceni in izpodbija odločitve upravljalnega organa upravljavca ter da so v primeru nesoglasja zabeležene razprave funkcije nadzora v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(11)

Da lahko nadzorni organ opravlja svoje naloge, ki so mu bile dodeljene z Uredbo (EU) 2016/1011, je pomembno, da lahko v celoti oceni in izpodbija odločitve upravljalnega organa upravljavca ter da so v primeru nesoglasja zabeležene razprave funkcije nadzora v zvezi s tem.

| (12) | Postopki v zvezi z merili za izbor članov in opazovalcev, obvladovanjem navzkrižij interesov ter postopki za reševanje sporov, če je funkcija nadzora odbor, so potrebni za zagotavljanje, da lahko funkcija nadzora nemoteno deluje. Obstajajo lahko tudi drugi postopki, ki so primerni za funkcijo nadzora za določene vrste referenčnih vrednosti ali upravljavcev in ki v tej uredbi niso opredeljeni, vendar so potrebni in primerni za pravilno upravljanje teh referenčnih vrednosti. Upravljavci lahko zato uvedejo alternativne postopke, če ti postopki dosegajo ustrezno raven nadzora. |
| --- | --- |

(12)

Postopki v zvezi z merili za izbor članov in opazovalcev, obvladovanjem navzkrižij interesov ter postopki za reševanje sporov, če je funkcija nadzora odbor, so potrebni za zagotavljanje, da lahko funkcija nadzora nemoteno deluje. Obstajajo lahko tudi drugi postopki, ki so primerni za funkcijo nadzora za določene vrste referenčnih vrednosti ali upravljavcev in ki v tej uredbi niso opredeljeni, vendar so potrebni in primerni za pravilno upravljanje teh referenčnih vrednosti. Upravljavci lahko zato uvedejo alternativne postopke, če ti postopki dosegajo ustrezno raven nadzora.

| (13) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (14) | ESMA je v zvezi z osnutki regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 (3). |
| --- | --- |

(14)

ESMA je v zvezi z osnutki regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 (3).

| (15) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti – |
| --- | --- |

(15)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sestava funkcije nadzora

1.   Struktura in sestava funkcije nadzora sta sorazmerni z lastniško in nadzorno strukturo upravljavca in se praviloma določita v skladu z eno ali več ustreznih ureditev upravljanja, navedenih v Prilogi k tej uredbi. Upravljavci predložijo pristojnim organom utemeljitev za kakršno koli odstopanje od takšnih ureditev.

2.   Kadar je referenčna vrednost ključna referenčna vrednost, funkcijo nadzora izvaja odbor, ki ima vsaj dva neodvisna člana. Neodvisni člani so fizične osebe, ki zasedajo funkcijo nadzora in niso neposredno povezani z upravljavcem, razen s sodelovanjem v funkciji nadzora, in nimajo navzkrižja interesov, zlasti na ravni zadevne referenčne vrednosti.

3.   Funkcija nadzora je sestavljena iz članov, ki imajo skupaj spretnosti in strokovno znanje, ustrezne za nadzor nad zagotavljanjem določene referenčne vrednosti in za obveznosti, ki jih mora izpolnjevati funkcija nadzora. Člani funkcije nadzora imajo ustrezno znanje o osnovnem trgu ali gospodarskem stanju, ki naj bi ga merila referenčna vrednost.

4.   Upravljavci referenčnih vrednosti reguliranih podatkov kot člani funkcije nadzora vključujejo predstavnike subjektov, navedenih v opredelitvi referenčne vrednosti reguliranih podatkov v točki (a) člena 3(1)(24) Uredbe (EU) 2016/1011, in, kjer je to primerno, subjektov, ki prispevajo neto vrednosti sredstev investicijskih skladov k referenčnim vrednostim reguliranih podatkov. Upravljavci zagotovijo pristojnim organom utemeljitev za kakršno koli izključitev predstavnikov teh subjektov.

5.   Kadar referenčna vrednost temelji na prispevkih in so predstavniki njenih prispevajočih oseb ali nadzorovanih subjektov, ki uporabljajo referenčno vrednost, člani funkcije nadzora, upravljavec zagotovi, da število članov z navzkrižji interesov ne predstavlja navadne večine oziroma da te večine ne presega. Pred imenovanjem članov morajo upravljavci tudi prepoznati in upoštevati navzkrižja, ki izhajajo iz povezav med potencialnimi člani in drugimi zunanjimi zainteresiranimi stranmi in zlasti iz potencialnega interesa na ravni zadevnih referenčnih vrednosti.

6.   Osebe, ki neposredno sodelujejo pri zagotavljanju referenčne vrednosti in so lahko članice funkcije nadzora, nimajo glasovalnih pravic. Predstavniki upravljalnega organa ne smejo biti člani ali opazovalci, temveč so lahko povabljeni, da se udeležijo sej funkcije nadzora brez pravice glasovanja.

7.   Osebe, ki so jim bile v zvezi s finančnimi storitvami naložene sankcije upravne ali kazenske narave, zlasti zaradi manipulacije ali poskusa manipulacije v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014, ne smejo biti člani funkcije nadzora.

Člen 2

Značilnosti in položaj funkcije nadzora

1.   Funkcija nadzora je del organizacijske strukture upravljavca ali matične družbe skupine, ki ji pripada, vendar je ločena od upravljalnega organa in drugih funkcij upravljanja upravljavca referenčnih vrednosti.

2.   Funkcija nadzora oceni in, če je potrebno, izpodbija odločitve upravljalnega organa upravljavca v zvezi z zagotavljanjem referenčnih vrednosti, da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz Uredbe (EU) 2016/1011. Brez poseganja v točko (i) člena 5(3) Uredbe (EU) 2016/1011 funkcija nadzora naslovi vsa priporočila o nadzoru referenčne vrednosti na upravljalni organ.

3.   Kadar funkcija nadzora ugotovi, da je upravljalni organ ravnal ali namerava ravnati v nasprotju z njenimi priporočili ali sklepi, to jasno zabeleži v zapisniku svoje naslednje seje ali v evidenci sklepov, kadar je bila funkcija nadzora vzpostavljena v skladu s tretjo ureditvijo upravljanja iz Priloge k tej uredbi.

Člen 3

Postopki, ki urejajo funkcijo nadzora

1.   Funkcija nadzora ima postopke, ki se nanašajo vsaj na naslednja področja:

| (a) | njen mandat, pogostost njenih rednih sej, beleženje zapisnikov sej in njenih sklepov ter redno izmenjavo informacij z upravljalnim organom upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

njen mandat, pogostost njenih rednih sej, beleženje zapisnikov sej in njenih sklepov ter redno izmenjavo informacij z upravljalnim organom upravljavca;

| (b) | merila za izbor njenih članov, vključno z merili za oceno strokovnega znanja in spretnosti potencialnih članov ter za oceno, ali lahko izpolnijo zahtevane časovne obveznosti. Navedena merila upoštevajo zlasti vlogo potencialnih članov v kateri koli drugi funkciji nadzora; |
| --- | --- |

(b)

merila za izbor njenih članov, vključno z merili za oceno strokovnega znanja in spretnosti potencialnih članov ter za oceno, ali lahko izpolnijo zahtevane časovne obveznosti. Navedena merila upoštevajo zlasti vlogo potencialnih članov v kateri koli drugi funkciji nadzora;

| (c) | merila za izbor opazovalcev, ki se jim lahko dovoli, da se udeležijo seje funkcije nadzora; |
| --- | --- |

(c)

merila za izbor opazovalcev, ki se jim lahko dovoli, da se udeležijo seje funkcije nadzora;

| (d) | izvolitev, imenovanje ali odstranitev in nadomestitev njenih članov; |
| --- | --- |

(d)

izvolitev, imenovanje ali odstranitev in nadomestitev njenih članov;

| (e) | kjer je to primerno, merila za izbiro osebe ali odbora, odgovornega za njeno splošno usmerjanje in usklajevanje ter za delovanje kot kontaktna točka za upravljalni organ upravljavca in za pristojni organ v skladu z ustreznimi ureditvami upravljanja za funkcije nadzora, ki jih sestavlja več odborov, kot je določeno v Prilogi; |
| --- | --- |

(e)

kjer je to primerno, merila za izbiro osebe ali odbora, odgovornega za njeno splošno usmerjanje in usklajevanje ter za delovanje kot kontaktna točka za upravljalni organ upravljavca in za pristojni organ v skladu z ustreznimi ureditvami upravljanja za funkcije nadzora, ki jih sestavlja več odborov, kot je določeno v Prilogi;

| (f) | javno razkritje povzetka podatkov njenih članov, skupaj s kakršnimi koli izjavami o navzkrižju interesov in o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za njihovo zmanjšanje; |
| --- | --- |

(f)

javno razkritje povzetka podatkov njenih članov, skupaj s kakršnimi koli izjavami o navzkrižju interesov in o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za njihovo zmanjšanje;

| (g) | začasno ukinitev glasovalnih pravic zunanjih članov za odločitve, ki bi neposredno vplivale na poslovanje organizacij, ki jih zastopajo; |
| --- | --- |

(g)

začasno ukinitev glasovalnih pravic zunanjih članov za odločitve, ki bi neposredno vplivale na poslovanje organizacij, ki jih zastopajo;

| (h) | zahtevo, da člani razkrijejo kakršno koli navzkrižje interesov pred razpravo o točki dnevnega reda na sejah funkcije nadzora in njihovo zabeleženje v zapisniku seje; |
| --- | --- |

(h)

zahtevo, da člani razkrijejo kakršno koli navzkrižje interesov pred razpravo o točki dnevnega reda na sejah funkcije nadzora in njihovo zabeleženje v zapisniku seje;

| (i) | izključitev članov iz posebnih razprav, v zvezi s katerimi so v navzkrižju interesov, in zabeleženje izključitve v zapisniku seje; |
| --- | --- |

(i)

izključitev članov iz posebnih razprav, v zvezi s katerimi so v navzkrižju interesov, in zabeleženje izključitve v zapisniku seje;

| (j) | dostop do vse dokumentacije, potrebne za izvajanje njenih nalog; |
| --- | --- |

(j)

dostop do vse dokumentacije, potrebne za izvajanje njenih nalog;

| (k) | reševanje sporov v njej; |
| --- | --- |

(k)

reševanje sporov v njej;

| (l) | ukrepe, ki jih je treba sprejeti v zvezi s kršitvami kodeksa ravnanja; |
| --- | --- |

(l)

ukrepe, ki jih je treba sprejeti v zvezi s kršitvami kodeksa ravnanja;

| (m) | uradno obvestilo pristojnemu organu o vsaki domnevni kršitvi s strani prispevajočih oseb ali upravljavca in o vseh nepravilnih ali sumljivih vhodnih podatkih; |
| --- | --- |

(m)

uradno obvestilo pristojnemu organu o vsaki domnevni kršitvi s strani prispevajočih oseb ali upravljavca in o vseh nepravilnih ali sumljivih vhodnih podatkih;

| (n) | preprečevanje nepravilnega razkritja zaupnih ali občutljivih informacij, ki jih prejme, ustvari ali obravnava funkcija nadzora. |
| --- | --- |

(n)

preprečevanje nepravilnega razkritja zaupnih ali občutljivih informacij, ki jih prejme, ustvari ali obravnava funkcija nadzora.

2.   Kadar funkcijo nadzora opravlja fizična oseba:

| (a) | se točke (e), (g), (i) in (k) odstavka 1 ne uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

se točke (e), (g), (i) in (k) odstavka 1 ne uporabljajo;

| (b) | upravljavec imenuje nadomestni ustrezni organ ali nadomestno fizično osebo za zagotavljanje, da se lahko naloge funkcije nadzora dosledno izvajajo, če ni osebe, odgovorne za funkcijo nadzora. |
| --- | --- |

(b)

upravljavec imenuje nadomestni ustrezni organ ali nadomestno fizično osebo za zagotavljanje, da se lahko naloge funkcije nadzora dosledno izvajajo, če ni osebe, odgovorne za funkcijo nadzora.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

3

---

PRILOGA

Neizčrpen seznam ustreznih ureditev upravljanja

| 1. | Neodvisen nadzorni odbor, sestavljen iz uravnoteženega zastopanja zainteresiranih strani, vključno z nadzorovanimi subjekti, ki uporabljajo referenčno vrednost, prispevajočimi osebami k referenčnim vrednostim in drugimi zunanjimi zainteresiranimi stranmi, kot so upravljavci tržne infrastrukture in drugi viri vhodnih podatkov, ter neodvisnimi člani in uslužbenci upravljavca, ki niso neposredno vključeni v zagotavljanje ustreznih referenčnih vrednosti ali katere koli s tem povezane dejavnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če upravljavec ni v celoti v lasti ali pod nadzorom prispevajočih oseb k referenčni vrednosti ali nadzorovanih subjektov, ki jo uporabljajo, in na ravni nadzorne funkcije ne obstajajo nobena druga navzkrižja interesov, nadzorni odbor vključuje:






  (a) | vsaj dve osebi, ki sta vključeni v zagotavljanje ustreznih referenčnih vrednosti, brez pravice glasovanja; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

vsaj dve osebi, ki sta vključeni v zagotavljanje ustreznih referenčnih vrednosti, brez pravice glasovanja;

| (b) | vsaj dva uslužbenca, ki predstavljata druge dele organizacije upravljavca, ki niso neposredno vključeni v zagotavljanje ustreznih referenčnih vrednosti ali katere koli s tem povezane dejavnosti, ali |
| --- | --- |

(b)

vsaj dva uslužbenca, ki predstavljata druge dele organizacije upravljavca, ki niso neposredno vključeni v zagotavljanje ustreznih referenčnih vrednosti ali katere koli s tem povezane dejavnosti, ali

| (c) | če taki primerni uslužbenci niso na voljo, vsaj dva neodvisna člana; |
| --- | --- |

(c)

če taki primerni uslužbenci niso na voljo, vsaj dva neodvisna člana;

| 3. | Če referenčna vrednost ni ključna in razen če njena zapletenost, stopnja uporabe ali ranljivost ne kažejo drugače, fizična oseba, ki je uslužbenec upravljavca, ali katera koli druga fizična oseba, katere storitve so na voljo upravljavcu ali so pod nadzorom upravljavca, ki ni neposredno vključena v zagotavljanje katere koli ustrezne referenčne vrednosti in ni v navzkrižju interesov, zlasti ne tistih, ki so posledica potencialnega interesa na ravni referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Funkcija nadzora, ki jo sestavlja več odborov, od katerih je vsak odgovoren za nadzor referenčne vrednosti, vrste referenčnih vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, pod pogojem, da se ena sama oseba ali odbor imenuje za odgovornega za splošno usmeritev in usklajevanje funkcije nadzora ter za sodelovanje z upravljalnim organom upravljavca referenčne vrednosti in pristojnim organom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Funkcija nadzora, ki jo sestavlja več odborov, od katerih vsak izvaja niz nadzornih odgovornosti in nalog, pod pogojem, da se ena sama oseba ali odbor imenuje za odgovornega za splošno usmeritev in usklajevanje funkcije nadzora ter za sodelovanje z upravljalnim organom upravljavca referenčne vrednosti in pristojnim organom. |
| --- | --- |

5.

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1638

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo, kako zagotoviti, da so vhodni podatki primerni in preverljivi, ter kako upravljavec ključne ali pomembne referenčne vrednosti zagotovi, da ima prispevajoča oseba vzpostavljene notranje postopke nadzora in preverjanja, kadar vhodne podatke prispeva enota za trgovanje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 11(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 11(1) Uredbe (EU) 2016/1011 zahteva, da so vhodni podatki, ki se uporabljajo za referenčno vrednost, primerni za točen in zanesljiv prikaz tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo, in da so podatki preverljivi. Poleg tega, kadar vhodne podatke prispeva enota za trgovanje, člen 11(3)(b) navedene uredbe zahteva, da upravljavec zagotovi, da ima prispevajoča oseba vzpostavljene ustrezne notranje postopke nadzora in preverjanja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 11(1) Uredbe (EU) 2016/1011 zahteva, da so vhodni podatki, ki se uporabljajo za referenčno vrednost, primerni za točen in zanesljiv prikaz tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo, in da so podatki preverljivi. Poleg tega, kadar vhodne podatke prispeva enota za trgovanje, člen 11(3)(b) navedene uredbe zahteva, da upravljavec zagotovi, da ima prispevajoča oseba vzpostavljene ustrezne notranje postopke nadzora in preverjanja.

| (2) | Pravilen izračun referenčne vrednosti ne zahteva le, da se predložijo točne vrednosti vhodnih podatkov, ampak tudi, da so v merski enoti osnovnih sredstev in da odražajo ustrezne značilnosti teh sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Pravilen izračun referenčne vrednosti ne zahteva le, da se predložijo točne vrednosti vhodnih podatkov, ampak tudi, da so v merski enoti osnovnih sredstev in da odražajo ustrezne značilnosti teh sredstev.

| (3) | Preverljivost vhodnih podatkov je povezana z njihovo ravnjo natančnosti, ki pa je zelo odvisna od vrste uporabljenih vhodnih podatkov. Vhodni podatki, ki niso niti podatki o transakciji niti ne izvirajo iz vira reguliranih podatkov iz točke 24 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, lahko še vedno izpolnjujejo zahtevo, da so preverljivi, če ima upravljavec na voljo dovolj informacij, da lahko izvede zadostno preverjanje podatkov. Od upravljavca bi bilo zato treba zahtevati, da ima na voljo informacije, ki jih potrebuje za izvajanje ustreznih preverjanj. |
| --- | --- |

(3)

Preverljivost vhodnih podatkov je povezana z njihovo ravnjo natančnosti, ki pa je zelo odvisna od vrste uporabljenih vhodnih podatkov. Vhodni podatki, ki niso niti podatki o transakciji niti ne izvirajo iz vira reguliranih podatkov iz točke 24 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, lahko še vedno izpolnjujejo zahtevo, da so preverljivi, če ima upravljavec na voljo dovolj informacij, da lahko izvede zadostno preverjanje podatkov. Od upravljavca bi bilo zato treba zahtevati, da ima na voljo informacije, ki jih potrebuje za izvajanje ustreznih preverjanj.

| (4) | Za zagotavljanje, da so vhodni podatki ustrezni in preverljivi, bi bilo treba od upravljavca zahtevati, da redno spremlja vhodne podatke, in sicer v obsegu, ki odraža občutljivost določene vrste vhodnih podatkov. V primeru reguliranih podatkov obstoječa ureditev in nadzor zadevnega ponudnika podatkov že zagotavljata celovitost reguliranih podatkov. Za navedeno vrsto podatkov bi zato morale veljati manj obsežne zahteve za spremljanje. Za druge vrste vhodnih podatkov bi bilo potrebnih več preverjanj in obsežnejši pregledi, in sicer predvsem vhodnih podatkov, ki niso podatki o transakciji, in zlasti v primeru, če jih prispeva enota za trgovanje. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotavljanje, da so vhodni podatki ustrezni in preverljivi, bi bilo treba od upravljavca zahtevati, da redno spremlja vhodne podatke, in sicer v obsegu, ki odraža občutljivost določene vrste vhodnih podatkov. V primeru reguliranih podatkov obstoječa ureditev in nadzor zadevnega ponudnika podatkov že zagotavljata celovitost reguliranih podatkov. Za navedeno vrsto podatkov bi zato morale veljati manj obsežne zahteve za spremljanje. Za druge vrste vhodnih podatkov bi bilo potrebnih več preverjanj in obsežnejši pregledi, in sicer predvsem vhodnih podatkov, ki niso podatki o transakciji, in zlasti v primeru, če jih prispeva enota za trgovanje.

| (5) | Ko se prispevajo vhodni podatki, je en pomemben kontrolni pregled namenjen zagotavljanju, da se prispevki zagotovijo v časovnem obdobju, ki ga določi upravljavec. S tem se zagotovi skladnost med prispevki različnih prispevajočih oseb. Če se vhodni podatki ne prispevajo, je treba tudi preveriti čas, ko se vhodni podatki obravnavajo, da se zagotovi skladnost med različnimi vhodnimi podatki. Upravljavec bi moral zato preveriti, ali so se vhodni podatki prispevali oziroma ali so bili izbrani iz določenega vira v časovnem obdobju, ki ga določi. |
| --- | --- |

(5)

Ko se prispevajo vhodni podatki, je en pomemben kontrolni pregled namenjen zagotavljanju, da se prispevki zagotovijo v časovnem obdobju, ki ga določi upravljavec. S tem se zagotovi skladnost med prispevki različnih prispevajočih oseb. Če se vhodni podatki ne prispevajo, je treba tudi preveriti čas, ko se vhodni podatki obravnavajo, da se zagotovi skladnost med različnimi vhodnimi podatki. Upravljavec bi moral zato preveriti, ali so se vhodni podatki prispevali oziroma ali so bili izbrani iz določenega vira v časovnem obdobju, ki ga določi.

| (6) | Zlasti je pomembno, da se ustrezno preverijo temeljne značilnosti, kot so valuta, zapadlost in čas do zapadlosti osnovnega sredstva, ali vrste nasprotnih strank, kakor so določeni z metodologijo določanja referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(6)

Zlasti je pomembno, da se ustrezno preverijo temeljne značilnosti, kot so valuta, zapadlost in čas do zapadlosti osnovnega sredstva, ali vrste nasprotnih strank, kakor so določeni z metodologijo določanja referenčnih vrednosti.

| (7) | Učinkovit notranji nadzor vhodnih podatkov, ki jih prispeva enota za trgovanje, je odvisen od vzpostavitve in vzdrževanja ustreznih struktur znotraj organizacije prispevajoče osebe. Te strukture bi morale običajno vključevati tri ravni nadzora, razen če velikost organizacije prispevajoče osebe upravičeno ne dopušča tega števila. Prva raven nadzora bi morala vključevati postopke za zagotavljanje učinkovitega preverjanja vhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Učinkovit notranji nadzor vhodnih podatkov, ki jih prispeva enota za trgovanje, je odvisen od vzpostavitve in vzdrževanja ustreznih struktur znotraj organizacije prispevajoče osebe. Te strukture bi morale običajno vključevati tri ravni nadzora, razen če velikost organizacije prispevajoče osebe upravičeno ne dopušča tega števila. Prva raven nadzora bi morala vključevati postopke za zagotavljanje učinkovitega preverjanja vhodnih podatkov.

| (8) | Prispevki enote za trgovanje predstavljajo posebno tveganje zaradi notranjega navzkrižja interesov med komercialno vlogo enote in njeno vlogo pri prispevanju vhodnih podatkov za referenčno vrednost. Zato je pomembno, da prispevajoča oseba vzpostavi, vzdržuje in izvaja politiko glede navzkrižja interesov v okviru svoje druge ravni nadzora ter da redno preverja uporabljene vhodne podatke. Poleg tega je pomembno orodje, ki je lahko koristno pri odkrivanju morebitnih kršitev in poročanju o njih hierarhično višji ravni ali pri odkrivanju dejavnosti, ki bi lahko vplivale na celovitost referenčne vrednosti, vzpostavitev postopka za prijavljanje nepravilnosti, ki vsakemu uslužbencu dovoljuje, da o kakršnem koli primeru kršitev poroča ustrezni funkciji skladnosti ali drugi ustrezni notranji funkciji. Upravljavec bi se zato moral prepričati, da postopki notranjega nadzora in preverjanja prispevajoče osebe vključujejo vzpostavitev, vzdrževanje in izvajanje politike navzkrižja interesov ter vzpostavitev in vzdrževanje postopka za prijavljanje nepravilnosti. |
| --- | --- |

(8)

Prispevki enote za trgovanje predstavljajo posebno tveganje zaradi notranjega navzkrižja interesov med komercialno vlogo enote in njeno vlogo pri prispevanju vhodnih podatkov za referenčno vrednost. Zato je pomembno, da prispevajoča oseba vzpostavi, vzdržuje in izvaja politiko glede navzkrižja interesov v okviru svoje druge ravni nadzora ter da redno preverja uporabljene vhodne podatke. Poleg tega je pomembno orodje, ki je lahko koristno pri odkrivanju morebitnih kršitev in poročanju o njih hierarhično višji ravni ali pri odkrivanju dejavnosti, ki bi lahko vplivale na celovitost referenčne vrednosti, vzpostavitev postopka za prijavljanje nepravilnosti, ki vsakemu uslužbencu dovoljuje, da o kakršnem koli primeru kršitev poroča ustrezni funkciji skladnosti ali drugi ustrezni notranji funkciji. Upravljavec bi se zato moral prepričati, da postopki notranjega nadzora in preverjanja prispevajoče osebe vključujejo vzpostavitev, vzdrževanje in izvajanje politike navzkrižja interesov ter vzpostavitev in vzdrževanje postopka za prijavljanje nepravilnosti.

| (9) | Ta uredba se uporablja za upravljavce ključnih in pomembnih referenčnih vrednosti. V skladu z načelom sorazmernosti se izogiba nalaganju pretiranega bremena upravljavcem pomembnih referenčnih vrednosti, tako da tem upravljavcem omogoča, da se odločijo za uporabo zahtev glede navzkrižja interesov samo za dejanska ali potencialna navzkrižja interesov, ki so ali bi bila lahko pomembna. Poleg tega bi bilo treba upravljavcem zagotoviti dodatno diskrecijsko pravico pri tem, kako zagotavljajo postopke notranjega nadzora in preverjanja na ravni prispevajoče osebe. Zlasti bi jim moralo biti omogočeno, da sprostijo nekatere zahteve za te postopke, ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti organizacije prispevajoče osebe. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba se uporablja za upravljavce ključnih in pomembnih referenčnih vrednosti. V skladu z načelom sorazmernosti se izogiba nalaganju pretiranega bremena upravljavcem pomembnih referenčnih vrednosti, tako da tem upravljavcem omogoča, da se odločijo za uporabo zahtev glede navzkrižja interesov samo za dejanska ali potencialna navzkrižja interesov, ki so ali bi bila lahko pomembna. Poleg tega bi bilo treba upravljavcem zagotoviti dodatno diskrecijsko pravico pri tem, kako zagotavljajo postopke notranjega nadzora in preverjanja na ravni prispevajoče osebe. Zlasti bi jim moralo biti omogočeno, da sprostijo nekatere zahteve za te postopke, ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti organizacije prispevajoče osebe.

| (10) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (12) | ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(12)

ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba ne zajema upravljavcev nepomembnih referenčnih vrednosti oziroma se ne uporablja zanje.

Člen 2

Zagotavljanje primernih in preverljivih vhodnih podatkov

1.   Upravljavec referenčne vrednosti zagotovi, da ima na voljo vse informacije, ki jih potrebuje za preverjanje naslednjih zadev v zvezi z vsemi vhodnimi podatki, ki jih uporablja za referenčno vrednost, če se te zadeve uporabljajo za zadevne vhodne podatke:

| (a) | ali ima predlagatelj dovoljenje, da prispeva vhodne podatke v imenu prispevajoče osebe v skladu s katero koli zahtevo za dovoljenje iz člena 15(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(a)

ali ima predlagatelj dovoljenje, da prispeva vhodne podatke v imenu prispevajoče osebe v skladu s katero koli zahtevo za dovoljenje iz člena 15(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011;

| (b) | ali vhodne podatke zagotovi prispevajoča oseba ali se izberejo iz vira, ki ga določi upravljavec, v časovnem obdobju, ki ga določi upravljavec; |
| --- | --- |

(b)

ali vhodne podatke zagotovi prispevajoča oseba ali se izberejo iz vira, ki ga določi upravljavec, v časovnem obdobju, ki ga določi upravljavec;

| (c) | ali prispevajoča oseba zagotavlja vhodne podatke v obliki, ki jo določi upravljavec; |
| --- | --- |

(c)

ali prispevajoča oseba zagotavlja vhodne podatke v obliki, ki jo določi upravljavec;

| (d) | ali je vir vhodnih podatkov eden od virov iz člena 3(1)(24) Uredbe (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(d)

ali je vir vhodnih podatkov eden od virov iz člena 3(1)(24) Uredbe (EU) 2016/1011;

| (e) | ali je vir vhodnih podatkov zanesljiv; |
| --- | --- |

(e)

ali je vir vhodnih podatkov zanesljiv;

| (f) | ali vhodni podatki izpolnjujejo zahteve, določene v metodologiji določanja referenčnih vrednosti, zlasti zahteve glede valute ali merske enote, zapadlosti in vrste nasprotnih strank; |
| --- | --- |

(f)

ali vhodni podatki izpolnjujejo zahteve, določene v metodologiji določanja referenčnih vrednosti, zlasti zahteve glede valute ali merske enote, zapadlosti in vrste nasprotnih strank;

| (g) | ali so v skladu z metodologijo izpolnjeni vsi ustrezni pragovi za količino vhodnih podatkov in vsi ustrezni standardi za kakovost vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

ali so v skladu z metodologijo izpolnjeni vsi ustrezni pragovi za količino vhodnih podatkov in vsi ustrezni standardi za kakovost vhodnih podatkov;

| (h) | ali se prednostni vrstni red uporabe različnih vrst vhodnih podatkov uporablja v skladu z metodologijo; |
| --- | --- |

(h)

ali se prednostni vrstni red uporabe različnih vrst vhodnih podatkov uporablja v skladu z metodologijo;

| (i) | ali se katera koli diskrecijska pravica ali presoja, ki se izvaja pri prispevanju vhodnih podatkov, izvaja v skladu z jasnimi pravili, določenimi v metodologiji, in politikami, ki jih je treba določiti s kodeksom ravnanja za referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(i)

ali se katera koli diskrecijska pravica ali presoja, ki se izvaja pri prispevanju vhodnih podatkov, izvaja v skladu z jasnimi pravili, določenimi v metodologiji, in politikami, ki jih je treba določiti s kodeksom ravnanja za referenčno vrednost.

2.   Upravljavci redno izvajajo preverjanja, navedena v odstavku 1. Upravljavci ključnih referenčnih vrednosti pred kakršno koli objavo referenčne vrednosti ali pred tem, ko je referenčna vrednost dana na voljo javnosti, opravijo preverjanja iz točk (a), (b), (c) in (d) odstavka 1.

Člen 3

Postopki notranjega nadzora in preverjanja prispevajoče osebe

1.   Postopki notranjega nadzora in preverjanja prispevajoče osebe, ki jih mora zagotoviti upravljavec v skladu s členom 11(3)(b) Uredbe (EU) 2016/1011, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | vzpostavitev in vzdrževanje notranje funkcije, ki bo služila kot prva raven nadzora za prispevanje vhodnih podatkov in bo odgovorna za izvajanje naslednjih nalog:






  (i) | izvajanje učinkovitega preverjanja vhodnih podatkov pred prispevanjem teh podatkov, vključno z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami za potrjevanje vhodnih podatkov, ki veljajo za prispevajočo osebo v skladu s členom 15(2)(d)(iii) Uredbe (EU) 2016/1011, in za pregledovanje vhodnih podatkov pred prispevanjem teh podatkov, kar zadeva njihovo celovitost in točnost; |
| --- | --- | --- |

(a)

vzpostavitev in vzdrževanje notranje funkcije, ki bo služila kot prva raven nadzora za prispevanje vhodnih podatkov in bo odgovorna za izvajanje naslednjih nalog:

(i)

izvajanje učinkovitega preverjanja vhodnih podatkov pred prispevanjem teh podatkov, vključno z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami za potrjevanje vhodnih podatkov, ki veljajo za prispevajočo osebo v skladu s členom 15(2)(d)(iii) Uredbe (EU) 2016/1011, in za pregledovanje vhodnih podatkov pred prispevanjem teh podatkov, kar zadeva njihovo celovitost in točnost;

| (ii) | preverjanje, ali ima predlagatelj dovoljenje za prispevanje vhodnih podatkov v imenu prispevajoče osebe v skladu s katero koli zahtevo iz člena 15(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(ii)

preverjanje, ali ima predlagatelj dovoljenje za prispevanje vhodnih podatkov v imenu prispevajoče osebe v skladu s katero koli zahtevo iz člena 15(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011;

| (iii) | zagotavljanje, da je dostop do prispevkov vhodnih podatkov omejen na osebe, vključene v postopek prispevanja, razen kadar je dostop potreben za namene revizije, preiskave ali za namene, ki jih zahteva zakonodaja. |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljanje, da je dostop do prispevkov vhodnih podatkov omejen na osebe, vključene v postopek prispevanja, razen kadar je dostop potreben za namene revizije, preiskave ali za namene, ki jih zahteva zakonodaja.

| (b) | vzpostavitev in vzdrževanje notranje funkcije, ki bo služila kot druga raven nadzora za prispevanje vhodnih podatkov in bo odgovorna za izvajanje naslednjih nalog:






  (i) | izvajanje pregleda vhodnih podatkov po prispevanju teh podatkov, ne glede na pregled, ki ga izvede funkcija prve ravni nadzora, da potrdi celovitost in točnost prispevka; |
| --- | --- | --- |

(b)

vzpostavitev in vzdrževanje notranje funkcije, ki bo služila kot druga raven nadzora za prispevanje vhodnih podatkov in bo odgovorna za izvajanje naslednjih nalog:

(i)

izvajanje pregleda vhodnih podatkov po prispevanju teh podatkov, ne glede na pregled, ki ga izvede funkcija prve ravni nadzora, da potrdi celovitost in točnost prispevka;

| (ii) | vzpostavitev in vzdrževanje postopka za prijavljanje nepravilnosti, ki vključuje ustrezne zaščitne ukrepe za prijavitelje nepravilnosti; |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavitev in vzdrževanje postopka za prijavljanje nepravilnosti, ki vključuje ustrezne zaščitne ukrepe za prijavitelje nepravilnosti;

| (iii) | vzpostavitev in vzdrževanje postopkov za notranje poročanje o dejanski manipulaciji vhodnih podatkov ali poskusu manipulacije, za kakršno koli neizpolnjevanje politik, ki jih je prispevajoča oseba sama določila v zvezi z referenčnimi vrednostmi, in za preiskavo takih dogodkov takoj, ko postanejo očitni; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitev in vzdrževanje postopkov za notranje poročanje o dejanski manipulaciji vhodnih podatkov ali poskusu manipulacije, za kakršno koli neizpolnjevanje politik, ki jih je prispevajoča oseba sama določila v zvezi z referenčnimi vrednostmi, in za preiskavo takih dogodkov takoj, ko postanejo očitni;

| (iv) | vzpostavitev in vzdrževanje postopkov notranjega poročanja za poročanje o morebitnih operativnih težavah v postopku prispevanja takoj, ko se pojavijo; |
| --- | --- |

(iv)

vzpostavitev in vzdrževanje postopkov notranjega poročanja za poročanje o morebitnih operativnih težavah v postopku prispevanja takoj, ko se pojavijo;

| (v) | zagotavljanje redne osebne prisotnosti uslužbenca funkcije druge ravni nadzora v pisarniškem prostoru, kjer se nahaja enota za trgovanje; |
| --- | --- |

(v)

zagotavljanje redne osebne prisotnosti uslužbenca funkcije druge ravni nadzora v pisarniškem prostoru, kjer se nahaja enota za trgovanje;

| (vi) | vzdrževanje nadzora nad zadevnimi komunikacijami med uslužbenci enote za trgovanje, ki so neposredno vključeni v prispevanje vhodnih podatkov, in tudi nad zadevnimi komunikacijami med takimi uslužbenci in drugimi notranjimi funkcijami ali zunanjimi organi; |
| --- | --- |

(vi)

vzdrževanje nadzora nad zadevnimi komunikacijami med uslužbenci enote za trgovanje, ki so neposredno vključeni v prispevanje vhodnih podatkov, in tudi nad zadevnimi komunikacijami med takimi uslužbenci in drugimi notranjimi funkcijami ali zunanjimi organi;

| (vii) | vzpostavljanje, vzdrževanje in izvajanje politike navzkrižja interesov, ki zagotavlja:






  — | prepoznavanje in razkrivanje dejanskih ali potencialnih navzkrižij interesov v zvezi s katerim koli uslužbencem enote za trgovanje prispevajoče osebe, ki je udeležen v postopku prispevanja podatkov, |
| --- | --- | --- |

(vii)

vzpostavljanje, vzdrževanje in izvajanje politike navzkrižja interesov, ki zagotavlja:

—

prepoznavanje in razkrivanje dejanskih ali potencialnih navzkrižij interesov v zvezi s katerim koli uslužbencem enote za trgovanje prispevajoče osebe, ki je udeležen v postopku prispevanja podatkov,

| — | odsotnost kakršne koli neposredne ali posredne povezave med plačilom predlagatelja in vrednostjo referenčne vrednosti, vrednostjo posebnih predloženih podatkov ali rezultatom katere koli dejavnosti prispevajoče osebe, ki bi lahko povzročila navzkrižje interesov v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov k referenčni vrednosti, |
| --- | --- |

—

odsotnost kakršne koli neposredne ali posredne povezave med plačilom predlagatelja in vrednostjo referenčne vrednosti, vrednostjo posebnih predloženih podatkov ali rezultatom katere koli dejavnosti prispevajoče osebe, ki bi lahko povzročila navzkrižje interesov v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov k referenčni vrednosti,

| — | jasno ločitev nalog uslužbencev enote za trgovanje, vključenih v prispevanje vhodnih podatkov, od nalog drugih uslužbencev enote za trgovanje, |
| --- | --- |

—

jasno ločitev nalog uslužbencev enote za trgovanje, vključenih v prispevanje vhodnih podatkov, od nalog drugih uslužbencev enote za trgovanje,

| — | fizično ločitev uslužbencev enote za trgovanje, vključenih v prispevanje vhodnih podatkov, od drugih uslužbencev enote za trgovanje, |
| --- | --- |

—

fizično ločitev uslužbencev enote za trgovanje, vključenih v prispevanje vhodnih podatkov, od drugih uslužbencev enote za trgovanje,

| — | učinkovit nadzor nad izmenjavo informacij med uslužbenci enote za trgovanje in drugimi uslužbenci prispevajoče osebe, ki so vključeni v dejavnosti, ki lahko povzročijo tveganje navzkrižja interesov, če so informacije, ki se izmenjujejo, informacije, ki lahko vplivajo na vhodne podatke, ki se prispevajo, |
| --- | --- |

—

učinkovit nadzor nad izmenjavo informacij med uslužbenci enote za trgovanje in drugimi uslužbenci prispevajoče osebe, ki so vključeni v dejavnosti, ki lahko povzročijo tveganje navzkrižja interesov, če so informacije, ki se izmenjujejo, informacije, ki lahko vplivajo na vhodne podatke, ki se prispevajo,

| — | obstoj določb za nepredvidene dogodke v primeru začasnih prekinitev nadzora v zvezi z izmenjavo informacij iz pete alinee, |
| --- | --- |

—

obstoj določb za nepredvidene dogodke v primeru začasnih prekinitev nadzora v zvezi z izmenjavo informacij iz pete alinee,

| — | sprejetje ukrepov, s katerimi se prepreči, da bi katera koli oseba izvajala neustrezen vpliv na način, kako uslužbenci enote za trgovanje, vključeni v prispevanje vhodnih podatkov, opravljajo svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov, s katerimi se prepreči, da bi katera koli oseba izvajala neustrezen vpliv na način, kako uslužbenci enote za trgovanje, vključeni v prispevanje vhodnih podatkov, opravljajo svoje dejavnosti;

| (c) | vzpostavitev in vzdrževanje notranje funkcije, ki je neodvisna od funkcij prve in druge ravni nadzora, da služi kot tretja raven nadzora za prispevanje vhodnih podatkov in je odgovorna za izvajanje rednih pregledov nadzora, ki ga izvajata drugi dve nadzorni funkciji; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev in vzdrževanje notranje funkcije, ki je neodvisna od funkcij prve in druge ravni nadzora, da služi kot tretja raven nadzora za prispevanje vhodnih podatkov in je odgovorna za izvajanje rednih pregledov nadzora, ki ga izvajata drugi dve nadzorni funkciji;

| (d) | postopki, ki urejajo:






  (i) | načine sodelovanje in pretok informacij med tremi nadzornimi funkcijami, zahtevanimi v točkah (a), (b) in (c) tega odstavka; |
| --- | --- | --- |

(d)

postopki, ki urejajo:

(i)

načine sodelovanje in pretok informacij med tremi nadzornimi funkcijami, zahtevanimi v točkah (a), (b) in (c) tega odstavka;

| (ii) | redno poročanje višjemu vodstvu prispevajoče osebe o nalogah, ki jih izvajajo te tri nadzorne funkcije; |
| --- | --- |

(ii)

redno poročanje višjemu vodstvu prispevajoče osebe o nalogah, ki jih izvajajo te tri nadzorne funkcije;

| (iii) | sporočanje informacij upravljavcu na zahtevo, ki jih ta zahteva v zvezi s postopki prispevajoče osebe glede notranjega nadzora in preverjanja. |
| --- | --- |

(iii)

sporočanje informacij upravljavcu na zahtevo, ki jih ta zahteva v zvezi s postopki prispevajoče osebe glede notranjega nadzora in preverjanja.

2.   Upravljavec se lahko odloči za opustitev katere koli zahteve iz točke (b)(v) ali tretje, četrte ali šeste alinee točke (b)(vii) odstavka 1 ob upoštevanju naslednjih zadev:

| (a) | narave, obsega in zapletenosti dejavnosti prispevajoče osebe; |
| --- | --- |

(a)

narave, obsega in zapletenosti dejavnosti prispevajoče osebe;

| (b) | verjetnosti, da pride do navzkrižja interesov med prispevkom vhodnih podatkov k referenčni vrednosti in trgovinsko dejavnostjo ali drugimi dejavnostmi, ki jih izvaja prispevajoča oseba; |
| --- | --- |

(b)

verjetnosti, da pride do navzkrižja interesov med prispevkom vhodnih podatkov k referenčni vrednosti in trgovinsko dejavnostjo ali drugimi dejavnostmi, ki jih izvaja prispevajoča oseba;

| (c) | ravni uveljavljene diskrecijske pravice v postopku prispevanja. |
| --- | --- |

(c)

ravni uveljavljene diskrecijske pravice v postopku prispevanja.

3.   Ob upoštevanju zlasti majhne velikosti organizacije prispevajoče osebe in tudi zadev, navedenih v točkah (a), (b) in (c) odstavka 2, lahko upravljavec dovoli, da ima prispevajoča oseba vzpostavljeno preprostejšo organizacijsko strukturo nadzora, kot jo zahteva odstavek 1. Preprostejša struktura nadzora pa zagotavlja, da se izvedejo vse naloge iz točk (a), (b) in (c) navedenega odstavka 1, razen nalog, v zvezi s katerimi se odobri opustitev v skladu z odstavkom 2. Točki (i) in (ii) točke (d) odstavka 1 se uporabljata na način, ki odraža preprostejšo strukturo nadzora.

4.   Upravljavec pomembne referenčne vrednosti se lahko odloči, da bo uporabil zahteve iz odstavka 1(b)(vii) samo v zvezi z dejanskimi ali možnimi nasprotji interesov, ki so ali bi bila lahko pomembna navzkrižja interesov.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1639

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo elemente kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 15(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 15 Uredbe (EU) 2016/1011 se zahteva, da upravljavec referenčne vrednosti, ki temelji na vhodnih podatkih prispevajočih oseb, pripravi kodeks ravnanja za vsako referenčno vrednost z jasno navedbo odgovornosti prispevajočih oseb glede prispevka vhodnih podatkov. Če upravljavec pripravi skupino referenčnih vrednosti, ki jo sestavlja več kot ena referenčna vrednost in temelji na vhodnih podatkih prispevajočih oseb, lahko za skupino referenčnih vrednosti pripravi en sam kodeks ravnanja. V odstavku 2 člena 15 navedene uredbe so našteti elementi, ki morajo biti nujno vključeni v vsak kodeks ravnanja, ki se pripravi v skladu z navedenim členom. Kodeks ravnanja ni potreben, če je referenčna vrednost referenčna vrednost reguliranih podatkov, kot je opredeljena v členu 3(1)(24) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V členu 15 Uredbe (EU) 2016/1011 se zahteva, da upravljavec referenčne vrednosti, ki temelji na vhodnih podatkih prispevajočih oseb, pripravi kodeks ravnanja za vsako referenčno vrednost z jasno navedbo odgovornosti prispevajočih oseb glede prispevka vhodnih podatkov. Če upravljavec pripravi skupino referenčnih vrednosti, ki jo sestavlja več kot ena referenčna vrednost in temelji na vhodnih podatkih prispevajočih oseb, lahko za skupino referenčnih vrednosti pripravi en sam kodeks ravnanja. V odstavku 2 člena 15 navedene uredbe so našteti elementi, ki morajo biti nujno vključeni v vsak kodeks ravnanja, ki se pripravi v skladu z navedenim členom. Kodeks ravnanja ni potreben, če je referenčna vrednost referenčna vrednost reguliranih podatkov, kot je opredeljena v členu 3(1)(24) navedene uredbe.

| (2) | Za pravilno določitev referenčnega merila je bistveno, da imajo vhodni podatki, ki jih predložijo prispevajoče osebe, vse značilnosti, ki jih zahteva metodologija, in da so popolni. Zato bi morale biti v kodeksu ravnanja te značilnosti dovolj podrobno opisane, prav tako bi moralo biti določeno, katere podatke mora prispevajoča oseba upoštevati, katere podatke lahko izključi ter kako vhodne podatke posreduje upravljavcu. |
| --- | --- |

(2)

Za pravilno določitev referenčnega merila je bistveno, da imajo vhodni podatki, ki jih predložijo prispevajoče osebe, vse značilnosti, ki jih zahteva metodologija, in da so popolni. Zato bi morale biti v kodeksu ravnanja te značilnosti dovolj podrobno opisane, prav tako bi moralo biti določeno, katere podatke mora prispevajoča oseba upoštevati, katere podatke lahko izključi ter kako vhodne podatke posreduje upravljavcu.

| (3) | Ključni dejavnik za zagotovitev celovitosti referenčne vrednosti na podlagi prispevanih vhodnih podatkih, je, da imajo osebe, ki jih imenuje prispevajoča oseba za predložitev vhodnih podatkov, ustrezno znanje, sposobnosti in izkušnje ter so ustrezno usposobljene za opravljanje te vloge. Kodeks ravnanja bi zato moral vsebovati določbo, ki zahteva, da vsaka prispevajoča oseba opravi vrsto preverjanj potencialnih predlagateljev, preden jih odobri za predlagatelje. |
| --- | --- |

(3)

Ključni dejavnik za zagotovitev celovitosti referenčne vrednosti na podlagi prispevanih vhodnih podatkih, je, da imajo osebe, ki jih imenuje prispevajoča oseba za predložitev vhodnih podatkov, ustrezno znanje, sposobnosti in izkušnje ter so ustrezno usposobljene za opravljanje te vloge. Kodeks ravnanja bi zato moral vsebovati določbo, ki zahteva, da vsaka prispevajoča oseba opravi vrsto preverjanj potencialnih predlagateljev, preden jih odobri za predlagatelje.

| (4) | Zanesljivost referenčne vrednosti je v veliki meri odvisna od točnosti vhodnih podatkov. Zato je bistveno, da prispevajoče osebe pred predložitvijo podatkov in po njej preverijo, ali so med njimi sumljivi podatki ter ali so podatki v skladu z zahtevami iz kodeksa ravnanja. Kodeks ravnanja bi zato moral vsebovati določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da opravijo preverjanja podatkov, preden se ti prispevajo in za tem. |
| --- | --- |

(4)

Zanesljivost referenčne vrednosti je v veliki meri odvisna od točnosti vhodnih podatkov. Zato je bistveno, da prispevajoče osebe pred predložitvijo podatkov in po njej preverijo, ali so med njimi sumljivi podatki ter ali so podatki v skladu z zahtevami iz kodeksa ravnanja. Kodeks ravnanja bi zato moral vsebovati določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da opravijo preverjanja podatkov, preden se ti prispevajo in za tem.

| (5) | Tveganje napake ali manipulacije je največje v primerih, ko imajo prispevajoče osebe diskrecijsko pravico pri prispevanju vhodnih podatkov. Zato bi se moralo v kodeksu ravnanja od prispevajočih oseb zahtevati, da pripravijo politike, ki določajo, kdaj, kako in kdo lahko uveljavlja diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(5)

Tveganje napake ali manipulacije je največje v primerih, ko imajo prispevajoče osebe diskrecijsko pravico pri prispevanju vhodnih podatkov. Zato bi se moralo v kodeksu ravnanja od prispevajočih oseb zahtevati, da pripravijo politike, ki določajo, kdaj, kako in kdo lahko uveljavlja diskrecijsko pravico.

| (6) | Kodeks ravnanja bi moral vsebovati določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da hranijo evidence podatkov, ki so se upoštevali za vsak prispevek, ter vsako s tem povezano uveljavljanje diskrecijske pravice. Takšne evidence so bistveno orodje za določitev, ali je prispevajoča oseba spoštovala politike iz kodeksa ravnanja, katerih namen je zagotoviti, da so predloženi vsi ustrezni vhodni podatki. |
| --- | --- |

(6)

Kodeks ravnanja bi moral vsebovati določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da hranijo evidence podatkov, ki so se upoštevali za vsak prispevek, ter vsako s tem povezano uveljavljanje diskrecijske pravice. Takšne evidence so bistveno orodje za določitev, ali je prispevajoča oseba spoštovala politike iz kodeksa ravnanja, katerih namen je zagotoviti, da so predloženi vsi ustrezni vhodni podatki.

| (7) | Ustrezno prepoznavanje in upravljanje navzkrižij interesov na ravni prispevajočih oseb sta nujen korak na poti do celovitosti in točnosti referenčne vrednosti. V ta namen bi moral kodeks ravnanja vsebovati določbe, ki zahtevajo, da sistemi in kontrole prispevajoče osebe vključujejo register navzkrižij interesov, v katerem bi morala prispevajoča oseba beležiti ugotovljena navzkrižja interesov in ukrepe, sprejete za njihovo upravljanje. |
| --- | --- |

(7)

Ustrezno prepoznavanje in upravljanje navzkrižij interesov na ravni prispevajočih oseb sta nujen korak na poti do celovitosti in točnosti referenčne vrednosti. V ta namen bi moral kodeks ravnanja vsebovati določbe, ki zahtevajo, da sistemi in kontrole prispevajoče osebe vključujejo register navzkrižij interesov, v katerem bi morala prispevajoča oseba beležiti ugotovljena navzkrižja interesov in ukrepe, sprejete za njihovo upravljanje.

| (8) | V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba prekomerni upravni obremenitvi upravljavcev in prispevajočih oseb v zvezi s pomembnimi in nepomembnimi referenčnimi vrednostmi, in sicer tako da upravljavcem pomembnih in nepomembnih referenčnih vrednosti dovoli pripravo kodeksov ravnanja, ki so manj podrobni kot kodeksi ravnanja za ključne referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba prekomerni upravni obremenitvi upravljavcev in prispevajočih oseb v zvezi s pomembnimi in nepomembnimi referenčnimi vrednostmi, in sicer tako da upravljavcem pomembnih in nepomembnih referenčnih vrednosti dovoli pripravo kodeksov ravnanja, ki so manj podrobni kot kodeksi ravnanja za ključne referenčne vrednosti.

| (9) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za pripravo kodeksa ravnanja, da lahko izpolnijo zahteve te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

(9)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za pripravo kodeksa ravnanja, da lahko izpolnijo zahteve te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (11) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(11)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opis vhodnih podatkov

Kodeks ravnanja, ki ga upravljavec pripravi na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) 2016/1011 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja), vključuje jasen opis vsaj naslednjih zadev v zvezi z vhodnimi podatki, ki jih je treba predložiti, ter zahtev v zvezi z njimi:

| (a) | vrste ali vrst vhodnih podatkov, ki jih je treba predložiti; |
| --- | --- |

(a)

vrste ali vrst vhodnih podatkov, ki jih je treba predložiti;

| (b) | zahtevanih standardov glede kakovosti in točnosti vhodnih podatkov, ki morajo biti izpolnjeni; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanih standardov glede kakovosti in točnosti vhodnih podatkov, ki morajo biti izpolnjeni;

| (c) | minimalne količine vhodnih podatkov, ki jih je treba predložiti; |
| --- | --- |

(c)

minimalne količine vhodnih podatkov, ki jih je treba predložiti;

| (d) | morebitnega prednostnega vrstnega reda za prispevanje različnih vrst vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

morebitnega prednostnega vrstnega reda za prispevanje različnih vrst vhodnih podatkov;

| (e) | oblike, v kateri morajo biti vhodni podatki predloženi; |
| --- | --- |

(e)

oblike, v kateri morajo biti vhodni podatki predloženi;

| (f) | pogostosti predložitve vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

pogostosti predložitve vhodnih podatkov;

| (g) | časovnega razporeda predložitve vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

časovnega razporeda predložitve vhodnih podatkov;

| (h) | morebitnih postopkov, ki jih mora imeti vsaka prispevajoča oseba, za prilagoditve vhodnih podatkov in njihovo standardizacijo. |
| --- | --- |

(h)

morebitnih postopkov, ki jih mora imeti vsaka prispevajoča oseba, za prilagoditve vhodnih podatkov in njihovo standardizacijo.

Člen 2

Predlagatelji

1.   Kodeks ravnanja vključuje določbo, ki zagotavlja, da lahko oseba deluje kot predlagatelj vhodnih podatkov v imenu prispevajoče osebe le, če se prispevajoča oseba prepriča, da ima oseba potrebne sposobnosti, znanje in izkušnje ter je ustrezno usposobljena za to vlogo.

2.   V kodeksu ravnanja je opisan postopek skrbnega pregleda, ki ga mora izvesti prispevajoča oseba, da se prepriča, da ima oseba potrebne sposobnosti, znanje in izkušnje ter je ustrezno usposobljena za predložitev vhodnih podatkov v njenem imenu. Opis tega postopka vključuje zahtevo za izvedbo preverjanj za potrditev:

| (a) | identitete osebe; |
| --- | --- |

(a)

identitete osebe;

| (b) | kvalifikacij osebe ter |
| --- | --- |

(b)

kvalifikacij osebe ter

| (c) | ugleda osebe, vključno s tem, ali je bila oseba v preteklosti izključena iz predložitve vhodnih podatkov za referenčno vrednost zaradi neustreznega ravnanja. |
| --- | --- |

(c)

ugleda osebe, vključno s tem, ali je bila oseba v preteklosti izključena iz predložitve vhodnih podatkov za referenčno vrednost zaradi neustreznega ravnanja.

3.   V kodeksu ravnanja so določeni postopek in sredstva za komuniciranje, ki jih prispevajoča oseba uporablja za obveščanje upravljavca o identiteti vseh oseb, ki predložijo vhodne podatke v njenem imenu, da lahko upravljavec preveri, ali je predlagatelj pooblaščen za predložitev podatkov v imenu prispevajoče osebe.

Člen 3

Politike za zagotovitev, da prispevajoča oseba predloži vse zadevne vhodne podatke

Kodeks ravnanja vključuje določbe, ki zahtevajo, da prispevajoče osebe imajo in izvajajo vsaj naslednje politike:

| (a) | politiko vhodnih podatkov, ki vključuje vsaj opis:






  (i) | podatkov, ki jih je treba upoštevati pri določitvi prispevka vhodnih podatkov, ter |
| --- | --- | --- |

(a)

politiko vhodnih podatkov, ki vključuje vsaj opis:

(i)

podatkov, ki jih je treba upoštevati pri določitvi prispevka vhodnih podatkov, ter

| (ii) | podatkov, ki jih prispevajoča oseba lahko izključi iz prispevka vhodnih podatkov, skupaj z razlogom ali razlogi za izključitev podatkov; |
| --- | --- |

(ii)

podatkov, ki jih prispevajoča oseba lahko izključi iz prispevka vhodnih podatkov, skupaj z razlogom ali razlogi za izključitev podatkov;

| (b) | politiko prenosa podatkov upravljavcu, ki vključuje vsaj:






  (i) | opis postopka, ki se uporablja za varen prenos podatkov; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

politiko prenosa podatkov upravljavcu, ki vključuje vsaj:

(i)

opis postopka, ki se uporablja za varen prenos podatkov; ter

| (ii) | načrte ravnanja v nepredvidljivih razmerah za predložitev vhodnih podatkov v primeru tehničnih ali operativnih težav, začasne odsotnosti predlagatelja ali nerazpoložljivosti vhodnih podatkov, ki jih zahteva metodologija. |
| --- | --- |

(ii)

načrte ravnanja v nepredvidljivih razmerah za predložitev vhodnih podatkov v primeru tehničnih ali operativnih težav, začasne odsotnosti predlagatelja ali nerazpoložljivosti vhodnih podatkov, ki jih zahteva metodologija.

Člen 4

Sistemi in kontrole

1.   V kodeks ravnanja se vključijo določbe, ki zagotavljajo, da sistemi in kontrole iz člena 15(2)(d) Uredbe (EU) 2016/1011 vključujejo med drugim naslednje elemente:

| (a) | preverjanje pred prispevanjem za odkritje morebitnih sumljivih vhodnih podatkov, vključno s preverjanji v obliki pregleda podatkov, ki ga opravi druga oseba; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje pred prispevanjem za odkritje morebitnih sumljivih vhodnih podatkov, vključno s preverjanji v obliki pregleda podatkov, ki ga opravi druga oseba;

| (b) | preverjanje po prispevanju podatkov za potrditev, da so bili vhodni podatki prispevani v skladu z zahtevami kodeksa ravnanja, ter za odkritje morebitnih sumljivih vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje po prispevanju podatkov za potrditev, da so bili vhodni podatki prispevani v skladu z zahtevami kodeksa ravnanja, ter za odkritje morebitnih sumljivih vhodnih podatkov;

| (c) | spremljanje prenosa vhodnih podatkov upravljavcu v skladu z veljavnimi politikami. |
| --- | --- |

(c)

spremljanje prenosa vhodnih podatkov upravljavcu v skladu z veljavnimi politikami.

2.   V kodeksu ravnanja se lahko prispevajoči osebi dovoli uporaba avtomatiziranega sistema za prispevanje vhodnih podatkov, pri katerem fizične osebe ne morejo spremeniti prispevka vhodnih podatkov, razen če je to dovoljeno v kodeksu ravnanja pod naslednjimi pogoji:

| (a) | prispevajoča oseba lahko neprekinjeno spremlja ustrezno delovanje avtomatiziranega sistema; ter |
| --- | --- |

(a)

prispevajoča oseba lahko neprekinjeno spremlja ustrezno delovanje avtomatiziranega sistema; ter

| (b) | prispevajoča oseba preveri avtomatiziran sistem po vsaki posodobitvi ali spremembi njegove programske opreme, preden se prispevajo novi vhodni podatki. |
| --- | --- |

(b)

prispevajoča oseba preveri avtomatiziran sistem po vsaki posodobitvi ali spremembi njegove programske opreme, preden se prispevajo novi vhodni podatki.

V takšnih primerih v kodeksu ravnanja ni potrebno od prispevajoče osebe zahtevati, da izvaja preverjanja iz odstavka 1.

3.   V kodeksu ravnanja se opredelijo postopki, ki jih mora vzpostaviti prispevajoča oseba za obravnavo morebitnih napak pri prispevanih vhodnih podatkih.

4.   V kodeksu ravnanja se od prispevajoče osebe zahteva, da redno in v vsakem primeru vsaj enkrat na leto pregleduje sisteme in kontrole, ki jih ima v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov.

Člen 5

Politike o uporabi diskrecijske pravice pri prispevanju vhodnih podatkov

Če je v kodeksu ravnanja določeno, da prispevajoča oseba uporablja diskrecijsko pravico pri prispevanju vhodnih podatkov, se od prispevajoče osebe zahteva, da pripravi politike glede uporabe diskrecijske pravice, v katerih je določeno vsaj naslednje:

| (a) | okoliščine, v katerih lahko prispevajoča oseba uveljavlja diskrecijsko pravico; |
| --- | --- |

(a)

okoliščine, v katerih lahko prispevajoča oseba uveljavlja diskrecijsko pravico;

| (b) | posamezniki v organizaciji prispevajoče osebe, ki lahko uveljavljajo diskrecijsko pravico; |
| --- | --- |

(b)

posamezniki v organizaciji prispevajoče osebe, ki lahko uveljavljajo diskrecijsko pravico;

| (c) | notranje kontrole, ki regulirajo uveljavljanje diskrecijske pravice prispevajoče osebe v skladu z njenimi politikami; |
| --- | --- |

(c)

notranje kontrole, ki regulirajo uveljavljanje diskrecijske pravice prispevajoče osebe v skladu z njenimi politikami;

| (d) | posamezniki znotraj organizacije prispevajoče osebe, ki imajo pooblastilo za izvajanje naknadne ocene uveljavljanja diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(d)

posamezniki znotraj organizacije prispevajoče osebe, ki imajo pooblastilo za izvajanje naknadne ocene uveljavljanja diskrecijske pravice.

Člen 6

Politike glede vodenja evidenc

1.   Kodeks ravnanja vključuje določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da vzpostavijo politike glede vodenja evidenc, ki zagotavljajo, da prispevajoča oseba hrani evidenco vseh zadevnih informacij, ki so potrebne za preverjanje, ali prispevajoča oseba upošteva kodeks ravnanja, vključno z evidenco vsaj naslednjih informacij:

| (a) | politik in postopkov prispevajoče osebe, ki urejajo prispevanje vhodnih podatkov, ter bistvene spremembe teh politik in postopkov; |
| --- | --- |

(a)

politik in postopkov prispevajoče osebe, ki urejajo prispevanje vhodnih podatkov, ter bistvene spremembe teh politik in postopkov;

| (b) | registra navzkrižij interesov iz člena 8(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

registra navzkrižij interesov iz člena 8(1)(b) te uredbe;

| (c) | vseh disciplinskih ukrepov, sprejetih zoper zaposlene prispevajoče osebe v zvezi z dejavnostmi, povezanimi z referenčnimi vrednostmi; |
| --- | --- |

(c)

vseh disciplinskih ukrepov, sprejetih zoper zaposlene prispevajoče osebe v zvezi z dejavnostmi, povezanimi z referenčnimi vrednostmi;

| (d) | seznama predlagateljev in oseb, ki opravljajo preverjanja v zvezi s prispevki, vključno z njihovimi imeni in vlogami v organizaciji prispevajoče osebe ter datumi, ko so bili pooblaščeni za opravljanje nalog v zvezi s predlaganjem podatkov ter, po potrebi, datumi, ko je to pooblastilo prenehalo veljati; |
| --- | --- |

(d)

seznama predlagateljev in oseb, ki opravljajo preverjanja v zvezi s prispevki, vključno z njihovimi imeni in vlogami v organizaciji prispevajoče osebe ter datumi, ko so bili pooblaščeni za opravljanje nalog v zvezi s predlaganjem podatkov ter, po potrebi, datumi, ko je to pooblastilo prenehalo veljati;

| (e) | za vsak prispevek vhodnih podatkov:






  (i) | prispevanih vhodnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

(e)

za vsak prispevek vhodnih podatkov:

(i)

prispevanih vhodnih podatkov;

| (ii) | podatkov, ki se upoštevajo pri določitvi prispevka vhodnih podatkov, ter vseh podatkov, ki so iz tega izključeni; |
| --- | --- |

(ii)

podatkov, ki se upoštevajo pri določitvi prispevka vhodnih podatkov, ter vseh podatkov, ki so iz tega izključeni;

| (iii) | vsakega uveljavljanja diskrecijske pravice; |
| --- | --- |

(iii)

vsakega uveljavljanja diskrecijske pravice;

| (iv) | vseh opravljenih preverjanj vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(iv)

vseh opravljenih preverjanj vhodnih podatkov;

| (v) | vse komunikacije v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov med predlagateljem in vsemi v organizaciji prispevajoče osebe, ki opravlja preverjanja v zvezi s prispevki. |
| --- | --- |

(v)

vse komunikacije v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov med predlagateljem in vsemi v organizaciji prispevajoče osebe, ki opravlja preverjanja v zvezi s prispevki.

2.   V kodeksu ravnanja se zahteva, da politike glede vodenja evidenc zagotavljajo, da se informacije hranijo vsaj pet let ali tri leta v primeru evidenc telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij, ter se hranijo na nosilcu, ki dopušča, da so informacije dostopne za poznejšo uporabo.

3.   Upravljavec se lahko odloči za opustitev zahteve iz točke (iv) odstavka 1(e), če prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke za pomembno referenčno vrednost.

4.   Upravljavec se lahko odloči za opustitev ene ali obeh zahtev iz točk (iv) in (v) odstavka 1(e), če prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke za nepomembno referenčno vrednost.

Člen 7

Poročanje sumljivih vhodnih podatkov

1.   V kodeksu ravnanja se od prispevajoče osebe zahteva, da ima dokumentirane notranje postopke, ki zagotavljajo, da njeno osebje poroča vse sumljive vhodne podatke službi za zagotavljanje skladnosti prispevajoče osebe, če ta obstaja, in višjemu vodstvu prispevajoče osebe.

2.   V kodeksu ravnanja se določijo pogoji, pod katerimi mora prispevajoča oseba poročati sumljive vhodne podatke upravljavcu, ter postopek in sredstva za komuniciranje, ki jih prispevajoča oseba uporablja za kontaktiranje upravljavca.

Člen 8

Navzkrižje interesov

1.   V kodeksu ravnanja se od prispevajoče osebe zahteva, da ima sisteme in kontrole za upravljanje navzkrižij interesov, ki vključujejo vsaj naslednje elemente:

| (a) | pripravo politike glede navzkrižja interesov, ki obravnava:






  (i) | postopek prepoznavanja in upravljanja navzkrižij interesov, vključno z morebitnim notranjim stopnjevanjem navzkrižij interesov; |
| --- | --- | --- |

(a)

pripravo politike glede navzkrižja interesov, ki obravnava:

(i)

postopek prepoznavanja in upravljanja navzkrižij interesov, vključno z morebitnim notranjim stopnjevanjem navzkrižij interesov;

| (ii) | korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje v postopku najemanja predlagateljev; |
| --- | --- |

(ii)

korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje v postopku najemanja predlagateljev;

| (iii) | korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje v politikah glede plačil zaposlenih pri prispevajoči osebi; |
| --- | --- |

(iii)

korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje v politikah glede plačil zaposlenih pri prispevajoči osebi;

| (iv) | korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje, ki izhajajo iz upravne strukture prispevajoče osebe; |
| --- | --- |

(iv)

korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje, ki izhajajo iz upravne strukture prispevajoče osebe;

| (v) | zahteve v zvezi s komunikacijami med predlagatelji in drugimi zaposlenimi v organizaciji prispevajoče osebe; |
| --- | --- |

(v)

zahteve v zvezi s komunikacijami med predlagatelji in drugimi zaposlenimi v organizaciji prispevajoče osebe;

| (vi) | vsako fizično ali organizacijsko ločitev med predlagatelji in drugimi zaposlenimi pri prispevajoči osebi, ki je potrebna za preprečitev navzkrižja interesov ali minimalizacijo tveganja zanje; |
| --- | --- |

(vi)

vsako fizično ali organizacijsko ločitev med predlagatelji in drugimi zaposlenimi pri prispevajoči osebi, ki je potrebna za preprečitev navzkrižja interesov ali minimalizacijo tveganja zanje;

| (vii) | pravila in ukrepe za obravnavo morebitne finančne izpostavljenosti prispevajoče osebe do finančnega instrumenta ali finančne pogodbe, ki se sklicuje na referenčno vrednost, za katero prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke. |
| --- | --- |

(vii)

pravila in ukrepe za obravnavo morebitne finančne izpostavljenosti prispevajoče osebe do finančnega instrumenta ali finančne pogodbe, ki se sklicuje na referenčno vrednost, za katero prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke.

| (b) | pripravo registra navzkrižij interesov, ki se uporablja za beleženje vseh ugotovljenih navzkrižij interesov in vseh ukrepov, sprejetih za njihovo upravljanje, skupaj z zahtevami za posodabljanje registra ter omogočanje dostopa do registra notranjim ali zunanjim revizorjem. |
| --- | --- |

(b)

pripravo registra navzkrižij interesov, ki se uporablja za beleženje vseh ugotovljenih navzkrižij interesov in vseh ukrepov, sprejetih za njihovo upravljanje, skupaj z zahtevami za posodabljanje registra ter omogočanje dostopa do registra notranjim ali zunanjim revizorjem.

2.   V kodeksu ravnanja se zahteva, da je osebje prispevajoče osebe, ki sodeluje v postopku prispevanja podatkov, usposobljeno glede vseh politik, postopkov in kontrol v zvezi z odkrivanjem, preprečevanjem in upravljanjem navzkrižij interesov.

3.   Upravljavec se lahko odloči za opustitev ene ali več zahtev iz točk (iii), (v), (vi) in (vii) odstavka 1(a), če prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke za nepomembno referenčno vrednost.

Člen 9

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/16

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1640

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo zahteve glede upravljanja in kontrol za nadzorovane prispevajoče osebe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 16(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 16 Uredbe (EU) 2016/1011 so določene nekatere zahteve glede upravljanja in kontrol za nadzorovane prispevajoče osebe, vključno z zahtevo, da le-ta vzpostavi okvir kontrole, s katerim se zagotovijo celovitost, točnost in zanesljivost vhodnih podatkov, ter učinkovite sisteme in kontrole za zagotavljanje celovitosti in zanesljivosti vseh prispevkov vhodnih podatkov. Nekatere izmed teh zahtev se že obravnavajo v členih 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011 in povezanih delegiranih uredbah. Vendar določbe te delegirane uredbe Komisije v nekaterih vidikih presegajo določbe iz členov 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011, zato določbe členov 11 in 15 morda ne bodo veljale za nekatere nadzorovane prispevajoče osebe, ker prispevajo podatke za referenčne vrednosti, ki jih pripravijo upravljavci, ki so izvzeti iz področja uporabe Uredbe (EU) 2016/1011. Za preprečitev pravne negotovosti zahteve iz te delegirane uredbe Komisije ne posegajo v zahteve iz členov 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011 ter ustreznih delegiranih uredb, zato se uporabljajo le, če dopolnjujejo zgoraj navedene določbe. |
| --- | --- |

(1)

V členu 16 Uredbe (EU) 2016/1011 so določene nekatere zahteve glede upravljanja in kontrol za nadzorovane prispevajoče osebe, vključno z zahtevo, da le-ta vzpostavi okvir kontrole, s katerim se zagotovijo celovitost, točnost in zanesljivost vhodnih podatkov, ter učinkovite sisteme in kontrole za zagotavljanje celovitosti in zanesljivosti vseh prispevkov vhodnih podatkov. Nekatere izmed teh zahtev se že obravnavajo v členih 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011 in povezanih delegiranih uredbah. Vendar določbe te delegirane uredbe Komisije v nekaterih vidikih presegajo določbe iz členov 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011, zato določbe členov 11 in 15 morda ne bodo veljale za nekatere nadzorovane prispevajoče osebe, ker prispevajo podatke za referenčne vrednosti, ki jih pripravijo upravljavci, ki so izvzeti iz področja uporabe Uredbe (EU) 2016/1011. Za preprečitev pravne negotovosti zahteve iz te delegirane uredbe Komisije ne posegajo v zahteve iz členov 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011 ter ustreznih delegiranih uredb, zato se uporabljajo le, če dopolnjujejo zgoraj navedene določbe.

| (2) | Okvir kontrole, ki ga vzpostavi nadzorovana prispevajoča oseba, bi moral vključevati postopek za odkrivanje in obravnavanje kršitev Uredbe (EU) 2016/1011 ter kršitev veljavnega kodeksa ravnanja, kot tudi politike glede prijavljanja nepravilnosti, nadzora in rednega pregledovanja postopka za prispevanje vhodnih podatkov. Tako lahko nadzorovane prispevajoče osebo zagotovijo, da delujejo v skladu z zakonom in da predložijo vhodne podatke, ki so točni in zanesljivi. |
| --- | --- |

(2)

Okvir kontrole, ki ga vzpostavi nadzorovana prispevajoča oseba, bi moral vključevati postopek za odkrivanje in obravnavanje kršitev Uredbe (EU) 2016/1011 ter kršitev veljavnega kodeksa ravnanja, kot tudi politike glede prijavljanja nepravilnosti, nadzora in rednega pregledovanja postopka za prispevanje vhodnih podatkov. Tako lahko nadzorovane prispevajoče osebo zagotovijo, da delujejo v skladu z zakonom in da predložijo vhodne podatke, ki so točni in zanesljivi.

| (3) | Usposabljanje, ki se ga morajo udeležiti predlagatelji, zaposleni pri nadzorovani prispevajoči osebi, v skladu s členom 16(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011, mora zajemati tudi usposabljanje, kako naj bi referenčna vrednost merila dejansko tržno ali gospodarsko stanje, ter usposabljanje glede vseh elementov kodeksa ravnanja, ki se uporablja za prispevanje vhodnih podatkov. To je bistveno orodje za zagotovitev, da predlagatelji ravnajo ustrezno in v skladu z metodologijo referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(3)

Usposabljanje, ki se ga morajo udeležiti predlagatelji, zaposleni pri nadzorovani prispevajoči osebi, v skladu s členom 16(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011, mora zajemati tudi usposabljanje, kako naj bi referenčna vrednost merila dejansko tržno ali gospodarsko stanje, ter usposabljanje glede vseh elementov kodeksa ravnanja, ki se uporablja za prispevanje vhodnih podatkov. To je bistveno orodje za zagotovitev, da predlagatelji ravnajo ustrezno in v skladu z metodologijo referenčne vrednosti.

| (4) | Ukrepi za upravljanje navzkrižij interesov, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(c) Uredbe (EU) 2016/1011, bi morali zajemati ukrepe za ločevanje predlagateljev od drugih zaposlenih pri prispevajoči osebi ter ukrepe v zvezi s politiko prispevajoče osebe glede plačil za predlagatelje, da se predlagatelje odvrne od manipuliranja pri prispevanju vhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi za upravljanje navzkrižij interesov, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(c) Uredbe (EU) 2016/1011, bi morali zajemati ukrepe za ločevanje predlagateljev od drugih zaposlenih pri prispevajoči osebi ter ukrepe v zvezi s politiko prispevajoče osebe glede plačil za predlagatelje, da se predlagatelje odvrne od manipuliranja pri prispevanju vhodnih podatkov.

| (5) | Sistemi vodenja evidenc, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(d) Uredbe (EU) 2016/1011, bi morali zajemati zahtevo po vodenju evidenc komunikacij v zvezi z zagotavljanjem vhodnih podatkov, vključno z imeni predlagateljev. Namen tega je zagotoviti ustrezno raven preglednosti. |
| --- | --- |

(5)

Sistemi vodenja evidenc, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(d) Uredbe (EU) 2016/1011, bi morali zajemati zahtevo po vodenju evidenc komunikacij v zvezi z zagotavljanjem vhodnih podatkov, vključno z imeni predlagateljev. Namen tega je zagotoviti ustrezno raven preglednosti.

| (6) | S tem, ko se prispevajočim osebam dovoli uporaba diskrecijske pravice, nastane tveganje, da bi različni strokovnjaki to pravico uporabljali različno ali da bi isti strokovnjak skozi čas pravico uporabljal različno. Diskrecijska pravica lahko tudi poveča ranljivost zadevne referenčne vrednosti za manipuliranje. Zato je pomembno, da politike, vzpostavljene v skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) 2016/1011, zajemajo okvir za zagotovitev dosledne uporabe presoje ali doslednega uveljavljanja diskrecijske pravice ter za zmanjšanje tveganja manipulacije. Takšen okvir bi moral določati obveznost izvajanja rednih notranjih pregledov uporabe strokovne presoje. Opredeliti mora tudi vrste informacij, ki se upoštevajo oz. ki se ne upoštevajo za ustrezno določitev meja diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(6)

S tem, ko se prispevajočim osebam dovoli uporaba diskrecijske pravice, nastane tveganje, da bi različni strokovnjaki to pravico uporabljali različno ali da bi isti strokovnjak skozi čas pravico uporabljal različno. Diskrecijska pravica lahko tudi poveča ranljivost zadevne referenčne vrednosti za manipuliranje. Zato je pomembno, da politike, vzpostavljene v skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) 2016/1011, zajemajo okvir za zagotovitev dosledne uporabe presoje ali doslednega uveljavljanja diskrecijske pravice ter za zmanjšanje tveganja manipulacije. Takšen okvir bi moral določati obveznost izvajanja rednih notranjih pregledov uporabe strokovne presoje. Opredeliti mora tudi vrste informacij, ki se upoštevajo oz. ki se ne upoštevajo za ustrezno določitev meja diskrecijske pravice.

| (7) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

(7)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti.

| (8) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (9) | ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(9)

ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba ne zajema niti se ne uporablja za nadzorovane prispevajoče osebe, ki prispevajo podatke zgolj za nepomembne referenčne vrednosti.

Zahteve iz te uredbe ne posegajo v zahteve iz členov 11 in 15 Uredbe (EU) 2016/1011 ter v regulativne tehnične standarde, sprejete v skladu s členom 11(5) in členom 15(6) Uredbe (EU) 2016/1011 (3).

3

Člen 2

Okvir kontrole

Okvir kontrole, ki ga mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2016/1011, zajema vzpostavitev in vzdrževanje vsaj naslednjih kontrol:

| (a) | učinkovitega nadzornega mehanizma za nadzor postopka za prispevanje vhodnih podatkov, ki vključuje sistem za obvladovanje tveganj, določitev višjega vodstva, ki je odgovorno za postopek prispevanja podatkov, ter sodelovanje funkcije zagotavljanja skladnosti in funkcije notranje revizije znotraj organizacije prispevajoče osebe; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitega nadzornega mehanizma za nadzor postopka za prispevanje vhodnih podatkov, ki vključuje sistem za obvladovanje tveganj, določitev višjega vodstva, ki je odgovorno za postopek prispevanja podatkov, ter sodelovanje funkcije zagotavljanja skladnosti in funkcije notranje revizije znotraj organizacije prispevajoče osebe;

| (b) | politike glede prijavljanja nepravilnosti, vključno z ustreznimi zaščitami prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

(b)

politike glede prijavljanja nepravilnosti, vključno z ustreznimi zaščitami prijaviteljev nepravilnosti;

| (c) | postopka za odkrivanje in obravnavanje kršitev Uredbe (EU) 2016/1011 ter kršitev veljavnega kodeksa ravnanja, pripravljenega na podlagi člena 15 navedene uredbe, vključno s postopkom za preiskovanje kakršnih koli odkritih kršitev in evidentiranje posledično sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

postopka za odkrivanje in obravnavanje kršitev Uredbe (EU) 2016/1011 ter kršitev veljavnega kodeksa ravnanja, pripravljenega na podlagi člena 15 navedene uredbe, vključno s postopkom za preiskovanje kakršnih koli odkritih kršitev in evidentiranje posledično sprejetih ukrepov;

| (d) | rednih pregledov postopka za prispevanje podatkov, ki se izvedejo vsaj enkrat letno in v primeru spremembe veljavnega kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

(d)

rednih pregledov postopka za prispevanje podatkov, ki se izvedejo vsaj enkrat letno in v primeru spremembe veljavnega kodeksa ravnanja.

Člen 3

Kontrole predlagateljev

1.   Sistemi in kontrole, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) 2016/1011, zajemajo dokumentiran in učinkovit postopek za prispevanje podatkov ter vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | postopek imenovanja predlagateljev in postopke za prispevanje podatkov v primerih, ko predlagatelj nepričakovano ni na voljo, vključno z imenovanjem namestnikov; |
| --- | --- |

(a)

postopek imenovanja predlagateljev in postopke za prispevanje podatkov v primerih, ko predlagatelj nepričakovano ni na voljo, vključno z imenovanjem namestnikov;

| (b) | postopke in sisteme za spremljanje podatkov, ki se uporabljajo za prispevke, in prispevkov samih, ki lahko sprožijo opozorila v skladu s parametri, ki jih vnaprej določi prispevajoča oseba. |
| --- | --- |

(b)

postopke in sisteme za spremljanje podatkov, ki se uporabljajo za prispevke, in prispevkov samih, ki lahko sprožijo opozorila v skladu s parametri, ki jih vnaprej določi prispevajoča oseba.

2.   Brez poseganja v zahtevo, ki jo določa člen 15 Uredbe (EU) 2016/1011, prispevajoča oseba pri določanju za namene člena 16(2)(a) navedene uredbe, ali je sorazmerno imeti postopek za potrditev s strani fizične osebe, ki ima višji položaj od predlagatelja, upošteva naslednja merila:

| (a) | stopnjo uveljavljene diskrecijske pravice v postopku prispevanja; |
| --- | --- |

(a)

stopnjo uveljavljene diskrecijske pravice v postopku prispevanja;

| (b) | naravo, obseg in kompleksnost dejavnosti nadzorovane prispevajoče osebe; |
| --- | --- |

(b)

naravo, obseg in kompleksnost dejavnosti nadzorovane prispevajoče osebe;

| (c) | ali lahko pride do navzkrižja interesov med prispevanjem vhodnih podatkov za referenčno vrednost in kakršnimi koli dejavnostmi trgovanja ali drugimi dejavnostmi, ki jih opravlja prispevajoča oseba. |
| --- | --- |

(c)

ali lahko pride do navzkrižja interesov med prispevanjem vhodnih podatkov za referenčno vrednost in kakršnimi koli dejavnostmi trgovanja ali drugimi dejavnostmi, ki jih opravlja prispevajoča oseba.

3.   Kadar kontrole, ki jih vzpostavi nadzorovana prispevajoča oseba, vključujejo postopek za potrditev s strani fizične osebe, ki ima višji položaj od predlagatelja, te kontrole vključujejo jasna pravila o časovnem poteku potrditve ter, če vključujejo možnost potrditve po predložitvi vhodnih podatkov, določijo okoliščine, v katerih je dovoljena potrditev po predložitvi ter najdaljše časovno obdobje, znotraj katerega se mora izvesti takšna potrditev.

Člen 4

Usposabljanje za predlagatelje

1.   Sistemi in kontrole, ki jih mora imeti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(b) Uredbe (EU) 2016/1011, vključujejo programe za usposabljanje za zagotovitev, da ima vsak predlagatelj:

| (a) | zadostno znanje in izkušnje o tem, kako naj bi referenčna vrednost merila dejansko tržno ali gospodarsko stanje; |
| --- | --- |

(a)

zadostno znanje in izkušnje o tem, kako naj bi referenčna vrednost merila dejansko tržno ali gospodarsko stanje;

| (b) | zadostno poznavanje vseh elementov veljavnega kodeksa ravnanja, pripravljenega v skladu s členom 15(1) navedene uredbe, če tak kodeks obstaja. |
| --- | --- |

(b)

zadostno poznavanje vseh elementov veljavnega kodeksa ravnanja, pripravljenega v skladu s členom 15(1) navedene uredbe, če tak kodeks obstaja.

2.   Znanje, ki ga morajo imeti predlagatelji v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 1, ter poznavanje zahtev Uredbe (EU) 2016/1011 in Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4), če se uporabljajo za naloge predlagateljev, se redno preverjata, in sicer vsaj enkrat na leto, da se ugotovi, ali so predlagatelji še vedno primerni za opravljanje tovrstnega dela.

3.   Odstavek 2 se ne uporablja za nadzorovane prispevajoče osebe pomembnih referenčnih vrednosti.

Člen 5

Navzkrižje interesov

1.   Ukrepi za upravljanje navzkrižij interesov, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(2)(c) Uredbe (EU) 2016/1011, bi morali zajemati vsaj naslednje ukrepe:

| (a) | register navzkrižij interesov, ki se posodablja in uporablja za beleženje vseh ugotovljenih navzkrižij interesov in vseh ukrepov, sprejetih za njihovo upravljanje. Register je na voljo notranjim in zunanjim revizorjem; |
| --- | --- |

(a)

register navzkrižij interesov, ki se posodablja in uporablja za beleženje vseh ugotovljenih navzkrižij interesov in vseh ukrepov, sprejetih za njihovo upravljanje. Register je na voljo notranjim in zunanjim revizorjem;

| (b) | fizično ločevanje predlagateljev od drugih zaposlenih pri prispevajoči osebi, kadar je takšno ločevanje primerno ob upoštevanju stopnje diskrecijske pravice, uveljavljene v postopku prispevanja, narave, obsega in kompleksnosti dejavnosti nadzorovane prispevajoče osebe ter ob upoštevanju, ali lahko pride do navzkrižja interesov med prispevanjem vhodnih podatkov za referenčno vrednost in kakršnimi koli dejavnostmi trgovanja ali drugimi dejavnostmi, ki jih opravlja prispevajoča oseba; |
| --- | --- |

(b)

fizično ločevanje predlagateljev od drugih zaposlenih pri prispevajoči osebi, kadar je takšno ločevanje primerno ob upoštevanju stopnje diskrecijske pravice, uveljavljene v postopku prispevanja, narave, obsega in kompleksnosti dejavnosti nadzorovane prispevajoče osebe ter ob upoštevanju, ali lahko pride do navzkrižja interesov med prispevanjem vhodnih podatkov za referenčno vrednost in kakršnimi koli dejavnostmi trgovanja ali drugimi dejavnostmi, ki jih opravlja prispevajoča oseba;

| (c) | ustrezne notranje postopke nadzora, vključno s pravili, ki urejajo interakcijo predlagateljev z zaposlenimi v enoti za trgovanje, kadar zaposleni niso fizično ali organizacijsko ločeni med seboj. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne notranje postopke nadzora, vključno s pravili, ki urejajo interakcijo predlagateljev z zaposlenimi v enoti za trgovanje, kadar zaposleni niso fizično ali organizacijsko ločeni med seboj.

2.   Ukrepi za upravljanje navzkrižij interesov vključujejo tudi politike glede plačil za predlagatelje, ki zagotavljajo, da plačilo predlagateljev ni povezano z naslednjim:

| (a) | vrednostjo referenčne vrednosti |
| --- | --- |

(a)

vrednostjo referenčne vrednosti

| (b) | specifičnimi vrednostmi predloženih podatkov; ter |
| --- | --- |

(b)

specifičnimi vrednostmi predloženih podatkov; ter

| (c) | opravljanjem katere koli specifične dejavnosti nadzorovane prispevajoče osebe, ki bi lahko povzročila navzkrižje interesov s prispevanjem vhodnih podatkov za referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(c)

opravljanjem katere koli specifične dejavnosti nadzorovane prispevajoče osebe, ki bi lahko povzročila navzkrižje interesov s prispevanjem vhodnih podatkov za referenčno vrednost.

Člen 6

Vodenje evidenc

1.   Evidence, ki jih je treba v skladu s členom 16(2)(d) Uredbe (EU) 2016/1011 voditi glede komunikacij v zvezi z zagotavljanjem vhodnih podatkov, vključujejo evidence opravljenih prispevkov in imena predlagateljev.

2.   Evidence, ki jih je treba v skladu s členom 16(2)(d) Uredbe (EU) 2016/1011 voditi glede izpostavljenosti prispevajoče osebe finančnim instrumentom, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, vključujejo evidence vrste dejavnosti, ki jih opravlja nadzorovana prispevajoča oseba in ki povzročajo tveganje izpostavljenosti.

3.   Evidence, ki jih je treba v skladu s členom 16(2)(e) Uredbe (EU) 2016/1011 voditi glede notranjih in zunanjih revizij, vključujejo evidence povzetkov revizij, revizijskih poročil in vseh ukrepov, sprejetih v odgovor na posamezno revizijo.

4.   Odstavek 3 se ne uporablja za nadzorovane prispevajoče osebe, ki prispevajo podatke za pomembne referenčne vrednosti.

Člen 7

Strokovna presoja

Politike, ki jih mora vzpostaviti nadzorovana prispevajoča oseba v skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) 2016/1011, kadar vhodni podatki temeljijo na strokovni presoji, vključujejo vsaj naslednje elemente:

| (a) | okvir za zagotavljanje skladnosti med različnimi predlagatelji ter doslednosti tekom časa v zvezi z uporabo presoje ali uveljavljenem diskrecijske pravice; |
| --- | --- |

(a)

okvir za zagotavljanje skladnosti med različnimi predlagatelji ter doslednosti tekom časa v zvezi z uporabo presoje ali uveljavljenem diskrecijske pravice;

| (b) | opredelitev vrst informacij, ki se lahko oziroma ne smejo upoštevati pri uporabi presoje ali uveljavljanju diskrecijske pravice; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev vrst informacij, ki se lahko oziroma ne smejo upoštevati pri uporabi presoje ali uveljavljanju diskrecijske pravice;

| (c) | postopke za pregled vsake uporabe presoje ali uveljavljanja diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(c)

postopke za pregled vsake uporabe presoje ali uveljavljanja diskrecijske pravice.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1638 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo, kako zagotoviti, da so vhodni podatki primerni in preverljivi ter kako upravljavec ključne ali pomembne referenčne vrednosti zagotovi, da ima prispevajoča oseba vzpostavljene notranje postopke nadzora in preverjanja, kadar vhodne podatke prispeva enota za trgovanje (glej stran 6 tega Uradnega lista); in Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1639 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo elemente kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na vhodnih podatkih prispevajočih oseb (glej stran 11 tega Uradnega lista).

3

(4)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

4

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/21

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1641

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, v katerih so podrobneje določene informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci ključnih ali pomembnih referenčnih vrednosti o metodologiji, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti, notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter o postopkih za vsebinske spremembe metodologije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (EU) 2016/1011 določa, da mora upravljavec referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti objaviti ali dati na voljo ključne elemente metodologije, ki jo uporablja za določanje referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti, podrobnosti o notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter postopke za posvetovanje in uradno obveščanje uporabnikov o vsebinskih spremembah metodologije. Ta uredba podrobneje opredeljuje informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci v zvezi s svojimi pomembnimi in ključnimi referenčnimi vrednostmi. Ne uporablja se za upravljavce, ki zagotavljajo le nepomembne referenčne vrednosti. Kadar upravljavci zagotavljajo tako nepomembne kot tudi pomembne ali ključne referenčne vrednosti, bi morali upoštevati to uredbo za pomembne in ključne referenčne vrednosti. ESMA lahko izda smernice o isti zadevi za upravljavce nepomembnih referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (EU) 2016/1011 določa, da mora upravljavec referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti objaviti ali dati na voljo ključne elemente metodologije, ki jo uporablja za določanje referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti, podrobnosti o notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter postopke za posvetovanje in uradno obveščanje uporabnikov o vsebinskih spremembah metodologije. Ta uredba podrobneje opredeljuje informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci v zvezi s svojimi pomembnimi in ključnimi referenčnimi vrednostmi. Ne uporablja se za upravljavce, ki zagotavljajo le nepomembne referenčne vrednosti. Kadar upravljavci zagotavljajo tako nepomembne kot tudi pomembne ali ključne referenčne vrednosti, bi morali upoštevati to uredbo za pomembne in ključne referenčne vrednosti. ESMA lahko izda smernice o isti zadevi za upravljavce nepomembnih referenčnih vrednosti.

| (2) | Metodologije določanja referenčnih vrednosti se zelo razlikujejo. Zato je treba ključne elemente, ki so določeni s to uredbo, objaviti ali jih dati na voljo samo, če so pomembni za določeno referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(2)

Metodologije določanja referenčnih vrednosti se zelo razlikujejo. Zato je treba ključne elemente, ki so določeni s to uredbo, objaviti ali jih dati na voljo samo, če so pomembni za določeno referenčno vrednost.

| (3) | Dva ključna elementa metodologije, ki bi ju bilo treba razkriti, da se zagotovita zanesljivost in točnost ključne ali pomembne referenčne vrednosti, sta minimalna količina in minimalna kakovost vhodnih podatkov, ki so potrebni za uporabo metodologije in za izračun. Poleg tega uporaba diskrecijske pravice pri določanju referenčnih vrednosti povečuje njihovo podvrženost manipulacijam. Zato bi moral upravljavec za zmanjšanje tega tveganja manipulacije kot del ključnih elementov svoje metodologije razkriti jasna pravila, ki jih je opredelil v zvezi s tem, kako in kdaj se lahko uporabi diskrecijska pravica. |
| --- | --- |

(3)

Dva ključna elementa metodologije, ki bi ju bilo treba razkriti, da se zagotovita zanesljivost in točnost ključne ali pomembne referenčne vrednosti, sta minimalna količina in minimalna kakovost vhodnih podatkov, ki so potrebni za uporabo metodologije in za izračun. Poleg tega uporaba diskrecijske pravice pri določanju referenčnih vrednosti povečuje njihovo podvrženost manipulacijam. Zato bi moral upravljavec za zmanjšanje tega tveganja manipulacije kot del ključnih elementov svoje metodologije razkriti jasna pravila, ki jih je opredelil v zvezi s tem, kako in kdaj se lahko uporabi diskrecijska pravica.

| (4) | Da bi se potencialnim uporabnikom pomagalo izbrati najustreznejšo referenčno vrednost iz niza potencialno primernih referenčnih vrednosti, bi jim bilo treba zagotoviti informacije, ki bi jim omogočile, da razumejo, kaj naj bi referenčna vrednost merila, kateri vhodni podatki se uporabljajo in kako se izberejo, kaj so sestavni deli referenčne vrednosti, kdo je vključen v zbiranje podatkov in izračun referenčne vrednosti, kdaj in v kakšnem obsegu se lahko uporabi diskrecijska pravica ter kakšne so omejitve metodologije ter kdaj in kako bi se lahko referenčna vrednost spremenila. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se potencialnim uporabnikom pomagalo izbrati najustreznejšo referenčno vrednost iz niza potencialno primernih referenčnih vrednosti, bi jim bilo treba zagotoviti informacije, ki bi jim omogočile, da razumejo, kaj naj bi referenčna vrednost merila, kateri vhodni podatki se uporabljajo in kako se izberejo, kaj so sestavni deli referenčne vrednosti, kdo je vključen v zbiranje podatkov in izračun referenčne vrednosti, kdaj in v kakšnem obsegu se lahko uporabi diskrecijska pravica ter kakšne so omejitve metodologije ter kdaj in kako bi se lahko referenčna vrednost spremenila.

| (5) | Da bi imeli uporabniki in potencialni uporabniki dovolj informacij o procesu upravljavca za notranje pregledovanje metodologije, bi moral upravljavec objaviti svoje politike in postopke v zvezi s tem procesom, skupaj s podrobnostmi o vključenih organih in ustreznih ureditvah upravljanja, vzpostavljenih v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(5)

Da bi imeli uporabniki in potencialni uporabniki dovolj informacij o procesu upravljavca za notranje pregledovanje metodologije, bi moral upravljavec objaviti svoje politike in postopke v zvezi s tem procesom, skupaj s podrobnostmi o vključenih organih in ustreznih ureditvah upravljanja, vzpostavljenih v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2016/1011.

| (6) | Da bi lahko uporabniki in potencialni uporabniki razumeli, kako se bo upravljavec posvetoval o predlagani vsebinski spremembi ključne ali pomembne referenčne vrednosti, in utemeljitev takšne spremembe, bi moral upravljavec razkriti nekatere informacije, vključno s tem, kako bo ocenil učinek predlagane spremembe. |
| --- | --- |

(6)

Da bi lahko uporabniki in potencialni uporabniki razumeli, kako se bo upravljavec posvetoval o predlagani vsebinski spremembi ključne ali pomembne referenčne vrednosti, in utemeljitev takšne spremembe, bi moral upravljavec razkriti nekatere informacije, vključno s tem, kako bo ocenil učinek predlagane spremembe.

| (7) | V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba nalaganju pretiranega bremena upravljavcem pomembnih (za razliko od ključnih) referenčnih vrednosti, tako da tem upravljavcem omogoča, da se odločijo za zmanjšanje razkritja podatkov na bolj omejen niz elementov ali da razkrijejo manj podrobnosti o nekaterih elementih v zvezi s svojimi pomembnimi referenčnimi vrednostmi. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba nalaganju pretiranega bremena upravljavcem pomembnih (za razliko od ključnih) referenčnih vrednosti, tako da tem upravljavcem omogoča, da se odločijo za zmanjšanje razkritja podatkov na bolj omejen niz elementov ali da razkrijejo manj podrobnosti o nekaterih elementih v zvezi s svojimi pomembnimi referenčnimi vrednostmi.

| (8) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (9) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(9)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (10) | Za zagotovitev skladnosti z delegirano uredbo, v kateri so podrobneje določeni elementi kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti in ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih, je ustrezno, da se začetek uporabe te delegirane uredbe odloži za dva meseca – |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev skladnosti z delegirano uredbo, v kateri so podrobneje določeni elementi kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti in ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih, je ustrezno, da se začetek uporabe te delegirane uredbe odloži za dva meseca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba ne zajema upravljavcev nepomembnih referenčnih vrednosti oziroma se ne uporablja zanje.

Člen 2

Ključni elementi metodologije, ki se uporablja za določitev ključne ali pomembne referenčne vrednosti

1.   Informacije, ki jih mora zagotoviti upravljavec referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti v skladu z zahtevo iz člena 13(1)(a) Uredbe (EU) 2016/1011, vključujejo vsaj naslednje elemente, če so pomembni za navedeno referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti ali za vhodne podatke, ki se uporabljajo za njeno določitev:

| (a) | opredelitev in opis referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti ter tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo z njo; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev in opis referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti ter tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo z njo;

| (b) | valuto ali drugo mersko enoto referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

valuto ali drugo mersko enoto referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti;

| (c) | merila, ki jih uporablja upravljavec za izbiro virov vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določanje referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

merila, ki jih uporablja upravljavec za izbiro virov vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določanje referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti;

| (d) | vrste vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določanje referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, in prednostna razvrstitev, ki je določena za posamezno vrsto; |
| --- | --- |

(d)

vrste vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določanje referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, in prednostna razvrstitev, ki je določena za posamezno vrsto;

| (e) | sestavo vseh skupin prispevajočih oseb in merila, ki se uporabljajo za določitev upravičenosti do članstva v skupini; |
| --- | --- |

(e)

sestavo vseh skupin prispevajočih oseb in merila, ki se uporabljajo za določitev upravičenosti do članstva v skupini;

| (f) | opis sestavnih delov referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti ter merila, ki se uporabljajo za njihov izbor in tehtanje; |
| --- | --- |

(f)

opis sestavnih delov referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti ter merila, ki se uporabljajo za njihov izbor in tehtanje;

| (g) | vse minimalne zahteve glede likvidnosti za sestavne dele referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(g)

vse minimalne zahteve glede likvidnosti za sestavne dele referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti;

| (h) | vse minimalne zahteve za količino vhodnih podatkov in vse minimalne standarde za kakovost vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določitev referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(h)

vse minimalne zahteve za količino vhodnih podatkov in vse minimalne standarde za kakovost vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določitev referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti;

| (i) | jasna pravila, ki določajo, kako in kdaj se lahko pri določanju referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti uveljavlja diskrecijska pravica; |
| --- | --- |

(i)

jasna pravila, ki določajo, kako in kdaj se lahko pri določanju referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti uveljavlja diskrecijska pravica;

| (j) | ali referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti upošteva vsako ponovno vlaganje dividend ali kuponov, ki jih plačujejo njeni sestavni deli; |
| --- | --- |

(j)

ali referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti upošteva vsako ponovno vlaganje dividend ali kuponov, ki jih plačujejo njeni sestavni deli;

| (k) | ali se lahko metodologija redno spreminja za zagotovitev, da referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti še naprej predstavlja ustrezno tržno ali gospodarsko stanje:






  (i) | vsa merila, ki se uporabljajo pri določanju, kdaj je takšna sprememba potrebna; |
| --- | --- | --- |

(k)

ali se lahko metodologija redno spreminja za zagotovitev, da referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti še naprej predstavlja ustrezno tržno ali gospodarsko stanje:

(i)

vsa merila, ki se uporabljajo pri določanju, kdaj je takšna sprememba potrebna;

| (ii) | vsa merila, ki se uporabljajo pri določanju pogostosti takšne spremembe, ter |
| --- | --- |

(ii)

vsa merila, ki se uporabljajo pri določanju pogostosti takšne spremembe, ter

| (iii) | vsa merila, ki se uporabljajo pri ponovnem uravnoteženju sestavnih delov referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti kot del take spremembe; |
| --- | --- |

(iii)

vsa merila, ki se uporabljajo pri ponovnem uravnoteženju sestavnih delov referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti kot del take spremembe;

| (l) | morebitne omejitve metodologije in podrobnosti o vsaki metodologiji, ki se uporablja v izjemnih okoliščinah, vključno v primeru nelikvidnega trga ali v stresnih obdobjih ali kadar so lahko viri podatkov o transakciji nezadostni, netočni ali nezanesljivi; |
| --- | --- |

(l)

morebitne omejitve metodologije in podrobnosti o vsaki metodologiji, ki se uporablja v izjemnih okoliščinah, vključno v primeru nelikvidnega trga ali v stresnih obdobjih ali kadar so lahko viri podatkov o transakciji nezadostni, netočni ali nezanesljivi;

| (m) | opis vlog vseh tretjih oseb, ki sodelujejo pri zbiranju podatkov, izračunu ali razširjanju referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(m)

opis vlog vseh tretjih oseb, ki sodelujejo pri zbiranju podatkov, izračunu ali razširjanju referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti;

| (n) | model ali metodo, ki se uporablja za ekstrapolacijo in kakršno koli interpolacijo podatkov o referenčni vrednosti. |
| --- | --- |

(n)

model ali metodo, ki se uporablja za ekstrapolacijo in kakršno koli interpolacijo podatkov o referenčni vrednosti.

2.   Upravljavci se lahko odločijo, da objavijo ali dajo na voljo informacije iz točk (m) in (n) odstavka 1 samo za svoje ključne referenčne vrednosti.

Člen 3

Podrobnosti o notranjem pregledu in odobritvi metodologije

1.   Informacije, ki jih mora zagotoviti upravljavec referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti v skladu z zahtevo iz člena 13(1)(b) Uredbe (EU) 2016/1011, vključujejo vsaj naslednje elemente:

| (a) | politike in postopke v zvezi z notranjim pregledom in odobritvijo metodologije; |
| --- | --- |

(a)

politike in postopke v zvezi z notranjim pregledom in odobritvijo metodologije;

| (b) | podrobnosti o kakršnih koli posebnih dogodkih, ki bi lahko privedli do notranjega pregleda, vključno s podrobnostmi o katerem koli mehanizmu, ki ga upravljavec uporablja, da bi ugotovil, ali je metodologija sledljiva in preverljiva; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o kakršnih koli posebnih dogodkih, ki bi lahko privedli do notranjega pregleda, vključno s podrobnostmi o katerem koli mehanizmu, ki ga upravljavec uporablja, da bi ugotovil, ali je metodologija sledljiva in preverljiva;

| (c) | organe ali funkcije v organizacijski strukturi upravitelja, ki so vključeni v pregled in odobritev metodologije; |
| --- | --- |

(c)

organe ali funkcije v organizacijski strukturi upravitelja, ki so vključeni v pregled in odobritev metodologije;

| (d) | vloge, ki jih opravljajo vse osebe, vključene v pregled ali odobritev metodologije; |
| --- | --- |

(d)

vloge, ki jih opravljajo vse osebe, vključene v pregled ali odobritev metodologije;

| (e) | opis postopka za imenovanje in izbris oseb, vključenih v pregled ali odobritev metodologije. |
| --- | --- |

(e)

opis postopka za imenovanje in izbris oseb, vključenih v pregled ali odobritev metodologije.

2.   Upravljavci se lahko odločijo, da objavijo ali dajo na voljo informacije iz točk (d) in (e) odstavka 1 samo za svoje ključne referenčne vrednosti.

Člen 4

Vsebinske spremembe metodologije

1.   Informacije, ki jih mora zagotoviti upravljavec referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, skupine referenčnih vrednosti v skladu z zahtevo iz člena 13(1)(c) in (2) Uredbe (EU) 2016/1011, vključujejo vsaj naslednje elemente:

| (a) | opis informacij, ki jih mora upravljavec razkriti na začetku vsakega posvetovanja, vključno z zahtevo po razkritju ključnih elementov metodologije, na katere bi po njegovem mnenju vplivala predlagana vsebinska sprememba; |
| --- | --- |

(a)

opis informacij, ki jih mora upravljavec razkriti na začetku vsakega posvetovanja, vključno z zahtevo po razkritju ključnih elementov metodologije, na katere bi po njegovem mnenju vplivala predlagana vsebinska sprememba;

| (b) | standardni časovni okvir upravljavca za posvetovanja; |
| --- | --- |

(b)

standardni časovni okvir upravljavca za posvetovanja;

| (c) | okoliščine, v katerih se posvetovanje lahko opravi v krajšem roku, in opis postopkov, ki jih je treba upoštevati pri posvetovanju v krajšem roku. |
| --- | --- |

(c)

okoliščine, v katerih se posvetovanje lahko opravi v krajšem roku, in opis postopkov, ki jih je treba upoštevati pri posvetovanju v krajšem roku.

2.   Utemeljitev, ki jo mora zagotoviti upravljavec v skladu z zahtevo iz člena 13(1)(c) Uredbe (EU) 2016/1011, med drugim vključuje, ali bi bili reprezentativnost referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti in njena ustreznost kot reference za finančne instrumente in pogodbe ogroženi, če se predlagana vsebinska sprememba ne bi izvedla.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/25

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1642

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje opredeljujejo merila, ki bi jih morali upoštevati pristojni organi pri ocenjevanju, ali bi morali upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti uporabljati določene zahteve

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 25(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2016/1011 se lahko upravljavec pomembne referenčne vrednosti odloči, da ne bo uporabljal nekaterih določb navedene uredbe. Če se upravljavec odloči, da ne bo uporabljal ene ali več navedenih določb, lahko pristojni organ odloči, da bi moral upravljavec vendarle uporabljati eno ali več navedenih določb. Člen 25(3) navedene uredbe določa merila, ki jih mora pristojni organ upoštevati pri ocenjevanju, ali bi bilo za upravljavca primerno, da uporablja navedene določbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2016/1011 se lahko upravljavec pomembne referenčne vrednosti odloči, da ne bo uporabljal nekaterih določb navedene uredbe. Če se upravljavec odloči, da ne bo uporabljal ene ali več navedenih določb, lahko pristojni organ odloči, da bi moral upravljavec vendarle uporabljati eno ali več navedenih določb. Člen 25(3) navedene uredbe določa merila, ki jih mora pristojni organ upoštevati pri ocenjevanju, ali bi bilo za upravljavca primerno, da uporablja navedene določbe.

| (2) | Merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ, bi morala upoštevati naravo določb iz Uredbe (EU) 2016/1011, za katere se upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti lahko odločijo, da jih ne bodo uporabljali. Upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti se lahko odločijo, da ne bodo uporabljali nekaterih določb, ki od njih zahtevajo, da uvedejo organizacijske ukrepe za zmanjšanje tveganja navzkrižja interesov, ki izhaja iz udeležbe njihovih zaposlenih pri zagotavljanju referenčne vrednosti. Pristojni organi bi morali zato pri upoštevanju meril iz točk (a), (c) in (i) člena 25(3) navedene uredbe upoštevati tudi, ali namesto organizacijskih ukrepov, ki jih zahtevajo navedene določbe, obstajajo drugi ustrezni načini za zaščito celovitosti referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ, bi morala upoštevati naravo določb iz Uredbe (EU) 2016/1011, za katere se upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti lahko odločijo, da jih ne bodo uporabljali. Upravljavci pomembnih referenčnih vrednosti se lahko odločijo, da ne bodo uporabljali nekaterih določb, ki od njih zahtevajo, da uvedejo organizacijske ukrepe za zmanjšanje tveganja navzkrižja interesov, ki izhaja iz udeležbe njihovih zaposlenih pri zagotavljanju referenčne vrednosti. Pristojni organi bi morali zato pri upoštevanju meril iz točk (a), (c) in (i) člena 25(3) navedene uredbe upoštevati tudi, ali namesto organizacijskih ukrepov, ki jih zahtevajo navedene določbe, obstajajo drugi ustrezni načini za zaščito celovitosti referenčne vrednosti.

| (3) | Pristojni organi bi morali pri upoštevanju meril iz člena 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 upoštevati tudi vpliv referenčne vrednosti na enega ali več specifičnih trgov, gospodarstvo na splošno in pomen referenčne vrednosti pri zagotavljanju finančne stabilnosti. V ta namen bi morali pristojni organi uporabiti informacije, ki so splošno znane, ali informacije, ki so jim bile dane na voljo z razkritjem s strani upravljavca ali kako drugače. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organi bi morali pri upoštevanju meril iz člena 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 upoštevati tudi vpliv referenčne vrednosti na enega ali več specifičnih trgov, gospodarstvo na splošno in pomen referenčne vrednosti pri zagotavljanju finančne stabilnosti. V ta namen bi morali pristojni organi uporabiti informacije, ki so splošno znane, ali informacije, ki so jim bile dane na voljo z razkritjem s strani upravljavca ali kako drugače.

| (4) | Pristojni organi bi morali pri upoštevanju merila iz točke (f) člena 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 upoštevati tudi, ali ima upravljavec ustrezna nadomestna tehnična sredstva in nadzorne mehanizme, da se ohrani kontinuiteta zagotavljanja referenčne vrednosti in njena zanesljivost, ob upoštevanju narave določb, za katere se je upravljavec odločil, da jih ne bo uporabljal. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organi bi morali pri upoštevanju merila iz točke (f) člena 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 upoštevati tudi, ali ima upravljavec ustrezna nadomestna tehnična sredstva in nadzorne mehanizme, da se ohrani kontinuiteta zagotavljanja referenčne vrednosti in njena zanesljivost, ob upoštevanju narave določb, za katere se je upravljavec odločil, da jih ne bo uporabljal.

| (5) | Upravljavcem bi bilo treba dati na voljo dovolj časa za pripravo vlog in zagotavljanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

(5)

Upravljavcem bi bilo treba dati na voljo dovolj časa za pripravo vlog in zagotavljanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti.

| (6) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (7) | ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(7)

ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podvrženost referenčne vrednosti manipulacijam

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju podvrženosti referenčne vrednosti manipulacijam, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | ali referenčna vrednost temelji na podatkih o transakcijah; |
| --- | --- |

(a)

ali referenčna vrednost temelji na podatkih o transakcijah;

| (b) | ali so prispevajoče osebe nadzorovani subjekti; |
| --- | --- |

(b)

ali so prispevajoče osebe nadzorovani subjekti;

| (c) | ali se uporabljajo ukrepi, ki povečujejo zanesljivost vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

ali se uporabljajo ukrepi, ki povečujejo zanesljivost vhodnih podatkov;

| (d) | ali organizacijska struktura upravljavca zmanjšuje spodbude za manipulacijo; |
| --- | --- |

(d)

ali organizacijska struktura upravljavca zmanjšuje spodbude za manipulacijo;

| (e) | ali ima upravljavec finančni interes v finančnih instrumentih, finančnih pogodbah ali investicijskih skladih, ki se sklicujejo na referenčno vrednost; |
| --- | --- |

(e)

ali ima upravljavec finančni interes v finančnih instrumentih, finančnih pogodbah ali investicijskih skladih, ki se sklicujejo na referenčno vrednost;

| (f) | ali obstajajo dokazani primeri manipulacije za isto referenčno vrednost ali referenčno vrednost s podobno metodologijo, ki jo zagotavlja upravljavec podobne velikosti in organizacijske strukture. |
| --- | --- |

(f)

ali obstajajo dokazani primeri manipulacije za isto referenčno vrednost ali referenčno vrednost s podobno metodologijo, ki jo zagotavlja upravljavec podobne velikosti in organizacijske strukture.

Člen 2

Narava vhodnih podatkov

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju narave vhodnih podatkov, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | v primerih, ko so vhodni podatki podatki o transakcijah, ali je upravljavec udeleženec v tržnem ali gospodarskem stanju, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

v primerih, ko so vhodni podatki podatki o transakcijah, ali je upravljavec udeleženec v tržnem ali gospodarskem stanju, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo;

| (b) | v primerih, ko vhodne podatke zagotavljajo prispevajoče osebe, ali imajo prispevajoče osebe finančni interes v finančnih instrumentih ali finančnih pogodbah, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, oziroma ali bi lahko imele korist zaradi uspešnosti investicijskega sklada, ki se meri z referenčno vrednostjo; |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko vhodne podatke zagotavljajo prispevajoče osebe, ali imajo prispevajoče osebe finančni interes v finančnih instrumentih ali finančnih pogodbah, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, oziroma ali bi lahko imele korist zaradi uspešnosti investicijskega sklada, ki se meri z referenčno vrednostjo;

| (c) | v primerih, ko vhodni podatki izvirajo iz borz ali sistemov trgovanja v tretji državi, ali se za te borze ali sisteme trgovanja uporablja regulativni in nadzorni okvir, ki ohranja integriteto vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

v primerih, ko vhodni podatki izvirajo iz borz ali sistemov trgovanja v tretji državi, ali se za te borze ali sisteme trgovanja uporablja regulativni in nadzorni okvir, ki ohranja integriteto vhodnih podatkov;

| (d) | v primerih, ko so vhodni podatki sestavljeni iz ponudb, ali so ponudbe zavezujoče ali okvirne in ali se zanje uporabljajo ustrezni nadzorni mehanizmi. |
| --- | --- |

(d)

v primerih, ko so vhodni podatki sestavljeni iz ponudb, ali so ponudbe zavezujoče ali okvirne in ali se zanje uporabljajo ustrezni nadzorni mehanizmi.

Člen 3

Raven navzkrižja interesov

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju ravni navzkrižja interesov, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | ali ima upravljavec finančni interes v finančnih instrumentih ali finančnih pogodbah, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, oziroma ali bi lahko imel korist zaradi uspešnosti investicijskega sklada, ki se meri z referenčno vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

ali ima upravljavec finančni interes v finančnih instrumentih ali finančnih pogodbah, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, oziroma ali bi lahko imel korist zaradi uspešnosti investicijskega sklada, ki se meri z referenčno vrednostjo;

| (b) | v primerih, ko referenčna vrednost temelji na prispevkih vhodnih podatkov, ali povezavo upravljavca s prispevajočimi osebami urejajo ustrezni nadzorni mehanizmi; |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko referenčna vrednost temelji na prispevkih vhodnih podatkov, ali povezavo upravljavca s prispevajočimi osebami urejajo ustrezni nadzorni mehanizmi;

| (c) | ali ima upravljavec nadzor ali vzpostavljene druge ukrepe za učinkovito zmanjševanje potencialnih navzkrižij interesov. |
| --- | --- |

(c)

ali ima upravljavec nadzor ali vzpostavljene druge ukrepe za učinkovito zmanjševanje potencialnih navzkrižij interesov.

Člen 4

Stopnja diskrecijske pravice upravljavca

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju stopnje diskrecijske pravice upravljavca, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | v primerih, ko metodologija določanja referenčnih vrednosti dovoljuje strokovno presojo upravljavca, ali je uporaba presoje ali izvajanja diskrecijske pravice dovolj pregledna; |
| --- | --- |

(a)

v primerih, ko metodologija določanja referenčnih vrednosti dovoljuje strokovno presojo upravljavca, ali je uporaba presoje ali izvajanja diskrecijske pravice dovolj pregledna;

| (b) | v primerih, ko referenčna vrednost temelji na ocenah, učinkovitost ukrepov notranjega nadzora, ki jih ima vzpostavljene upravljavec. |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko referenčna vrednost temelji na ocenah, učinkovitost ukrepov notranjega nadzora, ki jih ima vzpostavljene upravljavec.

Člen 5

Učinek referenčne vrednosti na trge

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju učinka referenčne vrednosti na trge, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | v primerih, ko je referenčna vrednost posebej pomembna za določen trg ali trge, ali bi lahko nezanesljivost referenčne vrednosti negativno vplivala na delovanje navedenega trga ali navedenih trgov in ali obstajajo ustrezni nadomestki za navedeno referenčno vrednost; |
| --- | --- |

(a)

v primerih, ko je referenčna vrednost posebej pomembna za določen trg ali trge, ali bi lahko nezanesljivost referenčne vrednosti negativno vplivala na delovanje navedenega trga ali navedenih trgov in ali obstajajo ustrezni nadomestki za navedeno referenčno vrednost;

| (b) | v primerih, ko se referenčna vrednost šteje za pomembno referenčno vrednost na podlagi točke (b) člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1011 in če je pristojni organ seznanjen z informacijami, vse relevantne kvantitativne povezave finančnih instrumentov, finančnih pogodb ali investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, s skupno vrednostjo zadevnih instrumentov v državi članici. |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko se referenčna vrednost šteje za pomembno referenčno vrednost na podlagi točke (b) člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1011 in če je pristojni organ seznanjen z informacijami, vse relevantne kvantitativne povezave finančnih instrumentov, finančnih pogodb ali investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, s skupno vrednostjo zadevnih instrumentov v državi članici.

Člen 6

Narava, obseg in zapletenost zagotavljanja referenčne vrednosti

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju narave, obsega in zapletenosti zagotavljanja referenčne vrednosti, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | stopnjo, do katere vhodni podatki temeljijo na prispevkih, ali so vhodni podatki podatki o transakcijah in kako se ta stopnja odraža v nadzornih mehanizmih, ki jih ima vzpostavljene upravljavec; |
| --- | --- |

(a)

stopnjo, do katere vhodni podatki temeljijo na prispevkih, ali so vhodni podatki podatki o transakcijah in kako se ta stopnja odraža v nadzornih mehanizmih, ki jih ima vzpostavljene upravljavec;

| (b) | količino vhodnih podatkov, ki jih je treba obdelati, in število virov podatkov; |
| --- | --- |

(b)

količino vhodnih podatkov, ki jih je treba obdelati, in število virov podatkov;

| (c) | ali ima upravljavec dovolj tehničnih sredstev za stalno in zanesljivo obdelavo vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

ali ima upravljavec dovolj tehničnih sredstev za stalno in zanesljivo obdelavo vhodnih podatkov;

| (d) | ali metodologija vpliva na operativna tveganja pri obdelavi vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

ali metodologija vpliva na operativna tveganja pri obdelavi vhodnih podatkov;

| (e) | obseg, v katerem se upravljavec zanaša na prispevajoče osebe pri določanju referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(e)

obseg, v katerem se upravljavec zanaša na prispevajoče osebe pri določanju referenčne vrednosti.

Člen 7

Pomen referenčne vrednosti za finančno stabilnost

Dodatna merila, ki jih mora obravnavati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju pomena referenčne vrednosti za finančno stabilnost, vključujejo vsaj oceno razmerja med skupno vrednostjo finančnih instrumentov, finančnih pogodb in investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, ter vrednostjo celotnih sredstev finančnega sektorja in bančnega sektorja v državi članici, če so te informacije znane pristojnemu organu.

Člen 8

Vrednost finančnih instrumentov, finančnih pogodb ali investicijskih skladov, ki je zastopana v referenčni vrednosti

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju vrednosti finančnih instrumentov, finančnih pogodb ali investicijskih skladov, ki je zastopana v referenčni vrednosti, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | skupno vrednost vseh finančnih instrumentov, finančnih pogodb in investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, na podlagi vseh razponov zapadlosti ali rokov zapadlosti referenčne vrednosti, če so znani pristojnemu organu; |
| --- | --- |

(a)

skupno vrednost vseh finančnih instrumentov, finančnih pogodb in investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, na podlagi vseh razponov zapadlosti ali rokov zapadlosti referenčne vrednosti, če so znani pristojnemu organu;

| (b) | ali je uporaba referenčne vrednosti osredotočena na posamezne kategorije finančnih instrumentov, finančnih pogodb ali investicijskih skladov; |
| --- | --- |

(b)

ali je uporaba referenčne vrednosti osredotočena na posamezne kategorije finančnih instrumentov, finančnih pogodb ali investicijskih skladov;

| (c) | v primerih, ko je referenčna vrednost pomembna referenčna vrednost na podlagi točke (a) člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1011 in je znana pristojnemu organu, kako blizu je skupna vrednost finančnih instrumentov, finančnih pogodb in investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, do pragov iz člena 20(1)(a) in (c)(i) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(c)

v primerih, ko je referenčna vrednost pomembna referenčna vrednost na podlagi točke (a) člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1011 in je znana pristojnemu organu, kako blizu je skupna vrednost finančnih instrumentov, finančnih pogodb in investicijskih skladov, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, do pragov iz člena 20(1)(a) in (c)(i) navedene uredbe.

Člen 9

Velikost, organizacijska oblika ali struktura upravljavca

Dodatna merila, ki jih mora upoštevati pristojni organ v skladu s členom 25(3) Uredbe (EU) 2016/1011 pri upoštevanju velikosti, organizacijske oblike ali strukture upravljavca, vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | v primerih, ko zagotavljanje referenčnih vrednosti ni glavna poslovna dejavnost upravljavca, ali je zagotavljanje referenčne vrednosti organizacijsko ločeno oziroma ali se na kakšen drug ustrezen način preprečujejo navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

(a)

v primerih, ko zagotavljanje referenčnih vrednosti ni glavna poslovna dejavnost upravljavca, ali je zagotavljanje referenčne vrednosti organizacijsko ločeno oziroma ali se na kakšen drug ustrezen način preprečujejo navzkrižja interesov;

| (b) | v primerih, ko je upravljavec del skupine in če je eden ali več subjektov v skupini dejanski ali potencialni uporabnik referenčne vrednosti, ali upravljavec deluje neodvisno in ali ima upravljavec vzpostavljene druge primerne načine za preprečevanje navzkrižij interesov. |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko je upravljavec del skupine in če je eden ali več subjektov v skupini dejanski ali potencialni uporabnik referenčne vrednosti, ali upravljavec deluje neodvisno in ali ima upravljavec vzpostavljene druge primerne načine za preprečevanje navzkrižij interesov.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/29

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1643

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo vsebino izjav o referenčni vrednosti, ki jo mora objaviti upravljavec referenčne vrednosti, ter v katerih primerih je potrebna posodobitev izjave

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 27(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27(1) Uredbe (EU) 2016/1011 zahteva, da upravljavci objavijo izjavo o referenčni vrednosti za referenčno vrednost ali, kadar je ustrezno, za skupino referenčnih vrednosti, če se lahko uporablja v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27(1) Uredbe (EU) 2016/1011 zahteva, da upravljavci objavijo izjavo o referenčni vrednosti za referenčno vrednost ali, kadar je ustrezno, za skupino referenčnih vrednosti, če se lahko uporablja v Uniji.

| (2) | Izjave o referenčni vrednosti bi morale vključevati celovite informacije o tržnem ali gospodarskem stanju, ki naj bi ga referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti merila, skupaj z razlago, kdaj lahko postane meritev tržnega ali gospodarskega stanja nezanesljiva. To je potrebno zato, ker se uporabniki in morebitni uporabniki zanašajo na takšne informacije, da bi v celoti razumeli referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Izjave o referenčni vrednosti bi morale vključevati celovite informacije o tržnem ali gospodarskem stanju, ki naj bi ga referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti merila, skupaj z razlago, kdaj lahko postane meritev tržnega ali gospodarskega stanja nezanesljiva. To je potrebno zato, ker se uporabniki in morebitni uporabniki zanašajo na takšne informacije, da bi v celoti razumeli referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti.

| (3) | V izjavah o referenčni vrednosti bi morali biti navedeni diskrecijski elementi metodologije za določitev referenčne vrednosti, kot tudi postopek za vsako naknadno oceno uporabe takšne diskrecijske pravice. Ta informacija je ključna za zagotovitev, da uporabniki in morebitni uporabniki razumejo dovzetnost referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti za manipulacijo. |
| --- | --- |

(3)

V izjavah o referenčni vrednosti bi morali biti navedeni diskrecijski elementi metodologije za določitev referenčne vrednosti, kot tudi postopek za vsako naknadno oceno uporabe takšne diskrecijske pravice. Ta informacija je ključna za zagotovitev, da uporabniki in morebitni uporabniki razumejo dovzetnost referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti za manipulacijo.

| (4) | Za različne vrste referenčne vrednosti (in sicer referenčne vrednosti reguliranih podatkov, referenčne obrestne mere, referenčne vrednosti za blago, pomembne referenčne vrednosti in nepomembne referenčne vrednosti) veljajo različne zahteve iz Uredbe (EU) 2016/1011. V izjavi o referenčni vrednosti bi zato morala biti jasno in nedvoumno navedena vrsta ali vrste referenčne vrednosti, kateri pripada referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Za različne vrste referenčne vrednosti (in sicer referenčne vrednosti reguliranih podatkov, referenčne obrestne mere, referenčne vrednosti za blago, pomembne referenčne vrednosti in nepomembne referenčne vrednosti) veljajo različne zahteve iz Uredbe (EU) 2016/1011. V izjavi o referenčni vrednosti bi zato morala biti jasno in nedvoumno navedena vrsta ali vrste referenčne vrednosti, kateri pripada referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti.

| (5) | V zvezi s ključnimi referenčnimi vrednostmi bi morala izjava o referenčni vrednosti vsebovati dodatne informacije, v katerih je razloženo, zakaj je referenčna vrednost v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 priznana kot ključna, tako da imajo uporabniki in morebitni uporabniki na razpolago informacije, ki jih potrebujejo za razumevanje podlage za priznanje zadevne referenčne vrednosti kot ključne. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi s ključnimi referenčnimi vrednostmi bi morala izjava o referenčni vrednosti vsebovati dodatne informacije, v katerih je razloženo, zakaj je referenčna vrednost v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 priznana kot ključna, tako da imajo uporabniki in morebitni uporabniki na razpolago informacije, ki jih potrebujejo za razumevanje podlage za priznanje zadevne referenčne vrednosti kot ključne.

| (6) | Uporaba reguliranih podatkov izvzema upravljavce in prispevajoče osebe iz nekaterih obveznosti iz Uredbe (EU) 2016/1011. Za referenčne vrednosti reguliranih podatkov bi torej morali upravljavci navesti vire podatkov in zakaj se referenčna vrednost uvršča med referenčne vrednosti reguliranih podatkov. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba reguliranih podatkov izvzema upravljavce in prispevajoče osebe iz nekaterih obveznosti iz Uredbe (EU) 2016/1011. Za referenčne vrednosti reguliranih podatkov bi torej morali upravljavci navesti vire podatkov in zakaj se referenčna vrednost uvršča med referenčne vrednosti reguliranih podatkov.

| (7) | Referenčne obrestne mere in referenčne vrednosti za blago morajo zaradi svoje specifične narave upoštevati določbe specifičnih prilog k Uredbi (EU) 2016/1011 namesto oziroma poleg upoštevanja naslova II navedene uredbe. Upravljavci tovrstnih referenčnih vrednosti bi morali to dejstvo navesti v izjavi o referenčni vrednosti, da so uporabniki in morebitni uporabniki s tem seznanjeni. |
| --- | --- |

(7)

Referenčne obrestne mere in referenčne vrednosti za blago morajo zaradi svoje specifične narave upoštevati določbe specifičnih prilog k Uredbi (EU) 2016/1011 namesto oziroma poleg upoštevanja naslova II navedene uredbe. Upravljavci tovrstnih referenčnih vrednosti bi morali to dejstvo navesti v izjavi o referenčni vrednosti, da so uporabniki in morebitni uporabniki s tem seznanjeni.

| (8) | Upravljavci ključnih referenčnih vrednosti morajo upoštevati izboljšano regulativno ureditev iz Uredbe (EU) 2016/1011. Zato je pomembno, da so uporabniki in morebitni uporabniki o tem ustrezno obveščeni. |
| --- | --- |

(8)

Upravljavci ključnih referenčnih vrednosti morajo upoštevati izboljšano regulativno ureditev iz Uredbe (EU) 2016/1011. Zato je pomembno, da so uporabniki in morebitni uporabniki o tem ustrezno obveščeni.

| (9) | Kadar ima referenčna vrednost značilnosti različnih vrst referenčnih vrednosti, bi se morale uporabljati specifične določbe te uredbe v zvezi s temi različnimi vrstami referenčne vrednosti, in sicer vzporedno s splošnimi zahtevami po razkritju ali poleg njih, da se uporabnikom in morebitnim uporabnikom zagotovijo celovite informacije o značilnostih vseh referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(9)

Kadar ima referenčna vrednost značilnosti različnih vrst referenčnih vrednosti, bi se morale uporabljati specifične določbe te uredbe v zvezi s temi različnimi vrstami referenčne vrednosti, in sicer vzporedno s splošnimi zahtevami po razkritju ali poleg njih, da se uporabnikom in morebitnim uporabnikom zagotovijo celovite informacije o značilnostih vseh referenčnih vrednosti.

| (10) | V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba prekomerni upravni obremenitvi upravljavcev pomembnih in nepomembnih referenčnih vrednosti, in sicer z zahtevo, da se v izjavo o referenčni vrednosti za pomembne in nepomembne referenčne vrednosti vključi bolj omejen sklop informacij. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba prekomerni upravni obremenitvi upravljavcev pomembnih in nepomembnih referenčnih vrednosti, in sicer z zahtevo, da se v izjavo o referenčni vrednosti za pomembne in nepomembne referenčne vrednosti vključi bolj omejen sklop informacij.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (12) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(12)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (13) | Za zagotovitev skladnosti z delegirano uredbo, v kateri so podrobneje določeni elementi kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih, je ustrezno, da se začetek uporabe te delegirane uredbe odloži za dva meseca – |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev skladnosti z delegirano uredbo, v kateri so podrobneje določeni elementi kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih, je ustrezno, da se začetek uporabe te delegirane uredbe odloži za dva meseca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošne zahteve po razkritju

1.   V izjavi o referenčni vrednosti se navedejo:

| (a) | datum objave izjave in, kadar je ustrezno, datum njene zadnje posodobitve; |
| --- | --- |

(a)

datum objave izjave in, kadar je ustrezno, datum njene zadnje posodobitve;

| (b) | mednarodna identifikacijska številka vrednostnih papirjev (ISIN) referenčne vrednosti ali referenčnih vrednosti, kadar je na voljo; ali pa, ko gre za skupino referenčnih vrednosti, se v izjavi lahko navedejo podrobnosti o tem, kje so ISIN brezplačno na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

mednarodna identifikacijska številka vrednostnih papirjev (ISIN) referenčne vrednosti ali referenčnih vrednosti, kadar je na voljo; ali pa, ko gre za skupino referenčnih vrednosti, se v izjavi lahko navedejo podrobnosti o tem, kje so ISIN brezplačno na voljo javnosti;

| (c) | ali je referenčna vrednost ali katera koli referenčna vrednost v skupini referenčnih vrednosti določena z uporabo prispevkov vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

ali je referenčna vrednost ali katera koli referenčna vrednost v skupini referenčnih vrednosti določena z uporabo prispevkov vhodnih podatkov;

| (d) | ali referenčna vrednost ali katera izmed referenčnih vrednosti v skupini referenčnih vrednosti izpolnjuje zahteve za razvrstitev med vrste referenčnih vrednosti, naštete v naslovu III Uredbe (EU) 2016/1011, vključno s specifično določbo, katere zahteve izpolnjuje referenčna vrednost za razvrstitev v zadevno vrsto. |
| --- | --- |

(d)

ali referenčna vrednost ali katera izmed referenčnih vrednosti v skupini referenčnih vrednosti izpolnjuje zahteve za razvrstitev med vrste referenčnih vrednosti, naštete v naslovu III Uredbe (EU) 2016/1011, vključno s specifično določbo, katere zahteve izpolnjuje referenčna vrednost za razvrstitev v zadevno vrsto.

2.   Izjava o referenčni vrednosti vsebuje pri opredelitvi tržnega ali gospodarskega stanja vsaj naslednje informacije:

| (a) | splošen opis tržnega ali gospodarskega stanja. |
| --- | --- |

(a)

splošen opis tržnega ali gospodarskega stanja.

| (b) | morebitne geografske meje tržnega ali gospodarskega stanja; |
| --- | --- |

(b)

morebitne geografske meje tržnega ali gospodarskega stanja;

| (c) | vse ostale informacije, za katere upravljavec razumno meni, da so pomembne ali uporabne za pomoč uporabnikom ali morebitnim uporabnikom referenčne vrednosti pri razumevanju zadevnih značilnosti tržnega ali gospodarskega stanja, vključno z vsaj naslednjimi elementi, če so na voljo zanesljivi podatki o teh elementih:






  (i) | informacije o dejanskih ali morebitnih udeležencih na trgu; |
| --- | --- | --- |

(c)

vse ostale informacije, za katere upravljavec razumno meni, da so pomembne ali uporabne za pomoč uporabnikom ali morebitnim uporabnikom referenčne vrednosti pri razumevanju zadevnih značilnosti tržnega ali gospodarskega stanja, vključno z vsaj naslednjimi elementi, če so na voljo zanesljivi podatki o teh elementih:

(i)

informacije o dejanskih ali morebitnih udeležencih na trgu;

| (ii) | razsežnost tržnega ali gospodarskega stanja. |
| --- | --- |

(ii)

razsežnost tržnega ali gospodarskega stanja.

3.   Izjava o referenčni vrednosti vsebuje pri opredelitvi morebitnih omejitev referenčne vrednosti in okoliščin, v katerih lahko postane meritev tržnega ali gospodarskega stanja nezanesljiva, vsaj naslednje:

| (a) | opis okoliščin, v katerih upravljavec ne bi imel dovolj vhodnih podatkov za določitev referenčne vrednosti v skladu z metodologijo; |
| --- | --- |

(a)

opis okoliščin, v katerih upravljavec ne bi imel dovolj vhodnih podatkov za določitev referenčne vrednosti v skladu z metodologijo;

| (b) | opis primerov, kadar je to primerno, ko ni več mogoče zagotoviti točnosti in zanesljivosti metodologije, uporabljene za določitev referenčne mere, na primer, ko upravljavec meni, da osnovni trg ni dovolj likviden; |
| --- | --- |

(b)

opis primerov, kadar je to primerno, ko ni več mogoče zagotoviti točnosti in zanesljivosti metodologije, uporabljene za določitev referenčne mere, na primer, ko upravljavec meni, da osnovni trg ni dovolj likviden;

| (c) | vse druge informacije, za katere upravljavec razumno meni, da so pomembne ali uporabne za pomoč uporabnikom ali morebitnim uporabnikom razumevanju okoliščin, v katerih lahko postane meritev tržnega ali gospodarskega stanja nezanesljiva, vključno z opisom, kaj lahko pomeni izreden tržni dogodek. |
| --- | --- |

(c)

vse druge informacije, za katere upravljavec razumno meni, da so pomembne ali uporabne za pomoč uporabnikom ali morebitnim uporabnikom razumevanju okoliščin, v katerih lahko postane meritev tržnega ali gospodarskega stanja nezanesljiva, vključno z opisom, kaj lahko pomeni izreden tržni dogodek.

4.   Izjava o referenčni vrednosti vsebuje pri določitvi kontrol in pravil, ki urejajo vsako presojo ali diskrecijsko pravico, ki jo ima upravljavec ali prispevajoča oseba pri izračunu referenčne vrednosti ali referenčnih vrednosti, opis vsakega koraka v postopku za naknadno oceno uporabe diskrecijske pravice, skupaj z jasno navedbo položaja oseb, ki so odgovorne za izvedbo ocen.

5.   V izjavi o referenčni vrednosti se pri določitvi postopkov za pregled metodologije določijo vsaj postopki za javno posvetovanje o vseh bistvenih spremembah metodologije.

6.   Točka (c) odstavka 3 in odstavek 5 se ne uporabljata za izjavo o referenčni vrednosti:

| (a) | za pomembne referenčne vrednosti; ali |
| --- | --- |

(a)

za pomembne referenčne vrednosti; ali

| (b) | za skupino referenčnih vrednosti, ki ne vključuje nobenih ključnih referenčnih vrednosti in ni sestavljena zgolj iz nepomembnih referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

za skupino referenčnih vrednosti, ki ne vključuje nobenih ključnih referenčnih vrednosti in ni sestavljena zgolj iz nepomembnih referenčnih vrednosti.

7.   Pri izjavi o referenčni vrednosti za nepomembno referenčno vrednost ali za skupino referenčnih vrednosti, ki je sestavljena zgolj iz nepomembnih referenčnih vrednosti:

| (a) | se naslednje določbe tega člena ne uporabljajo:






  (i) | točka (c) odstavka 2; |
| --- | --- | --- |

(a)

se naslednje določbe tega člena ne uporabljajo:

(i)

točka (c) odstavka 2;

| (ii) | točki (b) in (c) odstavka 3; |
| --- | --- |

(ii)

točki (b) in (c) odstavka 3;

| (iii) | odstavka 4 in 5 ter |
| --- | --- |

(iii)

odstavka 4 in 5 ter

| (b) | alternativno se lahko izpolnijo zahteve točk (a) in (b) odstavka 2, tako da se v izjavo o referenčni vrednosti vključi jasen sklic na objavljen dokument, ki vključuje iste informacije in je dostopen brezplačno. |
| --- | --- |

(b)

alternativno se lahko izpolnijo zahteve točk (a) in (b) odstavka 2, tako da se v izjavo o referenčni vrednosti vključi jasen sklic na objavljen dokument, ki vključuje iste informacije in je dostopen brezplačno.

8.   Upravljavci lahko na koncu izjave o referenčni vrednosti navedejo dodatne informacije pod pogojem, da je v primeru, če to storijo s sklicem na objavljen dokument, ki vsebuje informacije, ta dokument dostopen brezplačno.

Člen 2

Specifične zahteve po razkritju za referenčne vrednosti reguliranih podatkov

Poleg informacij, ki se vključijo v skladu s členom 1, se v izjavi o referenčni vrednosti za referenčno vrednost reguliranih podatkov ali, kadar je ustrezno, skupino referenčnih vrednosti reguliranih podatkov v opisu vhodnih podatkov navede vsaj naslednje:

| (a) | viri uporabljenih vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

viri uporabljenih vhodnih podatkov;

| (b) | za vsak vir, ustrezno vrsto, kot so naštete v členu 3(1)(24) Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(b)

za vsak vir, ustrezno vrsto, kot so naštete v členu 3(1)(24) Uredbe (EU) 2016/1011.

Člen 3

Specifične zahteve po razkritju za referenčne obrestne mere

Poleg informacij, ki se vključijo v skladu s členom 1, se v izjavi o referenčni vrednosti za referenčno obrestno mero ali, kadar je ustrezno, skupino referenčnih obrestnih mer navede vsaj naslednje:

| (a) | sklic, ki uporabnike opozarja na dodatno regulativno ureditev, ki se uporablja za referenčne obrestne mere v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(a)

sklic, ki uporabnike opozarja na dodatno regulativno ureditev, ki se uporablja za referenčne obrestne mere v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2016/1011;

| (b) | opis ureditev, ki se uporabljajo za skladnost z navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(b)

opis ureditev, ki se uporabljajo za skladnost z navedeno prilogo.

Člen 4

Specifične zahteve po razkritju za referenčne vrednosti za blago

Poleg informacij, ki se vključijo v skladu s členom 1, se v izjavi o referenčni vrednosti za referenčno vrednost za blago ali, kadar je ustrezno, skupino referenčnih vrednosti za blago:

| (a) | vsaj navede, ali se zahteve iz naslova II ali Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1011 uporabljajo za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti v skladu s členom 19 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

vsaj navede, ali se zahteve iz naslova II ali Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1011 uporabljajo za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti v skladu s členom 19 navedene uredbe;

| (b) | razloži, zakaj se uporablja naslov II oziroma morebiti Priloga II k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(b)

razloži, zakaj se uporablja naslov II oziroma morebiti Priloga II k navedeni uredbi;

| (c) | v opredelitvah ključnih izrazov vključi strnjen opis meril, ki opredeljujejo zadevno osnovno fizično blago; |
| --- | --- |

(c)

v opredelitvah ključnih izrazov vključi strnjen opis meril, ki opredeljujejo zadevno osnovno fizično blago;

| (d) | kadar je ustrezno, navede, kje so objavljene razlage, ki jih mora upravljavec objaviti v skladu z odstavkom 7 Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, navede, kje so objavljene razlage, ki jih mora upravljavec objaviti v skladu z odstavkom 7 Priloge II k navedeni uredbi.

Člen 5

Specifične zahteve po razkritju za ključne referenčne vrednosti

Poleg informacij, ki se vključijo v skladu s členom 1, se v izjavo o referenčni vrednosti za ključno referenčno vrednost ali, kadar je ustrezno, skupino referenčnih vrednosti, ki vsebuje vsaj eno ključno referenčno vrednost, vključijo vsaj naslednje informacije:

| (a) | sklic, ki uporabnike opozarja na izboljšano regulativno ureditev, ki se uporablja za ključne referenčne vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(a)

sklic, ki uporabnike opozarja na izboljšano regulativno ureditev, ki se uporablja za ključne referenčne vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011;

| (b) | izjavo, v kateri je navedeno, kako bodo uporabniki obveščeni o vsaki zamudi pri objavi referenčne vrednosti ali o vsaki ponovni določitvi referenčne vrednosti, ter (pričakovano) trajanje ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

izjavo, v kateri je navedeno, kako bodo uporabniki obveščeni o vsaki zamudi pri objavi referenčne vrednosti ali o vsaki ponovni določitvi referenčne vrednosti, ter (pričakovano) trajanje ukrepov.

Člen 6

Posodobitve

Poleg primerov, navedenih v tretjem pododstavku člena 27(1) Uredbe (EU) 2016/1011, je posodobitev izjave o referenčni vrednosti potrebna, kadar informacije iz izjave niso več pravilne ali postanejo premalo natančne ter v vseh spodnjih primerih:

| (a) | v primeru spremembe vrste referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

v primeru spremembe vrste referenčne vrednosti;

| (b) | v primeru bistvene spremembe metodologije, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti ali, če izjava o referenčni vrednosti velja za skupino referenčnih vrednosti, metodologije, ki se uporablja za določitev katere koli referenčne vrednosti v skupini referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

v primeru bistvene spremembe metodologije, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti ali, če izjava o referenčni vrednosti velja za skupino referenčnih vrednosti, metodologije, ki se uporablja za določitev katere koli referenčne vrednosti v skupini referenčnih vrednosti.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/33

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1644

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni okvir in nadzorne prakse so bili priznani kot enakovredni

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 30(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 30 Uredbe (EU) 2016/1011 določa pogoje, ki omogočajo, da se referenčne vrednosti, ki jih zagotovi upravljavec s sedežem v tretji državi, uporabljajo v Uniji. Eden od teh pogojev je, da je bila sprejeta odločitev o enakovrednosti, s katero se pravni okvir in nadzorne prakse tretje države priznavajo kot enakovredni. Odstavek 4 člena 30 od ESMA zahteva, da sklene dogovore o sodelovanju s pristojnim organom katere koli tretje države, v zvezi s katero je bila sprejeta odločitev o enakovrednosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 30 Uredbe (EU) 2016/1011 določa pogoje, ki omogočajo, da se referenčne vrednosti, ki jih zagotovi upravljavec s sedežem v tretji državi, uporabljajo v Uniji. Eden od teh pogojev je, da je bila sprejeta odločitev o enakovrednosti, s katero se pravni okvir in nadzorne prakse tretje države priznavajo kot enakovredni. Odstavek 4 člena 30 od ESMA zahteva, da sklene dogovore o sodelovanju s pristojnim organom katere koli tretje države, v zvezi s katero je bila sprejeta odločitev o enakovrednosti.

| (2) | Dogovori o sodelovanju bi morali ESMA in pristojnemu organu tretje države omogočati, da si izmenjata vse informacije, ki so pomembne za izpolnjevanje njunih zadevnih nadzornih nalog. Komisija lahko sprejme vrsto odločitev o enakovrednosti in referenčne vrednosti, ki jih zagotovijo upravljavci s sedežem v vsaki zadevni državi, lahko nato izpolnjujejo pogoje za uporabo s strani nadzorovanih subjektov v Uniji. Zato je pomembno, da vsak sklop dogovorov o sodelovanju vsebuje enake minimalne zahteve glede obrazcev in postopkov, ki se uporabljajo za izmenjavo informacij, vključno z enakimi določbami o zaupnosti in enakimi pogoji, ki urejajo uporabo informacij, pridobljenih v okviru dogovorov o sodelovanju. |
| --- | --- |

(2)

Dogovori o sodelovanju bi morali ESMA in pristojnemu organu tretje države omogočati, da si izmenjata vse informacije, ki so pomembne za izpolnjevanje njunih zadevnih nadzornih nalog. Komisija lahko sprejme vrsto odločitev o enakovrednosti in referenčne vrednosti, ki jih zagotovijo upravljavci s sedežem v vsaki zadevni državi, lahko nato izpolnjujejo pogoje za uporabo s strani nadzorovanih subjektov v Uniji. Zato je pomembno, da vsak sklop dogovorov o sodelovanju vsebuje enake minimalne zahteve glede obrazcev in postopkov, ki se uporabljajo za izmenjavo informacij, vključno z enakimi določbami o zaupnosti in enakimi pogoji, ki urejajo uporabo informacij, pridobljenih v okviru dogovorov o sodelovanju.

| (3) | Pristojni organi tretjih držav, katerih pravni okvir in nadzorne prakse so bili priznani kot enakovredni, bodo ustrezno seznanjeni z vsemi pomembnimi dogodki in spremembami okoliščin, ki lahko vplivajo na upravljavce referenčnih vrednosti v njihovi jurisdikciji. Če nadzorovani subjekti uporabljajo referenčne vrednosti, ki jih zagotavljajo upravljavci iz navedenih jurisdikcij v Uniji, je primerno, da pristojni organi v navedenih jurisdikcijah obveščajo ESMA o takšnih dogodkih in spremembah. Dogovori o sodelovanju bi zato morali vključevati določbo, da je treba o vseh takšnih dogodkih in spremembah obvestiti ESMA. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organi tretjih držav, katerih pravni okvir in nadzorne prakse so bili priznani kot enakovredni, bodo ustrezno seznanjeni z vsemi pomembnimi dogodki in spremembami okoliščin, ki lahko vplivajo na upravljavce referenčnih vrednosti v njihovi jurisdikciji. Če nadzorovani subjekti uporabljajo referenčne vrednosti, ki jih zagotavljajo upravljavci iz navedenih jurisdikcij v Uniji, je primerno, da pristojni organi v navedenih jurisdikcijah obveščajo ESMA o takšnih dogodkih in spremembah. Dogovori o sodelovanju bi zato morali vključevati določbo, da je treba o vseh takšnih dogodkih in spremembah obvestiti ESMA.

| (4) | Podobno morajo biti pristojni organi tretjih držav obveščeni o dejavnostih upravljavcev, ki jih nadzorujejo. Dogovori o sodelovanju bi zato morali določati, da ESMA obvesti pristojni organ tretje države, če upravljavci, ki jih nadzoruje navedeni organ, ESMA uradno obvestijo o svojem soglasju, da lahko njihove referenčne vrednosti uporabljajo nadzorovani subjekti v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Podobno morajo biti pristojni organi tretjih držav obveščeni o dejavnostih upravljavcev, ki jih nadzorujejo. Dogovori o sodelovanju bi zato morali določati, da ESMA obvesti pristojni organ tretje države, če upravljavci, ki jih nadzoruje navedeni organ, ESMA uradno obvestijo o svojem soglasju, da lahko njihove referenčne vrednosti uporabljajo nadzorovani subjekti v Uniji.

| (5) | ESMA z izjemo svoje obveznosti iz člena 31 Uredbe (EU) 2016/1011, da odvzame registracijo upravljavcev s sedežem v tretji državi, nima nobenih neposrednih pooblastil za nadzor nad upravljavci s sedežem v tretjih državah. Namesto tega se zanaša na nadzor s strani pristojnega organa tretje države in na sodelovanje z njim. Dogovori o sodelovanju bi zato morali vključevati določbe, ki opredeljujejo zadevne vloge strank, vključenih v nadzorno sodelovanje, vključno z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem. |
| --- | --- |

(5)

ESMA z izjemo svoje obveznosti iz člena 31 Uredbe (EU) 2016/1011, da odvzame registracijo upravljavcev s sedežem v tretji državi, nima nobenih neposrednih pooblastil za nadzor nad upravljavci s sedežem v tretjih državah. Namesto tega se zanaša na nadzor s strani pristojnega organa tretje države in na sodelovanje z njim. Dogovori o sodelovanju bi zato morali vključevati določbe, ki opredeljujejo zadevne vloge strank, vključenih v nadzorno sodelovanje, vključno z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem.

| (6) | Točka (a) tretjega pododstavka člena 32(5) Uredbe (EU) 2016/1011 zahteva, da morajo imeti dogovori o sodelovanju med pristojnimi organi tretjih držav in pristojnimi organi referenčnih držav članic enako minimalno vsebino kot dogovori o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi tretjih držav. Zato je treba pri določanju minimalne vsebine dogovorov o sodelovanju z ESMA zagotoviti, da je vsebina primerna tudi za dogovore o sodelovanju, ki jih zahteva člen 32(5). |
| --- | --- |

(6)

Točka (a) tretjega pododstavka člena 32(5) Uredbe (EU) 2016/1011 zahteva, da morajo imeti dogovori o sodelovanju med pristojnimi organi tretjih držav in pristojnimi organi referenčnih držav članic enako minimalno vsebino kot dogovori o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi tretjih držav. Zato je treba pri določanju minimalne vsebine dogovorov o sodelovanju z ESMA zagotoviti, da je vsebina primerna tudi za dogovore o sodelovanju, ki jih zahteva člen 32(5).

| (7) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji.

| (8) | ESMA ni opravila odprtih javnih posvetovanj o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, niti ni analizirala morebitnih povezanih stroškov in koristi, saj je ugotovila, da bi bilo to nesorazmerno glede na področje uporabe in učinek osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ob upoštevanju dejstva, da bi regulativni tehnični standardi neposredno zadevali samo pristojne organe tretjih držav, pristojne organe držav članic in ESMA, ne pa udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(8)

ESMA ni opravila odprtih javnih posvetovanj o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, niti ni analizirala morebitnih povezanih stroškov in koristi, saj je ugotovila, da bi bilo to nesorazmerno glede na področje uporabe in učinek osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ob upoštevanju dejstva, da bi regulativni tehnični standardi neposredno zadevali samo pristojne organe tretjih držav, pristojne organe držav članic in ESMA, ne pa udeležencev na trgu.

| (9) | ESMA je zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(9)

ESMA je zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (10) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti – |
| --- | --- |

(10)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe dogovorov o sodelovanju

Dogovori o sodelovanju iz člena 30(4) Uredbe (EU) 2016/1011 (v nadaljnjem besedilu: dogovori o sodelovanju) jasno določajo področje svoje uporabe. Navedeno področje uporabe vključuje sodelovanje strank pri vsaj naslednjih zadevah:

| (a) | izmenjavi informacij in uradnem obveščanju, ki se nanašata na izpolnjevanje njihovih nadzornih nalog; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavi informacij in uradnem obveščanju, ki se nanašata na izpolnjevanje njihovih nadzornih nalog;

| (b) | vseh vprašanjih, ki bi lahko bila pomembna za poslovanje, dejavnosti ali storitve upravljavcev, za katere veljajo zadevni dogovori o sodelovanju, vključno z zagotavljanjem informacij ESMA o zakonih in drugih predpisih, ki veljajo za navedene upravljavce v tretji državi, in o vseh bistvenih spremembah teh zakonov ali drugih predpisov; |
| --- | --- |

(b)

vseh vprašanjih, ki bi lahko bila pomembna za poslovanje, dejavnosti ali storitve upravljavcev, za katere veljajo zadevni dogovori o sodelovanju, vključno z zagotavljanjem informacij ESMA o zakonih in drugih predpisih, ki veljajo za navedene upravljavce v tretji državi, in o vseh bistvenih spremembah teh zakonov ali drugih predpisov;

| (c) | vseh regulativnih ali nadzornih ukrepih ali odobritvah, ki jih pristojni organ iz tretje države sprejme oz. izda za katerega koli upravljavca, ki je dal svoje soglasje, da se referenčne vrednosti lahko uporabljajo v Uniji, vključno s spremembami obveznosti ali zahtev, ki veljajo za upravljavca in ki lahko vplivajo na stalno upoštevanje veljavnih zakonov in drugih predpisov s strani upravljavca. |
| --- | --- |

(c)

vseh regulativnih ali nadzornih ukrepih ali odobritvah, ki jih pristojni organ iz tretje države sprejme oz. izda za katerega koli upravljavca, ki je dal svoje soglasje, da se referenčne vrednosti lahko uporabljajo v Uniji, vključno s spremembami obveznosti ali zahtev, ki veljajo za upravljavca in ki lahko vplivajo na stalno upoštevanje veljavnih zakonov in drugih predpisov s strani upravljavca.

Člen 2

Izmenjava informacij in uradnih obvestil

Dogovori o sodelovanju vsebujejo v zvezi s kakršnimi koli informacijami ali uradnimi obvestili, ki se izmenjujejo ali zagotavljajo v skladu z njimi, vsaj naslednje določbe:

| (a) | določbo, v skladu s katero morajo zahtevki za informacije vsebovati vsaj informacije, ki jih zahteva organ, ki prosi zanje, in kratke opise vsebine zahtevka, namena, za katerega se zahtevajo informacije, ter ustrezne zakone in druge predpise, ki se uporabljajo za dejavnost, povezano z referenčnimi vrednostmi; |
| --- | --- |

(a)

določbo, v skladu s katero morajo zahtevki za informacije vsebovati vsaj informacije, ki jih zahteva organ, ki prosi zanje, in kratke opise vsebine zahtevka, namena, za katerega se zahtevajo informacije, ter ustrezne zakone in druge predpise, ki se uporabljajo za dejavnost, povezano z referenčnimi vrednostmi;

| (b) | podrobnosti mehanizma ali mehanizmov, s katerimi se izmenjujejo ali zagotavljajo informacije in uradna obvestila; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti mehanizma ali mehanizmov, s katerimi se izmenjujejo ali zagotavljajo informacije in uradna obvestila;

| (c) | določbo, ki zahteva, da se informacije in uradna obvestila izmenjujejo ali zagotavljajo v pisni obliki; |
| --- | --- |

(c)

določbo, ki zahteva, da se informacije in uradna obvestila izmenjujejo ali zagotavljajo v pisni obliki;

| (d) | določbo, ki zahteva, da je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se vsaka izmenjava ali zagotavljanje informacij izvaja na varen način; |
| --- | --- |

(d)

določbo, ki zahteva, da je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se vsaka izmenjava ali zagotavljanje informacij izvaja na varen način;

| (e) | določbo, ki zahteva, da je treba informacije in uradna obvestila zagotoviti takoj in, kjer je primerno, v skladu z ustreznim časovnim okvirom, določenim v dogovorih. |
| --- | --- |

(e)

določbo, ki zahteva, da je treba informacije in uradna obvestila zagotoviti takoj in, kjer je primerno, v skladu z ustreznim časovnim okvirom, določenim v dogovorih.

Člen 3

Sodelovanje pri nadzoru

1.   Dogovori o sodelovanju določajo okvir za usklajevanje nadzornih dejavnosti strank na področju nadzora referenčnih vrednosti, ki vključuje vsaj naslednje zahteve:

| (a) | zahtevo, da mora podpisnik, ki želi opravljati nadzorno dejavnost, najprej predložiti pisni zahtevek v zvezi z dejavnostjo; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo, da mora podpisnik, ki želi opravljati nadzorno dejavnost, najprej predložiti pisni zahtevek v zvezi z dejavnostjo;

| (b) | zahtevo, da morajo biti v zahtevku navedeni dejanska in pravna podlaga ter predvideni časovni okvir za to dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

zahtevo, da morajo biti v zahtevku navedeni dejanska in pravna podlaga ter predvideni časovni okvir za to dejavnost;

| (c) | zahtevo, da mora drugi podpisnik potrditi prejem zahtevka v pisni obliki v desetih delovnih dneh od prejema zahtevka. |
| --- | --- |

(c)

zahtevo, da mora drugi podpisnik potrditi prejem zahtevka v pisni obliki v desetih delovnih dneh od prejema zahtevka.

2.   Za namene usklajevanja inšpekcijskih pregledov na kraju samem v jurisdikciji pristojnega organa v tretji državi se z dogovori o sodelovanju določi postopek, s katerim stranke dosežejo dogovor o pogojih, ki urejajo takšne inšpekcijske preglede na kraju samem, in vključuje vsaj pogoje, ki določajo njihove vloge in odgovornosti, pravico pristojnega organa tretje države, da spremlja kakršen koli pregled na kraju samem, in vsako dolžnost navedenega organa, da pomaga pri pregledu, razlagi in analizi vsebine javnih in nejavnih knjig in evidenc ter pri pridobivanju informacij od direktorjev in višjega vodstva vsakega upravljavca, za katerega veljajo dogovori.

Člen 4

Zaupnost, uporaba informacij in varstvo podatkov

1.   Dogovori o sodelovanju od strank zahtevajo, da se vzdržijo razkritja izmenjanih ali zagotovljenih informacij v okviru dogovorov o sodelovanju, razen če je stranka, ki je informacije predložila, dala predhodno pisno soglasje, ali kadar je razkritje podatkov nujna in sorazmerna obveznost, ki jo zahteva pravo Unije ali nacionalno pravo, zlasti v okviru preiskav ali poznejših sodnih postopkov.

2.   Dogovori o sodelovanju zahtevajo, da so informacije, ki jih pridobi organ v skladu z njimi, varno shranjene, in dovolijo, da se lahko informacije uporabljajo samo za namen, ki ga je navedeni organ določil v svojem zahtevku za informacije, ali, če so bile informacije zagotovljene drugače kot z zahtevkom, izključno zato, da bi navedeni organ lahko opravljal svoje regulativne in nadzorne funkcije. Navedeni organ pa lahko informacije uporabi za drug namen, če je pridobil predhodno pisno soglasje od organa, ki je zagotovil informacije v okviru dogovorov.

3.   Kadar dogovori o sodelovanju dovoljujejo izmenjavo osebnih podatkov, vsebujejo določbe, ki zagotavljajo ustrezna sredstva za varstvo takih podatkov, ki so v skladu z vso veljavno zakonodajo o varstvu podatkov v jurisdikcijah pristojnih organov, ki so stranke zadevnega dogovora o sodelovanju.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/36

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1645

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obliko in vsebino vloge za priznanje pri pristojnem organu referenčne države članice ter obliko in vsebino predstavitve informacij v obvestilu Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti člena 32(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Upravljavec referenčne vrednosti, ki se nahaja v tretji državi, lahko zaprosi za priznanje v Uniji. Upravljavec mora v vlogi za priznanje predložiti celovito predstavitev ureditev, politik in postopkov, ki jih je vzpostavil za izpolnitev veljavnih zahtev iz Uredbe (EU) 2016/1011. Namen te uredbe je zagotoviti, da pristojni organi v Uniji prejmejo enotne in skladne informacije s strani upravljavcev referenčnih vrednosti iz držav nečlanic EU, ki zaprosijo za priznanje. |
| --- | --- |

(1)

Upravljavec referenčne vrednosti, ki se nahaja v tretji državi, lahko zaprosi za priznanje v Uniji. Upravljavec mora v vlogi za priznanje predložiti celovito predstavitev ureditev, politik in postopkov, ki jih je vzpostavil za izpolnitev veljavnih zahtev iz Uredbe (EU) 2016/1011. Namen te uredbe je zagotoviti, da pristojni organi v Uniji prejmejo enotne in skladne informacije s strani upravljavcev referenčnih vrednosti iz držav nečlanic EU, ki zaprosijo za priznanje.

| (2) | Vloga za priznanje bi morala vključevati informacije, povezane z izbiro referenčne države članice v skladu s členom 32(4) Uredbe (EU) 2016/1011 ter pravnega zastopnika v referenčni državi članici. Te informacije bi morale pristojnemu organu referenčne države članice zadoščati, da se prepriča, da je bila referenčna država članica pravilno opredeljena ter da ima pravni zastopnik upravljavca v državi nečlanici EU sedež v tej državi članici in je pooblaščen, da ukrepa, kot zahteva Uredba (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(2)

Vloga za priznanje bi morala vključevati informacije, povezane z izbiro referenčne države članice v skladu s členom 32(4) Uredbe (EU) 2016/1011 ter pravnega zastopnika v referenčni državi članici. Te informacije bi morale pristojnemu organu referenčne države članice zadoščati, da se prepriča, da je bila referenčna država članica pravilno opredeljena ter da ima pravni zastopnik upravljavca v državi nečlanici EU sedež v tej državi članici in je pooblaščen, da ukrepa, kot zahteva Uredba (EU) 2016/1011.

| (3) | Da bi pristojni organ lahko ocenil, ali obstajajo kakršna koli navzkrižja interesov, ki izhajajo iz poslovnih interesov lastnikov vložnika, ki bi lahko vplivala na neodvisnost vložnika ter tako ogrozila točnost in celovitost njegovih referenčnih vrednosti, bi moral vložnik predložiti informacije v zvezi z dejavnostmi svojih lastnikov ter o lastništvu svojih nadrejenih podjetij. |
| --- | --- |

(3)

Da bi pristojni organ lahko ocenil, ali obstajajo kakršna koli navzkrižja interesov, ki izhajajo iz poslovnih interesov lastnikov vložnika, ki bi lahko vplivala na neodvisnost vložnika ter tako ogrozila točnost in celovitost njegovih referenčnih vrednosti, bi moral vložnik predložiti informacije v zvezi z dejavnostmi svojih lastnikov ter o lastništvu svojih nadrejenih podjetij.

| (4) | Vložnik bi moral predložiti informacije o sestavi, delovanju in stopnji neodvisnosti svojih upravnih organov, da bi pristojni organ ocenil, ali struktura korporativnega upravljanja zagotavlja neodvisnost upravljavca pri izračunu referenčne vrednosti ter izogibanje navzkrižju interesov. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik bi moral predložiti informacije o sestavi, delovanju in stopnji neodvisnosti svojih upravnih organov, da bi pristojni organ ocenil, ali struktura korporativnega upravljanja zagotavlja neodvisnost upravljavca pri izračunu referenčne vrednosti ter izogibanje navzkrižju interesov.

| (5) | Za oceno, kako se navzkrižja interesov odpravijo, upravljajo ali razkrijejo, bi moral vložnik pristojnim organom predložiti razlago, kako se ugotavljajo, beležijo, upravljajo, blažijo, preprečujejo in odpravljajo vsakršna navzkrižja interesov, ki se pojavijo. |
| --- | --- |

(5)

Za oceno, kako se navzkrižja interesov odpravijo, upravljajo ali razkrijejo, bi moral vložnik pristojnim organom predložiti razlago, kako se ugotavljajo, beležijo, upravljajo, blažijo, preprečujejo in odpravljajo vsakršna navzkrižja interesov, ki se pojavijo.

| (6) | Da se pristojnemu organu omogoči, da oceni primernost in trdnost strukture notranje kontrole ter okvira nadzora in odgovornosti, bi moral vložnik izdajatelj pristojnemu organu predložiti politike in postopke za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(6)

Da se pristojnemu organu omogoči, da oceni primernost in trdnost strukture notranje kontrole ter okvira nadzora in odgovornosti, bi moral vložnik izdajatelj pristojnemu organu predložiti politike in postopke za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti.

| (7) | Vloga za priznanje bi morala vključevati informacije, ki dokazujejo, da so kontrole vhodnih podatkov, na podlagi katerih se izračunajo referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik, zadostne za zagotovitev reprezentativnosti, točnosti in celovitosti takšnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Vloga za priznanje bi morala vključevati informacije, ki dokazujejo, da so kontrole vhodnih podatkov, na podlagi katerih se izračunajo referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik, zadostne za zagotovitev reprezentativnosti, točnosti in celovitosti takšnih podatkov.

| (8) | Da se pristojnemu organu omogoči, da oceni, ali so referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik, primerne za nadaljnjo ali morebitno uporabo v Uniji, pri čemer je končni cilj njihova vključitev v register iz člena 36 Uredbe (EU) 2016/1011, bi bilo treba v vlogi za priznanje predložiti seznam referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik in se že uporabljajo v Uniji ali se bodo uporabljale v prihodnosti, ter njihov opis. |
| --- | --- |

(8)

Da se pristojnemu organu omogoči, da oceni, ali so referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik, primerne za nadaljnjo ali morebitno uporabo v Uniji, pri čemer je končni cilj njihova vključitev v register iz člena 36 Uredbe (EU) 2016/1011, bi bilo treba v vlogi za priznanje predložiti seznam referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik in se že uporabljajo v Uniji ali se bodo uporabljale v prihodnosti, ter njihov opis.

| (9) | Informacije o naravi in značilnosti referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik, so pomembne, da se pristojnemu organu pokaže, ali je treba oceno skladnosti z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2016/1011 opraviti s sklicevanjem na katero koli veljavno posebno ureditev, referenčne vrednosti reguliranih podatkov in referenčne vrednosti za blago, ki ne temeljijo na predloženih podatkih prispevajočih oseb, ki so po večini nadzorovani subjekti, kot je določeno v Uredbi (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(9)

Informacije o naravi in značilnosti referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik, so pomembne, da se pristojnemu organu pokaže, ali je treba oceno skladnosti z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2016/1011 opraviti s sklicevanjem na katero koli veljavno posebno ureditev, referenčne vrednosti reguliranih podatkov in referenčne vrednosti za blago, ki ne temeljijo na predloženih podatkih prispevajočih oseb, ki so po večini nadzorovani subjekti, kot je določeno v Uredbi (EU) 2016/1011.

| (10) | Kadar vložnik eno ali več svojih referenčnih vrednosti obravnava kot pomembno ali nepomembno, bi moral v vlogo za priznanje vključiti informacije o stopnji uporabe takšnih referenčnih vrednosti v Uniji, tako da lahko pristojni organ oceni, ali je razvrstitev referenčne vrednosti kot pomembne ali nepomembne pravilna. Referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik in ki se še ne uporabljajo v Uniji ter so vključene v vlogo za priznanje zaradi njihove morebitne uporabe v Uniji, se v skladu s točko 27 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011 štejejo kot nepomembne referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(10)

Kadar vložnik eno ali več svojih referenčnih vrednosti obravnava kot pomembno ali nepomembno, bi moral v vlogo za priznanje vključiti informacije o stopnji uporabe takšnih referenčnih vrednosti v Uniji, tako da lahko pristojni organ oceni, ali je razvrstitev referenčne vrednosti kot pomembne ali nepomembne pravilna. Referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik in ki se še ne uporabljajo v Uniji ter so vključene v vlogo za priznanje zaradi njihove morebitne uporabe v Uniji, se v skladu s točko 27 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011 štejejo kot nepomembne referenčne vrednosti.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (12) | ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za trge vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(12)

ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za trge vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (13) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa, da pripravijo vloge in zagotovijo skladnost z zahtevami te uredbe ter regulativnimi tehničnimi standardi iz Priloge. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti – |
| --- | --- |

(13)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa, da pripravijo vloge in zagotovijo skladnost z zahtevami te uredbe ter regulativnimi tehničnimi standardi iz Priloge. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošne zahteve

1.   Upravljavec, ki se nahaja v tretji državi, v vlogi za priznanje v skladu s členom 32 Uredbe (EU) 2016/1011 navede informacije, naštete v Prilogi.

2.   Kadar vložnik izpusti katero koli izmed zahtevanih informacij, v vlogi razloži, zakaj ni predložil teh informacij.

Člen 2

Oblika vloge

1.   Vloga za priznanje se predloži v uradnem jeziku ali enem izmed uradnih jezikov referenčne države članice, razen če ni v Prilogi navedeno drugače. Dokumenti iz točke 8 Priloge se predložijo v jeziku, ki se navadno uporablja v svetu mednarodnih financ, ali v uradnem jeziku ali enem izmed uradnih jezikov referenčne države članice.

2.   Vloga za priznanje se predloži po elektronski poti ali v papirni obliki, če zadevni pristojni organ takšno obliko sprejema. Uporabljena elektronska sredstva zagotavljajo, da se med prenosom ohrani popolnost, celovitost in zaupnost informacij. Vložnik poskrbi, da je v vsakem predloženem dokumentu jasno opredeljeno, na katero specifično zahtevo te uredbe se sklicuje.

Člen 3

Posebne informacije v zvezi s politikami in postopki

1.   Vse politike in postopki, vzpostavljeni za skladnost z zahtevami iz Uredbe (EU) 2016/1011 in opisani v vlogi, vsebujejo ali imajo priložene:

| (a) | identiteto osebe ali oseb, ki so pristojne za odobritev in vzdrževanje politik in postopkov; |
| --- | --- |

(a)

identiteto osebe ali oseb, ki so pristojne za odobritev in vzdrževanje politik in postopkov;

| (b) | opis, kako se spremlja skladnost s politikami in postopki, ter identiteto osebe ali oseb, pristojnih za to spremljanje; |
| --- | --- |

(b)

opis, kako se spremlja skladnost s politikami in postopki, ter identiteto osebe ali oseb, pristojnih za to spremljanje;

| (c) | opis ukrepov, ki se sprejmejo v primeru kršitve politik in postopkov. |
| --- | --- |

(c)

opis ukrepov, ki se sprejmejo v primeru kršitve politik in postopkov.

2.   Kadar je vložnik podjetje znotraj skupine, lahko deluje v skladu z odstavkom 1, tako da predloži politike in postopke svoje skupine, kadar se nanašajo na zagotavljanje referenčnih vrednosti.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

PRILOGA

Informacije, ki jih je treba navesti v vlogi za priznanje v skladu s členom 32 Uredbe (EU) 2016/1011

ODDELEK A - INFORMACIJE O IZDAJATELJU IN NJEGOVEM PRAVNEM ZASTOPNIKU V UNIJI

1.   SPLOŠNE INFORMACIJE

| (a) | Polno ime vložnika in njegov identifikator pravnih subjektov (LEI) |
| --- | --- |

(a)

Polno ime vložnika in njegov identifikator pravnih subjektov (LEI)

| (b) | Naslov pisarne v državi, kjer se nahaja. |
| --- | --- |

(b)

Naslov pisarne v državi, kjer se nahaja.

| (c) | Pravni status. |
| --- | --- |

(c)

Pravni status.

| (d) | Spletna stran, če obstaja. |
| --- | --- |

(d)

Spletna stran, če obstaja.

| (e) | Kadar se vložnik nadzoruje v državi nečlanici EU, v kateri se nahaja, informacije o sedanjem statusu njegovega dovoljenja, vključno z dejavnostmi, za katere ima dovoljenje, ime in naslov pristojnega organa države nečlanice EU ter povezava na register takšnega pristojnega organa, kadar je ta na voljo; če je za nadzor odgovoren več kot en organ, se navedejo podrobnosti o zadevnih področjih pristojnosti. |
| --- | --- |

(e)

Kadar se vložnik nadzoruje v državi nečlanici EU, v kateri se nahaja, informacije o sedanjem statusu njegovega dovoljenja, vključno z dejavnostmi, za katere ima dovoljenje, ime in naslov pristojnega organa države nečlanice EU ter povezava na register takšnega pristojnega organa, kadar je ta na voljo; če je za nadzor odgovoren več kot en organ, se navedejo podrobnosti o zadevnih področjih pristojnosti.

| (f) | Opis dejavnosti vložnika v državah članicah EU in državah nečlanicah EU, ne glede na to, ali zanje veljajo finančni predpisi države članice EU ali države nečlanice EU, ki so pomembne za dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti, skupaj z opisom, kje se te dejavnosti opravljajo. |
| --- | --- |

(f)

Opis dejavnosti vložnika v državah članicah EU in državah nečlanicah EU, ne glede na to, ali zanje veljajo finančni predpisi države članice EU ali države nečlanice EU, ki so pomembne za dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti, skupaj z opisom, kje se te dejavnosti opravljajo.

| (g) | Kadar je vložnik del skupine, struktura njegove skupine, skupaj z lastniško shemo, ki prikazuje povezave med vsemi nadrejenimi podjetji in podružnicami. Pri podjetjih in podružnicah, prikazanih v lastniški shemi, se navede polno ime, pravni status ter naslov registriranega sedeža in uprave. |
| --- | --- |

(g)

Kadar je vložnik del skupine, struktura njegove skupine, skupaj z lastniško shemo, ki prikazuje povezave med vsemi nadrejenimi podjetji in podružnicami. Pri podjetjih in podružnicah, prikazanih v lastniški shemi, se navede polno ime, pravni status ter naslov registriranega sedeža in uprave.

| (h) | Lastna izjava o dobrem imenu, vključno z morebitnimi podatki o vseh:






  (i) | preteklih ali odprtih disciplinskih postopkih zoper podjetje (razen če so bili opuščeni); |
| --- | --- | --- |

(h)

Lastna izjava o dobrem imenu, vključno z morebitnimi podatki o vseh:

(i)

preteklih ali odprtih disciplinskih postopkih zoper podjetje (razen če so bili opuščeni);

| (ii) | zavrnitvah dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa; |
| --- | --- |

(ii)

zavrnitvah dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa;

| (iii) | odvzemih dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa. |
| --- | --- |

(iii)

odvzemih dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa.

2.   PRAVNI ZASTOPNIK V REFERENČNI DRŽAVI ČLANICI

| (a) | Dokumentirani dokazi v podporo izbire referenčne države članice na podlagi meril iz člena 32(4) Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(a)

Dokumentirani dokazi v podporo izbire referenčne države članice na podlagi meril iz člena 32(4) Uredbe (EU) 2016/1011.

| (b) | V zvezi s pravnim zastopnikom s sedežem v referenčni državi članici, kot je določeno v členu 32(3) Uredbe (EU) 2016/1011, njegovo:






  (i) | polno ime; |
| --- | --- | --- |

(b)

V zvezi s pravnim zastopnikom s sedežem v referenčni državi članici, kot je določeno v členu 32(3) Uredbe (EU) 2016/1011, njegovo:

(i)

polno ime;

| (ii) | naziv v primeru fizične osebe ali pravni status v primeru pravne osebe; |
| --- | --- |

(ii)

naziv v primeru fizične osebe ali pravni status v primeru pravne osebe;

| (iii) | akt o ustanovitvi, statuti ali drugi ustanovitveni dokumenti v primeru pravne osebe ter pojasnilo, ali je oseba pod nadzorom nadzornega organa; |
| --- | --- |

(iii)

akt o ustanovitvi, statuti ali drugi ustanovitveni dokumenti v primeru pravne osebe ter pojasnilo, ali je oseba pod nadzorom nadzornega organa;

| (iv) | naslov; |
| --- | --- |

(iv)

naslov;

| (v) | elektronski naslov; |
| --- | --- |

(v)

elektronski naslov;

| (vi) | telefonska številka; |
| --- | --- |

(vi)

telefonska številka;

| (vii) | pisna potrditev pooblastila pravnega zastopnika, da deluje v imenu vložnika v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(vii)

pisna potrditev pooblastila pravnega zastopnika, da deluje v imenu vložnika v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) 2016/1011;

| (viii) | podrobnosti o opravljanju nadzorne funkcije s strani pravnega zastopnika v zvezi z zagotavljanjem referenčnih vrednosti, ki se lahko uporabljajo v Uniji; |
| --- | --- |

(viii)

podrobnosti o opravljanju nadzorne funkcije s strani pravnega zastopnika v zvezi z zagotavljanjem referenčnih vrednosti, ki se lahko uporabljajo v Uniji;

| (ix) | ime, naziv, naslov, e-naslov in telefonska številka kontaktne osebe pri pravnem zastopniku. |
| --- | --- |

(ix)

ime, naziv, naslov, e-naslov in telefonska številka kontaktne osebe pri pravnem zastopniku.

3.   ORGANIZACIJSKA STRUKTURA IN UPRAVLJANJE

| (a) | Interna organizacijska struktura, in sicer upravni odbor, odbori višjega vodstva, funkcija nadzora in vsi ostali notranji organi, ki opravljajo pomembne vodstvene funkcije pri zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno z njihovimi:






  (i) | pristojnostmi ali njihovim povzetkom; ter |
| --- | --- | --- |

(a)

Interna organizacijska struktura, in sicer upravni odbor, odbori višjega vodstva, funkcija nadzora in vsi ostali notranji organi, ki opravljajo pomembne vodstvene funkcije pri zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno z njihovimi:

(i)

pristojnostmi ali njihovim povzetkom; ter

| (ii) | upoštevanjem vseh kodeksov upravljanja ali podobnih določb. |
| --- | --- |

(ii)

upoštevanjem vseh kodeksov upravljanja ali podobnih določb.

| (b) | Postopki, ki zagotavljajo, da imajo zaposleni pri upravljavcu in druge fizične osebe, katerih storitve so mu na voljo ali so pod njegovim nadzorom ter ki so neposredno vključene v zagotavljanje referenčne vrednosti, potrebne spretnosti, znanja in izkušnje za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene, ter da jih opravljajo v skladu z določbami iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(b)

Postopki, ki zagotavljajo, da imajo zaposleni pri upravljavcu in druge fizične osebe, katerih storitve so mu na voljo ali so pod njegovim nadzorom ter ki so neposredno vključene v zagotavljanje referenčne vrednosti, potrebne spretnosti, znanja in izkušnje za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene, ter da jih opravljajo v skladu z določbami iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/1011.

| (c) | Število zaposlenih (za določen in nedoločen čas), ki so vključeni v zagotavljanje referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

Število zaposlenih (za določen in nedoločen čas), ki so vključeni v zagotavljanje referenčne vrednosti.

4.   NAVZKRIŽJE INTERESOV

| (a) | Politike in postopki, ki obravnavajo:






  (i) | kako se odkrivajo, beležijo, upravljajo, blažijo, preprečujejo ali odpravljajo trenutna in morebitna navzkrižja interesov ter kako se bo to izvajalo v prihodnje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Politike in postopki, ki obravnavajo:

(i)

kako se odkrivajo, beležijo, upravljajo, blažijo, preprečujejo ali odpravljajo trenutna in morebitna navzkrižja interesov ter kako se bo to izvajalo v prihodnje;

| (ii) | specifične okoliščine, ki veljajo za vložnika ali določeno referenčno vrednost, ki jo zagotovi vložnik, in se lahko uporablja v Uniji ter v zvezi s katero bo najverjetneje prišlo do navzkrižij interesov, vključno s primeri, ko se v postopku določanja referenčne vrednosti uporabi strokovna presoja ali uveljavi diskrecijska pravica, ko je vložnik v isti skupini kot uporabnik referenčne vrednosti in je izdajatelj udeležen v tržnem ali gospodarskem stanju, katerega namerava meriti referenčna vrednost. |
| --- | --- |

(ii)

specifične okoliščine, ki veljajo za vložnika ali določeno referenčno vrednost, ki jo zagotovi vložnik, in se lahko uporablja v Uniji ter v zvezi s katero bo najverjetneje prišlo do navzkrižij interesov, vključno s primeri, ko se v postopku določanja referenčne vrednosti uporabi strokovna presoja ali uveljavi diskrecijska pravica, ko je vložnik v isti skupini kot uporabnik referenčne vrednosti in je izdajatelj udeležen v tržnem ali gospodarskem stanju, katerega namerava meriti referenčna vrednost.

| (b) | Za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti seznam ugotovljenih pomembnih navzkrižij interesov, skupaj z zadevnimi ukrepi za blaženje. |
| --- | --- |

(b)

Za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti seznam ugotovljenih pomembnih navzkrižij interesov, skupaj z zadevnimi ukrepi za blaženje.

| (c) | Struktura politike glede plačil, določitev meril, ki se uporabljajo za določitev plačila oseb, ki so neposredno ali posredno vključene v dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

Struktura politike glede plačil, določitev meril, ki se uporabljajo za določitev plačila oseb, ki so neposredno ali posredno vključene v dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti.

5.   STRUKTURA NOTRANJE KONTROLE TER OKVIR NADZORA IN ODGOVORNOSTI

| (a) | Politike in postopki za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, vključno s tistimi, ki so povezani s:






  (i) | sistemi informacijskih tehnologij; |
| --- | --- | --- |

(a)

Politike in postopki za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, vključno s tistimi, ki so povezani s:

(i)

sistemi informacijskih tehnologij;

| (ii) | obvladovanjem tveganja, skupaj z začrtanjem tveganj, ki se lahko pojavijo in ki lahko vplivajo na točnost, celovitost in reprezentativnost zagotovljenih referenčnih vrednosti ali neprekinjenost dejavnosti zagotavljanja teh vrednosti, skupaj z zadevnimi ukrepi blaženja; |
| --- | --- |

(ii)

obvladovanjem tveganja, skupaj z začrtanjem tveganj, ki se lahko pojavijo in ki lahko vplivajo na točnost, celovitost in reprezentativnost zagotovljenih referenčnih vrednosti ali neprekinjenost dejavnosti zagotavljanja teh vrednosti, skupaj z zadevnimi ukrepi blaženja;

| (iii) | ustanovitvijo, vlogo in delovanjem funkcije nadzora, kot je opisana v členu 5 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljena v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih na podlagi člena 5(5) Uredbe (EU) 2016/1011 (1), ali ustreznih načelih o finančnih referenčnih vrednostih, ki jih je sprejelo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) 17. julija 2013 („načela IOSCO za finančne referenčne vrednosti“), ali načelih agencije za sporočanje cen nafte, ki jih je sprejelo združenje IOSCO 5. oktobra 2012 („načela IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte“), vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov v funkciji nadzora; |
| --- | --- |

(iii)

ustanovitvijo, vlogo in delovanjem funkcije nadzora, kot je opisana v členu 5 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljena v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih na podlagi člena 5(5) Uredbe (EU) 2016/1011 (1), ali ustreznih načelih o finančnih referenčnih vrednostih, ki jih je sprejelo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) 17. julija 2013 („načela IOSCO za finančne referenčne vrednosti“), ali načelih agencije za sporočanje cen nafte, ki jih je sprejelo združenje IOSCO 5. oktobra 2012 („načela IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte“), vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov v funkciji nadzora;

| (iv) | ustanovitvijo, vlogo in delovanjem okvira kontrole, kot je opisan v členu 6 Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznih načelih IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir; |
| --- | --- |

(iv)

ustanovitvijo, vlogo in delovanjem okvira kontrole, kot je opisan v členu 6 Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznih načelih IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir;

| (v) | okvirom odgovornosti, kot je opisan v členu 7 Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznih načelih IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir. |
| --- | --- |

(v)

okvirom odgovornosti, kot je opisan v členu 7 Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznih načelih IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir.

| (b) | Načrti ravnanja v nepredvidljivih razmerah za začasno določitev in objavo referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

Načrti ravnanja v nepredvidljivih razmerah za začasno določitev in objavo referenčne vrednosti.

| (c) | Postopki za notranje poročanje o kršitah Uredbe (EU) 2016/1011 s strani vodilnih delavcev, zaposlenih ali drugih fizičnih oseb, katerih storitve ima izdajatelj na voljo ali so pod njegovim nadzorom. |
| --- | --- |

(c)

Postopki za notranje poročanje o kršitah Uredbe (EU) 2016/1011 s strani vodilnih delavcev, zaposlenih ali drugih fizičnih oseb, katerih storitve ima izdajatelj na voljo ali so pod njegovim nadzorom.

6.   ZUNANJE IZVAJANJE

Kadar je katera koli dejavnost, ki je del postopka zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, oddana v zunanje izvajanje:

| (a) | dogovori o zunanjem izvajanju, vključno z dogovori o ravni storitve, ki kažejo skladnost s členom 10 Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznimi načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

dogovori o zunanjem izvajanju, vključno z dogovori o ravni storitve, ki kažejo skladnost s členom 10 Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznimi načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, kakor je ustrezno;

| (b) | podrobnosti o funkcijah, prenesenih v zunanje izvajanje, razen če je ta informacija že vključena v zadevne pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o funkcijah, prenesenih v zunanje izvajanje, razen če je ta informacija že vključena v zadevne pogodbe;

| (c) | politike in postopki za nadzor dejavnosti, prenesenih v zunanje izvajanje, razen če je ta informacija že vključena v zadevne pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

politike in postopki za nadzor dejavnosti, prenesenih v zunanje izvajanje, razen če je ta informacija že vključena v zadevne pogodbe.

7.   SKLADNOST Z NAČELI IOSCO

| (a) | Kadar je na voljo, ocena skladnosti z načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti, ki jih je sprejelo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) 17. julija 2013, ali načeli za agencije za sporočanje cen nafte, ki jih je združenje IOSCO sprejelo 5. oktobra 2012, ki jo opravi neodvisni zunanji revizor; |
| --- | --- |

(a)

Kadar je na voljo, ocena skladnosti z načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti, ki jih je sprejelo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) 17. julija 2013, ali načeli za agencije za sporočanje cen nafte, ki jih je združenje IOSCO sprejelo 5. oktobra 2012, ki jo opravi neodvisni zunanji revizor;

| (b) | Kadar je vložnik pod nadzorom, certifikat, kadar je na voljo, ki ga predloži pristojni organ države nečlanice EU, v kateri se vložnik nahaja, ki dokazuje skladnost z načeli IOSCO iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

Kadar je vložnik pod nadzorom, certifikat, kadar je na voljo, ki ga predloži pristojni organ države nečlanice EU, v kateri se vložnik nahaja, ki dokazuje skladnost z načeli IOSCO iz točke (a).

8.   DRUGE INFORMACIJE

| (a) | Vložnik lahko predloži vsakršne dodatne informacije v zvezi s svojo vlogo, ki se mu zdijo primerne. |
| --- | --- |

(a)

Vložnik lahko predloži vsakršne dodatne informacije v zvezi s svojo vlogo, ki se mu zdijo primerne.

| (b) | Vložnik informacije predloži na način in v obliki, ki ju določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Vložnik informacije predloži na način in v obliki, ki ju določi pristojni organ.

ODDELEK B – INFORMACIJE O REFERENČNIH VREDNOSTIH

9.   OPIS DEJANSKIH ALI MOŽNIH REFERENČNIH VREDNOSTI ALI SKUPIN REFERENČNIH VREDNOSTI, KI SE LAHKO UPORABLJAJO V UNIJI

| (a) | Seznam vseh referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik in se že uporabljajo v Uniji ter, kadar so na voljo, njihove mednarodne identifikacijske številke vrednostnih papirjev (ISIN). |
| --- | --- |

(a)

Seznam vseh referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja vložnik in se že uporabljajo v Uniji ter, kadar so na voljo, njihove mednarodne identifikacijske številke vrednostnih papirjev (ISIN).

| (b) | Opis zagotovljenih referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki se že uporabljajo v Uniji, vključno z opisom dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi ga merila referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, skupaj z navedbo virov, ki se uporabljajo za zagotovitev teh opisov, ter opisom morebitnih prispevajočih oseb k tej referenčni vrednosti ali skupini referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

Opis zagotovljenih referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki se že uporabljajo v Uniji, vključno z opisom dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi ga merila referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, skupaj z navedbo virov, ki se uporabljajo za zagotovitev teh opisov, ter opisom morebitnih prispevajočih oseb k tej referenčni vrednosti ali skupini referenčnih vrednosti.

| (c) | Seznam, ki vključuje vse referenčne vrednosti, ki naj bi se tržile za uporabo v Uniji, ter njihove ISIN, kadar so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

Seznam, ki vključuje vse referenčne vrednosti, ki naj bi se tržile za uporabo v Uniji, ter njihove ISIN, kadar so na voljo.

| (d) | Opis zagotovljenih referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki naj bi se tržile za uporabo v Uniji, vključno z opisom dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi ga merila referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, skupaj z navedbo virov, ki se uporabljajo za zagotovitev teh opisov, ter opisom morebitnih prispevajočih oseb k tej referenčni vrednosti ali skupini referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(d)

Opis zagotovljenih referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki naj bi se tržile za uporabo v Uniji, vključno z opisom dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi ga merila referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, skupaj z navedbo virov, ki se uporabljajo za zagotovitev teh opisov, ter opisom morebitnih prispevajočih oseb k tej referenčni vrednosti ali skupini referenčnih vrednosti.

| (e) | Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točkah (b) in (d), lahko štejeta za referenčni vrednosti reguliranih podatkov v skladu z opredelitvijo iz točke 24 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011 ter sta tako upravičeni do izjeme iz člena 17(1) iste Uredbe. |
| --- | --- |

(e)

Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točkah (b) in (d), lahko štejeta za referenčni vrednosti reguliranih podatkov v skladu z opredelitvijo iz točke 24 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011 ter sta tako upravičeni do izjeme iz člena 17(1) iste Uredbe.

| (f) | Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točkah (b) in (d), lahko štejeta za referenčne vrednosti za blago v skladu z opredelitvijo iz točke 23 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, ter ne temeljita na predloženih podatkih prispevajočih oseb, ki so po večini nadzorovani subjekti, skupaj z vsemi dokazi o izvajanju zahtev posebne ureditve, kot je določeno v členu 19 in Prilogi II k Uredbi ali v ustreznih načelih IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte. |
| --- | --- |

(f)

Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točkah (b) in (d), lahko štejeta za referenčne vrednosti za blago v skladu z opredelitvijo iz točke 23 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, ter ne temeljita na predloženih podatkih prispevajočih oseb, ki so po večini nadzorovani subjekti, skupaj z vsemi dokazi o izvajanju zahtev posebne ureditve, kot je določeno v členu 19 in Prilogi II k Uredbi ali v ustreznih načelih IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte.

| (g) | Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točkah (b) in (d), lahko štejeta za referenčni obrestni meri v skladu z opredelitvijo iz točke 22 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, skupaj z vsemi dokazi o izvajanju zahtev posebne ureditve, kot je določeno v členu 18 in Prilogi I k Uredbi. |
| --- | --- |

(g)

Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točkah (b) in (d), lahko štejeta za referenčni obrestni meri v skladu z opredelitvijo iz točke 22 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, skupaj z vsemi dokazi o izvajanju zahtev posebne ureditve, kot je določeno v členu 18 in Prilogi I k Uredbi.

| (h) | Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točki (b), na ozemlju Unije uporabljata v takšni meri, da se zadevna referenčna vrednost ali vse referenčne vrednosti v zadevni skupini referenčnih vrednosti lahko štejejo za pomembne referenčne vrednosti, kot jih opredeljuje točka 26 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, ali kot nepomembne referenčne vrednosti, kot jih opredeljuje točka 27 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011. Informacije, ki jih je treba predložiti, se, kolikor je mogoče, določijo na podlagi določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/66 (2) za oceno nominalnega zneska finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti, nominalnega zneska izvedenih finančnih instrumentov in čiste vrednosti sredstev investicijskih skladov, ki se znotraj Unije sklicujejo na referenčne vrednosti držav nečlanic EU, vključno s primeri posrednega sklicevanja na vse tovrstne referenčne vrednosti v kombinaciji referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(h)

Vsi dokumentirani dokazi, da se referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, opisani v točki (b), na ozemlju Unije uporabljata v takšni meri, da se zadevna referenčna vrednost ali vse referenčne vrednosti v zadevni skupini referenčnih vrednosti lahko štejejo za pomembne referenčne vrednosti, kot jih opredeljuje točka 26 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011, ali kot nepomembne referenčne vrednosti, kot jih opredeljuje točka 27 člena 3(1) Uredbe (EU) 2016/1011. Informacije, ki jih je treba predložiti, se, kolikor je mogoče, določijo na podlagi določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/66 (2) za oceno nominalnega zneska finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti, nominalnega zneska izvedenih finančnih instrumentov in čiste vrednosti sredstev investicijskih skladov, ki se znotraj Unije sklicujejo na referenčne vrednosti držav nečlanic EU, vključno s primeri posrednega sklicevanja na vse tovrstne referenčne vrednosti v kombinaciji referenčnih vrednosti.

| (i) | Utemeljitev, če upravljavec uveljavlja katero izmed izjem iz člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/1011 za pomembne referenčne vrednosti ter iz člena 26(1) za nepomembne referenčne vrednosti; informacije se, kolikor je mogoče, predložijo v obliki, ki je določena v izvedbenih tehničnih standardih, sprejetih v skladu s členoma 25(8) in 26(5) Uredbe (EU) 2016/1011 (3). |
| --- | --- |

(i)

Utemeljitev, če upravljavec uveljavlja katero izmed izjem iz člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/1011 za pomembne referenčne vrednosti ter iz člena 26(1) za nepomembne referenčne vrednosti; informacije se, kolikor je mogoče, predložijo v obliki, ki je določena v izvedbenih tehničnih standardih, sprejetih v skladu s členoma 25(8) in 26(5) Uredbe (EU) 2016/1011 (3).

| (j) | Informacije o ukrepih za obravnavo popravkov določitve ali objave referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(j)

Informacije o ukrepih za obravnavo popravkov določitve ali objave referenčne vrednosti.

| (k) | Informacije o postopku, ki ga mora izvesti izdajatelj v primeru sprememb ali prenehanja referenčne vrednosti, v skladu s členom 28(1) Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznimi načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(k)

Informacije o postopku, ki ga mora izvesti izdajatelj v primeru sprememb ali prenehanja referenčne vrednosti, v skladu s členom 28(1) Uredbe (EU) 2016/1011 ali ustreznimi načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali za agencije za sporočanje cen nafte, kakor je ustrezno.

10.   VHODNI PODATKI IN METODOLOGIJA

| (a) | Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti politike in postopki v zvezi z vhodnimi podatki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:






  (i) | vrsto uporabljenih vhodnih podatkov, prednostni razpored njihove uporabe in vsako uveljavitev diskrecijske pravice ali uporabo strokovne presoje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti politike in postopki v zvezi z vhodnimi podatki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:

(i)

vrsto uporabljenih vhodnih podatkov, prednostni razpored njihove uporabe in vsako uveljavitev diskrecijske pravice ali uporabo strokovne presoje;

| (ii) | vse postopke za zagotovitev, da so vhodni podatki zadostni, primerni in preverljivi; |
| --- | --- |

(ii)

vse postopke za zagotovitev, da so vhodni podatki zadostni, primerni in preverljivi;

| (iii) | merila za določitev, kdo lahko prispeva vhodne podatke upravljavcu, in izbirni postopek prispevajočih oseb; |
| --- | --- |

(iii)

merila za določitev, kdo lahko prispeva vhodne podatke upravljavcu, in izbirni postopek prispevajočih oseb;

| (iv) | ocenjevanje vhodnih podatkov prispevajoče osebe in postopek potrjevanja veljavnosti vhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(iv)

ocenjevanje vhodnih podatkov prispevajoče osebe in postopek potrjevanja veljavnosti vhodnih podatkov.

| (b) | Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti v zvezi z metodologijo:






  (i) | opis metodologije, v katerem so poudarjeni ključni elementi metodologije, kot so določeni v členu 13 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljeni v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih na podlagi člena 13(3) Uredbe (EU) 2016/1011 (4); |
| --- | --- | --- |

(b)

Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti v zvezi z metodologijo:

(i)

opis metodologije, v katerem so poudarjeni ključni elementi metodologije, kot so določeni v členu 13 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljeni v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih na podlagi člena 13(3) Uredbe (EU) 2016/1011 (4);

| (ii) | politike in postopki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:






  — | ukrepe, sprejete za potrditev veljavnosti in pregled metodologije, vključno z opravljanimi poskusi in testiranji za nazaj, |
| --- | --- | --- |

(ii)

politike in postopki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:

—

ukrepe, sprejete za potrditev veljavnosti in pregled metodologije, vključno z opravljanimi poskusi in testiranji za nazaj,

| — | postopek posvetovanja o vseh predlaganih bistvenih spremembah metodologije. |
| --- | --- |

—

postopek posvetovanja o vseh predlaganih bistvenih spremembah metodologije.

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1637 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za postopke in značilnosti funkcije nadzora (glej stran 1 tega Uradnega lista).

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/66 z dne 29. septembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi, kako oceniti nominalni znesek finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti, nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov in čisto vrednost sredstev investicijskih skladov (UL L 12, 17.1.2018, str. 11).

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1106 z dne 8. avgusta 2018 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s predlogami za izjavo o skladnosti, ki jo objavijo in vzdržujejo upravljavci pomembnih in nepomembnih referenčnih vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 202, 9.8.2018, str. 9).

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1641 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, v katerih so podrobneje določene informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci ključnih ali pomembnih referenčnih vrednosti o metodologiji, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti, notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter o postopkih za bistvene spremembe metodologije (glej stran 21 tega Uradnega lista).

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/43

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1646

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za informacije, ki se navedejo v vlogi za dovoljenje in v vlogi za registracijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) 596/2014 (1) in zlasti člena 34(8) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V tej uredbi so določene informacije, ki bi jih moral prejeti pristojni organ z vlogo za dovoljenje ali registracijo upravljavca referenčne vrednosti, odvisno od značilnosti vložnika ali zagotovljenih referenčnih vrednosti, namenjenih za uporabo v Uniji. Ta specifikacija informacij, ki jih je treba navesti v vlogi za dovoljenje in v vlogi za registracijo, spodbuja skupen in skladen postopek po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(1)

V tej uredbi so določene informacije, ki bi jih moral prejeti pristojni organ z vlogo za dovoljenje ali registracijo upravljavca referenčne vrednosti, odvisno od značilnosti vložnika ali zagotovljenih referenčnih vrednosti, namenjenih za uporabo v Uniji. Ta specifikacija informacij, ki jih je treba navesti v vlogi za dovoljenje in v vlogi za registracijo, spodbuja skupen in skladen postopek po vsej Uniji.

| (2) | Za pristojni organ je pomembno, da prejme informacije, določene v tej uredbi, da lahko oceni, ali ureditve, ki jih vzpostavi vložnik vloge za dovoljenje ali registracijo, izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(2)

Za pristojni organ je pomembno, da prejme informacije, določene v tej uredbi, da lahko oceni, ali ureditve, ki jih vzpostavi vložnik vloge za dovoljenje ali registracijo, izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EU) 2016/1011.

| (3) | Da bi pristojni organ lahko ocenil, ali bi kakršna koli navzkrižja interesov, ki izhajajo iz dejavnosti v zvezi z referenčnimi vrednostmi in poslovnih interesov lastnikov vložnika, lahko vplivala na neodvisnost vložnika pri izračunu referenčne vrednosti ter tako ogrozila točnost in celovitost referenčne vrednosti, bi bilo treba od vložnika zahtevati, da predloži informacije v zvezi z dejavnostmi svojih lastnikov ter o lastništvu svojih nadrejenih podjetij. |
| --- | --- |

(3)

Da bi pristojni organ lahko ocenil, ali bi kakršna koli navzkrižja interesov, ki izhajajo iz dejavnosti v zvezi z referenčnimi vrednostmi in poslovnih interesov lastnikov vložnika, lahko vplivala na neodvisnost vložnika pri izračunu referenčne vrednosti ter tako ogrozila točnost in celovitost referenčne vrednosti, bi bilo treba od vložnika zahtevati, da predloži informacije v zvezi z dejavnostmi svojih lastnikov ter o lastništvu svojih nadrejenih podjetij.

| (4) | Vložnik bi moral pri izračunu referenčne vrednosti predložiti informacije o sestavi, delovanju in neodvisnosti svojih upravnih organov, da bi pristojni organ lahko ocenil, ali struktura korporativnega upravljanja zagotavlja neodvisnost vložnika pri izračunu referenčne vrednosti ter izogibanje navzkrižju interesov in njihovo upravljanje. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik bi moral pri izračunu referenčne vrednosti predložiti informacije o sestavi, delovanju in neodvisnosti svojih upravnih organov, da bi pristojni organ lahko ocenil, ali struktura korporativnega upravljanja zagotavlja neodvisnost vložnika pri izračunu referenčne vrednosti ter izogibanje navzkrižju interesov in njihovo upravljanje.

| (5) | Vložnik bi moral v zvezi s svojo dejavnostjo zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupin referenčnih vrednosti zagotoviti informacije o svojih politikah in postopkih v zvezi z odkrivanjem, upravljanjem, blaženjem in razkritjem navzkrižij interesov. Vložnik bi moral za ključne referenčne vrednosti zaradi njihove večje sistemske pomembnosti pristojnemu organu zagotoviti posodobljen seznam obstoječih navzkrižij interesov, skupaj z razlago, kako se ta upravljajo. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik bi moral v zvezi s svojo dejavnostjo zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupin referenčnih vrednosti zagotoviti informacije o svojih politikah in postopkih v zvezi z odkrivanjem, upravljanjem, blaženjem in razkritjem navzkrižij interesov. Vložnik bi moral za ključne referenčne vrednosti zaradi njihove večje sistemske pomembnosti pristojnemu organu zagotoviti posodobljen seznam obstoječih navzkrižij interesov, skupaj z razlago, kako se ta upravljajo.

| (6) | Da se pristojnemu organu omogoči, da oceni primernost in trdnost strukture notranje kontrole ter okvira nadzora in odgovornosti, bi moral vložnik predložiti politike in postopke za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti. Te informacije so nujne, da lahko pristojni organi oceni, ali politike in postopki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(6)

Da se pristojnemu organu omogoči, da oceni primernost in trdnost strukture notranje kontrole ter okvira nadzora in odgovornosti, bi moral vložnik predložiti politike in postopke za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti. Te informacije so nujne, da lahko pristojni organi oceni, ali politike in postopki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EU) 2016/1011.

| (7) | V vlogo bi morale biti vključene tudi informacije, s katerimi se pristojnemu organu dokaže, da so kontrole vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določitev referenčnih vrednosti, ki jih zagotovi vložnik, ustrezne za zagotovitev reprezentativnosti, točnosti in celovitosti takšnih podatkov, ter da ima metodologija, ki se uporablja za izračun referenčnih vrednosti, vse značilnosti, ki jih zahteva Uredba (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(7)

V vlogo bi morale biti vključene tudi informacije, s katerimi se pristojnemu organu dokaže, da so kontrole vhodnih podatkov, ki se uporabljajo za določitev referenčnih vrednosti, ki jih zagotovi vložnik, ustrezne za zagotovitev reprezentativnosti, točnosti in celovitosti takšnih podatkov, ter da ima metodologija, ki se uporablja za izračun referenčnih vrednosti, vse značilnosti, ki jih zahteva Uredba (EU) 2016/1011.

| (8) | Da pristojni organ lahko oceni, ali referenčna vrednost reprezentativno odraža gospodarsko stanje, ki naj bi ga merila, bi moral vložnik pristojnemu organu predložiti opis referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja ali namerava zagotavljati ter vrsto teh referenčnih vrednosti v skladu z določbami Uredbe (EU) 2016/1011. Vrsta, kateri referenčna vrednost pripada, se oceni po najboljšem vedenju vložnika ter bi morala biti predložena skupaj z navedbo virov uporabljenih podatkov, da se pristojnemu organu omogoči razumevanje zanesljivosti in izčrpnosti osnovnih informacij. |
| --- | --- |

(8)

Da pristojni organ lahko oceni, ali referenčna vrednost reprezentativno odraža gospodarsko stanje, ki naj bi ga merila, bi moral vložnik pristojnemu organu predložiti opis referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja ali namerava zagotavljati ter vrsto teh referenčnih vrednosti v skladu z določbami Uredbe (EU) 2016/1011. Vrsta, kateri referenčna vrednost pripada, se oceni po najboljšem vedenju vložnika ter bi morala biti predložena skupaj z navedbo virov uporabljenih podatkov, da se pristojnemu organu omogoči razumevanje zanesljivosti in izčrpnosti osnovnih informacij.

| (9) | Vsebino vloge za dovoljenje ali registracijo, kadar je vložnik fizična oseba, bi bilo treba določiti posebej, saj se organizacijska ureditev upravljavca precej razlikuje od strukture pravnih oseb. |
| --- | --- |

(9)

Vsebino vloge za dovoljenje ali registracijo, kadar je vložnik fizična oseba, bi bilo treba določiti posebej, saj se organizacijska ureditev upravljavca precej razlikuje od strukture pravnih oseb.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (11) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravil odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(11)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravil odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (12) | Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa, da pripravijo vloge in zagotovijo skladnost z zahtevami te uredbe ter regulativnimi tehničnimi standardi iz Priloge. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti – |
| --- | --- |

(12)

Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa, da pripravijo vloge in zagotovijo skladnost z zahtevami te uredbe ter regulativnimi tehničnimi standardi iz Priloge. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošne zahteve

1.   Vloga v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2016/1011 vsebuje, kakor je ustrezno, informacije, ki vključujejo naslednje:

| (a) | postavke, naštete v Prilogi I, kadar je vložnik pravna oseba, ki prosi za dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

postavke, naštete v Prilogi I, kadar je vložnik pravna oseba, ki prosi za dovoljenje;

| (b) | postavke, naštete v Prilogi II, kadar je vložnik pravna oseba, ki prosi za registracijo; |
| --- | --- |

(b)

postavke, naštete v Prilogi II, kadar je vložnik pravna oseba, ki prosi za registracijo;

| (c) | postavke, naštete v Prilogi I, kadar je vložnik fizična oseba, ki prosi za dovoljenje, razen informacij, naštetih v točkah (c), (f), (h) in (i) odstavka 1 Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

postavke, naštete v Prilogi I, kadar je vložnik fizična oseba, ki prosi za dovoljenje, razen informacij, naštetih v točkah (c), (f), (h) in (i) odstavka 1 Priloge I;

| (d) | postavke, naštete v Prilogi II, kadar je vložnik fizična oseba, ki prosi za registracijo, razen informacij, naštetih v točkah (c), (f), (h) in (i) odstavka 1 Priloge II. |
| --- | --- |

(d)

postavke, naštete v Prilogi II, kadar je vložnik fizična oseba, ki prosi za registracijo, razen informacij, naštetih v točkah (c), (f), (h) in (i) odstavka 1 Priloge II.

2.   Vloga lahko vsebuje informacije na ravni skupine referenčnih vrednosti samo, kadar nobena izmed referenčnih vrednosti v skupini ni vključena na seznam ključnih referenčnih vrednosti, pripravljen v skladu s členom 20(1) Uredbe (EU) 2016/1011.

3.   Kadar vložnik ne predloži katere koli izmed zahtevanih informacij, v vlogi razloži, zakaj ni predložil teh informacij.

4.   Vložniku ni treba predložiti informacij, ki so naštete v točkah (f) do (j) odstavka 1 Priloge I oziroma Priloge II, če vložnika v državi članici že nadzoruje isti pristojni organ za druge dejavnosti razen za zagotavljanje referenčnih vrednosti.

Člen 2

Informacije, ki se zagotovijo za vrste referenčnih vrednosti

1.   Vložnik lahko za vse nepomembne referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja, predloži informacije, ki se zahtevajo v odstavku 6 Priloge I ali po potrebi odstavku 6 Priloge II v obliki povzetka.

2.   Nenadzorovani subjekti, ki zagotavljajo ključne in pomembne referenčne vrednosti, predložijo informacije iz Priloge I.

3.   Nadzorovani subjekti, ki zagotavljajo le neključne referenčne vrednosti, predložijo informacije, naštete v prvem stolpcu Priloge II.

4.   Vložnik, ki zagotavlja le nepomembne referenčne vrednosti, predloži informacije, naštete v drugem stolpcu Priloge II.

5.   Brez poseganja v odstavke 1 do 4 vložnik, ki zagotavlja samo referenčne vrednosti reguliranih podatkov, ne predloži informacij, ki so naštete v točkah 5(c), 6(a)(iii) in 6(a)(iv) Priloge I in Priloge II.

6.   Vložnik, ki zagotavlja le referenčne obrestne mere, predloži informacije, naštete v prilogah k tej uredbi, ter navede, kako so izpolnjene posebne zahteve iz Priloge I k Uredbi (EU) 2016/1011, kadar se v skladu s členom 18 navedene uredbe določbe iz Priloge I k Uredbi (EU) 2016/1011 uporabljajo poleg ali namesto zahtev iz naslova II Uredbe (EU) 2016/1011.

7.   Vložnik, ki zagotavlja le referenčne vrednosti za blago, predloži informacije, ki so naštete v Prilogi I k tej uredbi, če je nenadzorovani subjekt ali če zagotavlja ključne referenčne vrednosti. Če je nadzorovan subjekt in nobena izmed referenčnih vrednosti, ki jih zagotavlja, ni ključna referenčna vrednost, predloži informacije, ki so naštete v prvem stolpcu Priloge II. Vložnik navede, kako so izpolnjene zahteve iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1011 za vse referenčne vrednosti za blago, za katere v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2016/1011 velja Priloga II namesto naslova II Uredbe (EU) 2016/1011.

Člen 3

Posebne informacije v zvezi s politikami in postopki

1.   Vsi v vlogi navedeni politike in postopki vsebujejo ali so jim priloženi:

| (a) | identiteto osebe ali oseb, ki so pristojne za odobritev in vzdrževanje politik in postopkov; |
| --- | --- |

(a)

identiteto osebe ali oseb, ki so pristojne za odobritev in vzdrževanje politik in postopkov;

| (b) | opis, kako se spremlja skladnost s politikami in postopki, ter identiteto oseb, pristojnih za to spremljanje; |
| --- | --- |

(b)

opis, kako se spremlja skladnost s politikami in postopki, ter identiteto oseb, pristojnih za to spremljanje;

| (c) | opis ukrepov, ki se sprejmejo v primeru kršitve politik in postopkov; |
| --- | --- |

(c)

opis ukrepov, ki se sprejmejo v primeru kršitve politik in postopkov;

2.   Vložnik, ki je del skupine, lahko deluje v skladu z odstavkom 1, tako da predloži politike in postopke svoje skupine, kadar se nanašajo na zagotavljanje referenčnih vrednosti.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

---

PRILOGA I

Informacije, ki jih je treba navesti v vlogi za dovoljenje v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2016/1011

1.   SPLOŠNE INFORMACIJE

| (a) | Polno ime vložnika in njegov identifikator pravnih subjektov (LEI). |
| --- | --- |

(a)

Polno ime vložnika in njegov identifikator pravnih subjektov (LEI).

| (b) | Naslov pisarne v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(b)

Naslov pisarne v Evropski uniji.

| (c) | Pravni status. |
| --- | --- |

(c)

Pravni status.

| (d) | Spletna stran, če obstaja. |
| --- | --- |

(d)

Spletna stran, če obstaja.

| (e) | Pri kontaktnih osebah za vlogo:






  (i) | ime; |
| --- | --- | --- |

(e)

Pri kontaktnih osebah za vlogo:

(i)

ime;

| (ii) | naziv; |
| --- | --- |

(ii)

naziv;

| (iii) | naslov; |
| --- | --- |

(iii)

naslov;

| (iv) | elektronski naslov; |
| --- | --- |

(iv)

elektronski naslov;

| (v) | telefonska številka. |
| --- | --- |

(v)

telefonska številka.

| (f) | Kadar je vložnik nadzorovan subjekt, informacije o trenutnem statusu njegovega dovoljenja, vključno z dejavnostmi, za katere je pooblaščen, in njegovim zadevnim pristojnim organom v njegovi matični državi članici. |
| --- | --- |

(f)

Kadar je vložnik nadzorovan subjekt, informacije o trenutnem statusu njegovega dovoljenja, vključno z dejavnostmi, za katere je pooblaščen, in njegovim zadevnim pristojnim organom v njegovi matični državi članici.

| (g) | Opis dejavnosti vložnika v Evropski uniji, ne glede na to, ali zanje veljajo finančni predpisi, ki so pomembne za dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti, skupaj z opisom, kje se te dejavnosti opravljajo. |
| --- | --- |

(g)

Opis dejavnosti vložnika v Evropski uniji, ne glede na to, ali zanje veljajo finančni predpisi, ki so pomembne za dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti, skupaj z opisom, kje se te dejavnosti opravljajo.

| (h) | Akt o ustanovitvi, statuti ali drugi ustanovitveni dokumenti. |
| --- | --- |

(h)

Akt o ustanovitvi, statuti ali drugi ustanovitveni dokumenti.

| (i) | Kadar je vložnik del skupine, struktura njegove skupine, skupaj z lastniško shemo, ki prikazuje povezave med vsemi nadrejenimi podjetji in podružnicami. Pri podjetjih in podružnicah, prikazanih v lastniški shemi, se navede polno ime, pravni status ter naslov registriranega sedeža in uprave. |
| --- | --- |

(i)

Kadar je vložnik del skupine, struktura njegove skupine, skupaj z lastniško shemo, ki prikazuje povezave med vsemi nadrejenimi podjetji in podružnicami. Pri podjetjih in podružnicah, prikazanih v lastniški shemi, se navede polno ime, pravni status ter naslov registriranega sedeža in uprave.

| (j) | Lastna izjava o dobrem imenu, vključno z morebitnimi podatki o vseh:






  (i) | disciplinskih postopkih zoper podjetje (razen če so bili opuščeni); |
| --- | --- | --- |

(j)

Lastna izjava o dobrem imenu, vključno z morebitnimi podatki o vseh:

(i)

disciplinskih postopkih zoper podjetje (razen če so bili opuščeni);

| (ii) | zavrnitvah dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa; |
| --- | --- |

(ii)

zavrnitvah dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa;

| (iii) | odvzemih dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa. |
| --- | --- |

(iii)

odvzemih dovoljenja ali registracije s strani finančnega organa.

| (k) | Število zagotovljenih referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(k)

Število zagotovljenih referenčnih vrednosti.

2.   ORGANIZACIJSKA STRUKTURA IN UPRAVLJANJE

| (a) | Interna organizacijska struktura, in sicer upravni odbor, odbori višjega vodstva, funkcija nadzora in vsi ostali notranji organi, ki opravljajo pomembne vodstvene funkcije pri zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno z njihovimi:






  (i) | pristojnostmi ali njihovim povzetkom; ter |
| --- | --- | --- |

(a)

Interna organizacijska struktura, in sicer upravni odbor, odbori višjega vodstva, funkcija nadzora in vsi ostali notranji organi, ki opravljajo pomembne vodstvene funkcije pri zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno z njihovimi:

(i)

pristojnostmi ali njihovim povzetkom; ter

| (ii) | upoštevanjem vseh kodeksov upravljanja ali podobnih določb. |
| --- | --- |

(ii)

upoštevanjem vseh kodeksov upravljanja ali podobnih določb.

| (b) | Postopki, ki zagotavljajo, da imajo zaposleni pri upravljavcu in druge fizične osebe, katerih storitve so mu na voljo ali so pod njegovim nadzorom ter ki so neposredno vključene v zagotavljanje referenčne vrednosti, potrebne spretnosti, znanja in izkušnje za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene, ter da jih opravljajo v skladu z določbami iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(b)

Postopki, ki zagotavljajo, da imajo zaposleni pri upravljavcu in druge fizične osebe, katerih storitve so mu na voljo ali so pod njegovim nadzorom ter ki so neposredno vključene v zagotavljanje referenčne vrednosti, potrebne spretnosti, znanja in izkušnje za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene, ter da jih opravljajo v skladu z določbami iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/1011.

| (c) | Število zaposlenih (za določen in nedoločen čas), ki so vključeni v zagotavljanje referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

Število zaposlenih (za določen in nedoločen čas), ki so vključeni v zagotavljanje referenčne vrednosti.

3.   NAVZKRIŽJE INTERESOV

| (a) | Politike in postopki, ki obravnavajo:






  (i) | kako se odkrivajo, beležijo, upravljajo, blažijo, preprečujejo ali odpravljajo trenutna in morebitna navzkrižja interesov ter kako se bo to izvajalo v prihodnje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Politike in postopki, ki obravnavajo:

(i)

kako se odkrivajo, beležijo, upravljajo, blažijo, preprečujejo ali odpravljajo trenutna in morebitna navzkrižja interesov ter kako se bo to izvajalo v prihodnje;

| (ii) | specifične okoliščine, ki veljajo za vložnika ali določeno referenčno vrednost, ki jo zagotovi vložnik, v zvezi s katero bo najverjetneje prišlo do navzkrižij interesov, vključno s primeri, ko se v postopku določanja referenčne vrednosti uporabi strokovna presoja ali uveljavi diskrecijska pravica, ko je vložnik v isti skupini kot uporabnik referenčne vrednosti in ko je udeležen v tržnem ali gospodarskem stanju, katerega namerava meriti referenčna vrednost. |
| --- | --- |

(ii)

specifične okoliščine, ki veljajo za vložnika ali določeno referenčno vrednost, ki jo zagotovi vložnik, v zvezi s katero bo najverjetneje prišlo do navzkrižij interesov, vključno s primeri, ko se v postopku določanja referenčne vrednosti uporabi strokovna presoja ali uveljavi diskrecijska pravica, ko je vložnik v isti skupini kot uporabnik referenčne vrednosti in ko je udeležen v tržnem ali gospodarskem stanju, katerega namerava meriti referenčna vrednost.

| (b) | Za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti seznam ugotovljenih pomembnih navzkrižij interesov, skupaj z zadevnimi ukrepi za blaženje. Za vsako ključno referenčno vrednost posodobljen popis dejanskih ali morebitnih navzkrižij interesov, skupaj z zadevnimi ukrepi za blaženje. |
| --- | --- |

(b)

Za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti seznam ugotovljenih pomembnih navzkrižij interesov, skupaj z zadevnimi ukrepi za blaženje. Za vsako ključno referenčno vrednost posodobljen popis dejanskih ali morebitnih navzkrižij interesov, skupaj z zadevnimi ukrepi za blaženje.

| (c) | Struktura politike glede plačil, določitev meril, ki se uporabljajo za določitev plačila oseb, ki so neposredno ali posredno vključene v dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

Struktura politike glede plačil, določitev meril, ki se uporabljajo za določitev plačila oseb, ki so neposredno ali posredno vključene v dejavnost zagotavljanja referenčnih vrednosti.

4.   STRUKTURA NOTRANJE KONTROLE TER OKVIR NADZORA IN ODGOVORNOSTI

| (a) | Politike in postopki za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, vključno s tistimi, ki so povezani s:






  (i) | sistemi informacijskih tehnologij; |
| --- | --- | --- |

(a)

Politike in postopki za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, vključno s tistimi, ki so povezani s:

(i)

sistemi informacijskih tehnologij;

| (ii) | obvladovanjem tveganja, skupaj z začrtanjem tveganj, ki se lahko pojavijo in ki lahko vplivajo na točnost, celovitost in reprezentativnost zagotovljene referenčne vrednosti ali neprekinjenost dejavnosti zagotavljanja teh vrednosti, skupaj z zadevnimi ukrepi blaženja; |
| --- | --- |

(ii)

obvladovanjem tveganja, skupaj z začrtanjem tveganj, ki se lahko pojavijo in ki lahko vplivajo na točnost, celovitost in reprezentativnost zagotovljene referenčne vrednosti ali neprekinjenost dejavnosti zagotavljanja teh vrednosti, skupaj z zadevnimi ukrepi blaženja;

| (iii) | ustanovitvijo, vlogo in delovanjem funkcije nadzora, kot je opisana v členu 5 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljena v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) 2016/1011 (1), vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov v funkciji nadzora; |
| --- | --- |

(iii)

ustanovitvijo, vlogo in delovanjem funkcije nadzora, kot je opisana v členu 5 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljena v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) 2016/1011 (1), vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov v funkciji nadzora;

| (iv) | ustanovitvijo, vlogo in delovanjem okvira kontrole, kot je opisan v členu 6 Uredbe (EU) 2016/1011, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir; |
| --- | --- |

(iv)

ustanovitvijo, vlogo in delovanjem okvira kontrole, kot je opisan v členu 6 Uredbe (EU) 2016/1011, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir;

| (v) | okvirom odgovornosti, kot je opisan v členu 7 Uredbe (EU) 2016/1011, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir; |
| --- | --- |

(v)

okvirom odgovornosti, kot je opisan v členu 7 Uredbe (EU) 2016/1011, vključno s postopki za imenovanje, nadomeščanje ali odstranitev posameznikov, ki so odgovorni za ta okvir;

| (b) | Načrti ravnanja v nepredvidljivih razmerah za začasno določitev in objavo referenčne vrednosti, vključno z načrti za neprekinjeno poslovanje ter ponovno vzpostavitev delovanja. |
| --- | --- |

(b)

Načrti ravnanja v nepredvidljivih razmerah za začasno določitev in objavo referenčne vrednosti, vključno z načrti za neprekinjeno poslovanje ter ponovno vzpostavitev delovanja.

| (c) | Postopki za notranje poročanje o kršitvah Uredbe (EU) 2016/1011 s strani vodilnih delavcev, zaposlenih ali drugih fizičnih oseb, katerih storitve ima vložnik na voljo ali so pod njegovim nadzorom. |
| --- | --- |

(c)

Postopki za notranje poročanje o kršitvah Uredbe (EU) 2016/1011 s strani vodilnih delavcev, zaposlenih ali drugih fizičnih oseb, katerih storitve ima vložnik na voljo ali so pod njegovim nadzorom.

5.   OPIS ZAGOTOVLJENE REFERENČNE VREDNOSTI ALI SKUPINE REFERENČNIH VREDNOSTI

| (a) | Opis referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki jih vložnik zagotavlja ali namerava zagotavljati, ter kateri vrsti pripada referenčna vrednost, in sicer po najboljšem vedenju vložnika in ob upoštevanju določb Uredbe (EU) 2016/1011, skupaj z navedbo virov, ki se uporabljajo za določitev vrste referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(a)

Opis referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki jih vložnik zagotavlja ali namerava zagotavljati, ter kateri vrsti pripada referenčna vrednost, in sicer po najboljšem vedenju vložnika in ob upoštevanju določb Uredbe (EU) 2016/1011, skupaj z navedbo virov, ki se uporabljajo za določitev vrste referenčne vrednosti.

| (b) | Opis dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi ga merila referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, skupaj z navedbo virov, uporabljenih za zagotovitev tega opisa. |
| --- | --- |

(b)

Opis dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi ga merila referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti, skupaj z navedbo virov, uporabljenih za zagotovitev tega opisa.

| (c) | Opis prispevajočih oseb k referenčni vrednosti ali skupini referenčnih vrednosti, skupaj s kodeksom ravnanja, kot je opisan v členu 15 Uredbe (EU) 2016/1011, ter za ključne referenčne vrednosti, naziv in lokacija prispevajočih oseb. |
| --- | --- |

(c)

Opis prispevajočih oseb k referenčni vrednosti ali skupini referenčnih vrednosti, skupaj s kodeksom ravnanja, kot je opisan v členu 15 Uredbe (EU) 2016/1011, ter za ključne referenčne vrednosti, naziv in lokacija prispevajočih oseb.

| (d) | Informacije o ukrepih za obravnavo popravkov določitve ali objave referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(d)

Informacije o ukrepih za obravnavo popravkov določitve ali objave referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti.

| (e) | Informacije o postopkih, ki jih mora sprejeti upravljavec v primeru spremembe ali prenehanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti v skladu s členom 28(1) Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(e)

Informacije o postopkih, ki jih mora sprejeti upravljavec v primeru spremembe ali prenehanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti v skladu s členom 28(1) Uredbe (EU) 2016/1011.

6.   VHODNI PODATKI IN METODOLOGIJA

| (a) | Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti politike in postopki v zvezi z vhodnimi podatki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:






  (i) | vrsto uporabljenih vhodnih podatkov, prednostni razpored njihove uporabe in vsako uveljavitev diskrecijske pravice ali uporabo strokovne presoje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti politike in postopki v zvezi z vhodnimi podatki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:

(i)

vrsto uporabljenih vhodnih podatkov, prednostni razpored njihove uporabe in vsako uveljavitev diskrecijske pravice ali uporabo strokovne presoje;

| (ii) | vse postopke za zagotovitev, da so vhodni podatki zadostni, primerni in preverljivi; |
| --- | --- |

(ii)

vse postopke za zagotovitev, da so vhodni podatki zadostni, primerni in preverljivi;

| (iii) | merila za določitev, kdo lahko prispeva vhodne podatke upravljavcu, in izbirni postopek prispevajočih oseb; |
| --- | --- |

(iii)

merila za določitev, kdo lahko prispeva vhodne podatke upravljavcu, in izbirni postopek prispevajočih oseb;

| (iv) | ocenjevanje vhodnih podatkov prispevajoče osebe in postopek potrjevanja veljavnosti vhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(iv)

ocenjevanje vhodnih podatkov prispevajoče osebe in postopek potrjevanja veljavnosti vhodnih podatkov.

| (b) | Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti v zvezi z metodologijo:






  (i) | opis metodologije, v katerem so poudarjeni ključni elementi metodologije, kot so določeni v členu 13 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljeni v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih na podlagi člena 13(3) Uredbe (EU) 2016/1011 (2); |
| --- | --- | --- |

(b)

Za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti v zvezi z metodologijo:

(i)

opis metodologije, v katerem so poudarjeni ključni elementi metodologije, kot so določeni v členu 13 Uredbe (EU) 2016/1011 in podrobneje opredeljeni v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih na podlagi člena 13(3) Uredbe (EU) 2016/1011 (2);

| (ii) | politike in postopki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:






  (1) | ukrepe, sprejete za potrditev veljavnosti in pregled metodologije, vključno z opravljenimi poskusi in testiranji za nazaj; |
| --- | --- | --- |

(ii)

politike in postopki, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:

(1)

ukrepe, sprejete za potrditev veljavnosti in pregled metodologije, vključno z opravljenimi poskusi in testiranji za nazaj;

| (2) | postopek posvetovanja o vseh predlaganih bistvenih spremembah metodologije. |
| --- | --- |

(2)

postopek posvetovanja o vseh predlaganih bistvenih spremembah metodologije.

7.   ZUNANJE IZVAJANJE

Kadar je katera koli dejavnost, ki je del postopka zagotavljanja referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, oddana v zunanje izvajanje:

| (a) | ustrezni dogovori o zunanjem izvajanju, vključno z dogovori o ravni storitve, ki kažejo skladnost s členom 10 Uredbe (EU) 2016/1011; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni dogovori o zunanjem izvajanju, vključno z dogovori o ravni storitve, ki kažejo skladnost s členom 10 Uredbe (EU) 2016/1011;

| (b) | podrobnosti o funkcijah, prenesenih v zunanje izvajanje, razen če je ta informacija že vključena v zadevne pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o funkcijah, prenesenih v zunanje izvajanje, razen če je ta informacija že vključena v zadevne pogodbe;

| (c) | politike in postopki v zvezi z nadzorom dejavnosti, preneseni v zunanje izvajanje. |
| --- | --- |

(c)

politike in postopki v zvezi z nadzorom dejavnosti, preneseni v zunanje izvajanje.

8.   DRUGE INFORMACIJE

| (a) | Vložnik lahko predloži vsakršne dodatne informacije v zvezi s svojo vlogo, ki se mu zdijo primerne. |
| --- | --- |

(a)

Vložnik lahko predloži vsakršne dodatne informacije v zvezi s svojo vlogo, ki se mu zdijo primerne.

| (b) | Vložnik zahtevane informacije predloži na način in v obliki, ki ju določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Vložnik zahtevane informacije predloži na način in v obliki, ki ju določi pristojni organ.

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1637 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za postopke in značilnosti funkcije nadzora (glej stran 1 tega Uradnega lista).

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1641 z dne 13. julija 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, v katerih so podrobneje določene informacije, ki jih morajo zagotoviti upravljavci ključnih ali pomembnih referenčnih vrednosti o metodologiji, ki se uporablja za določitev referenčne vrednosti, notranjem pregledu in odobritvi metodologije ter o postopkih za bistvene spremembe metodologije (glej stran 21 tega Uradnega lista).

---

PRILOGA II

Informacije, ki jih je treba navesti v vlogi za registracijo v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2016/1011

| | „R“ pomeni „relevantno“ |
| --- | --- |

„R“ pomeni „relevantno“

| | „NR“ pomeni „ni relevantno“ |
| --- | --- |

„NR“ pomeni „ni relevantno“

| Postavka v Prilogi I | Nadzorovani subjekti, ki zagotavljajo le neključne referenčne vrednosti | Subjekti, ki zagotavljajo le nepomembne referenčne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| 1.   Splošne informacije |
| 1(a) | Polno ime | R | R |
| 1(b) | Naslov | R | R |
| 1(c) | Pravni status | R | R |
| 1(d) | Spletno mesto | R | R |
| 1(e) | Kontaktna oseba | R | R |
| 1(f) | Trenutni status dovoljenja | R (1) | R (1) za nadzorovane subjekte
  NR za nadzorovane subjekte |
| 1(g) | Opravljene dejavnosti | R (1) | R (1) |
| 1(h) | Ustanovitveni dokumenti | R (1) | R (1) |
| 1(i) | Struktura skupine | R (1) | R (1) |
| 1(j) | Samostojna izjava o dobrem imenu | R (1) | R (1) |
| 1(k) | Število referenčnih vrednosti | R | R |
| 2.   Organizacijska struktura in upravljanje |
| 2(a) | Interna organizacijska struktura | R | R |
| 2(b) | Zaposleni | R | R |
| 2(c) | Človeški viri | R | NR |
| 3.   Navzkrižje interesov |
| 3(a) | Politike in postopki | R (2) | R (2) v obliki povzetka |
| 3(b) | Pomembna nasprotja interesov | R | NR |
| 3(c) | Struktura plačil | R | R |
| 4.   Struktura notranje kontrole ter okvir nadzora in odgovornosti |
| 4(a) | Politike in postopki za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti | R | R (3) v obliki povzetka |
| 4(b) | Notranje ureditve za določanje in objavo referenčne vrednosti | R | R v obliki povzetka |
| 4(c) | Notranje poročanje o kršitvah | R | R v obliki povzetka |
| 5.   Opis zagotovljenih referenčnih vrednosti. |
| 5(a) | Poimenovanje blaga | R (4) | R v obliki povzetka |
| 5(b) | Osnovni trg | R (4) | R v obliki povzetka |
| 5(c) | Prispevajoče osebe | R (4) | R v obliki povzetka |
| 5(d) | Popravki | R (4) | R v obliki povzetka |
| 5(e) | Spremembe in prenehanje | R (4) | R v obliki povzetka |
| 6.   Vhodni podatki in metodologija |
| 6(a)(i) | Opis uporabljenih vhodnih podatkov | R (4) | R v obliki povzetka |
| 6(a)(i) | Vhodni podatki – zadostni, primerni in preverljivi | R (4) | R (5) v obliki povzetka |
| 6(a)(iii) | Sodelujoči | R (4) | R v obliki povzetka |
| 6(a)(iv) | Ocenjevanje vhodnih podatkov prispevajoče osebe in potrjevanje veljavnosti vhodnih podatkov | R (6) | NR |
| 6(b)(i) | Opis metodologije | R (4) | R v obliki povzetka |
| 6(b)(ii)(1) | Potrditev veljavnosti/pregled | R (4) | R v obliki povzetka |
| 6(b)(ii)(2) | Pomembna sprememba | R (6) | NR |
| 7.   Zunanje izvajanje |
| 7(a) | Pogodbe | R (6) | NR |
| 7(b) | Funkcije, prenesene v zunanje izvajanje | R (6) | R v obliki povzetka |
| 7(c) | Nadzor | R (6) | R v obliki povzetka |
| 8.   Drugi |
| 8(a) | Dodatne informacije | R | R |
| 8(b) | Oblika | R | R |

Postavka v Prilogi I

Nadzorovani subjekti, ki zagotavljajo le neključne referenčne vrednosti

Subjekti, ki zagotavljajo le nepomembne referenčne vrednosti

1.   Splošne informacije

1(a)

Polno ime

R

R

1(b)

Naslov

R

R

1(c)

Pravni status

R

R

1(d)

Spletno mesto

R

R

1(e)

Kontaktna oseba

R

R

1(f)

Trenutni status dovoljenja

R (1)

R (1) za nadzorovane subjekte

NR za nadzorovane subjekte

1(g)

Opravljene dejavnosti

R (1)

R (1)

1(h)

Ustanovitveni dokumenti

R (1)

R (1)

1(i)

Struktura skupine

R (1)

R (1)

1(j)

Samostojna izjava o dobrem imenu

R (1)

R (1)

1(k)

Število referenčnih vrednosti

R

R

2.   Organizacijska struktura in upravljanje

2(a)

Interna organizacijska struktura

R

R

2(b)

Zaposleni

R

R

2(c)

Človeški viri

R

NR

3.   Navzkrižje interesov

3(a)

Politike in postopki

R (2)

R (2) v obliki povzetka

3(b)

Pomembna nasprotja interesov

R

NR

3(c)

Struktura plačil

R

R

4.   Struktura notranje kontrole ter okvir nadzora in odgovornosti

4(a)

Politike in postopki za spremljanje dejavnosti zagotavljanja referenčne vrednosti

R

R (3) v obliki povzetka

4(b)

Notranje ureditve za določanje in objavo referenčne vrednosti

R

R v obliki povzetka

4(c)

Notranje poročanje o kršitvah

R

R v obliki povzetka

5.   Opis zagotovljenih referenčnih vrednosti.

5(a)

Poimenovanje blaga

R (4)

R v obliki povzetka

5(b)

Osnovni trg

R (4)

R v obliki povzetka

5(c)

Prispevajoče osebe

R (4)

R v obliki povzetka

5(d)

Popravki

R (4)

R v obliki povzetka

5(e)

Spremembe in prenehanje

R (4)

R v obliki povzetka

6.   Vhodni podatki in metodologija

6(a)(i)

Opis uporabljenih vhodnih podatkov

R (4)

R v obliki povzetka

6(a)(i)

Vhodni podatki – zadostni, primerni in preverljivi

R (4)

R (5) v obliki povzetka

6(a)(iii)

Sodelujoči

R (4)

R v obliki povzetka

6(a)(iv)

Ocenjevanje vhodnih podatkov prispevajoče osebe in potrjevanje veljavnosti vhodnih podatkov

R (6)

NR

6(b)(i)

Opis metodologije

R (4)

R v obliki povzetka

6(b)(ii)(1)

Potrditev veljavnosti/pregled

R (4)

R v obliki povzetka

6(b)(ii)(2)

Pomembna sprememba

R (6)

NR

7.   Zunanje izvajanje

7(a)

Pogodbe

R (6)

NR

7(b)

Funkcije, prenesene v zunanje izvajanje

R (6)

R v obliki povzetka

7(c)

Nadzor

R (6)

R v obliki povzetka

8.   Drugi

8(a)

Dodatne informacije

R

R

8(b)

Oblika

R

R

---

(1)  Razen če ni že pod nadzorom istega pristojnega organa za drugimi dejavnostmi, kot je zagotavljanje referenčnih vrednosti

(2)  Vložnik se lahko odloči, da ne zagotovi informacij v zvezi s točko 3(a)(ii) Priloge I v zvezi s pomembnimi ali nepomembnimi referenčnimi vrednostmi, ki jih zagotavlja.

(3)  Vložnik lahko opusti zagotavljanje informacij v zvezi s točko 4(a)(iii) Priloge I – razen informacij o ustanovitvi in vzdrževanju funkcije stalnega nadzora – točkama 4(a)(iv) in 4(a)(v) Priloge I – za nekatere informacije, ki jih je treba predložiti v zvezi z okvirom kontrole in odgovornosti – v zvezi z nepomembnimi referenčnimi vrednostmi, ki jih zagotavlja.

(4)  Nadzorovani subjekt, ki zagotavlja tako pomembne kot nepomembne referenčne vrednosti, lahko predloži takšne informacije v obliki povzetka s sklicevanjem na svoje nepomembne referenčne vrednosti.

(5)  Vložnik se lahko odloči, da ne zagotovi informacij glede preverljivosti vhodnih podatkov za nepomembne referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja.

(6)  Nadzorovani subjekt, ki zagotavlja tako pomembne kot nepomembne referenčne vrednosti, lahko predloži takšne informacije le za pomembne referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja.

---

| 5.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/51

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1647

z dne 31. oktobra 2018

o odobritvi dajanja na trg hidrolizata jajčne membrane kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1) in zlasti člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg v Uniji lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg v Uniji lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije.

| (2) | V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), s katero je bil oblikovan seznam Unije odobrenih novih živil. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), s katero je bil oblikovan seznam Unije odobrenih novih živil.

| (3) | Komisija se v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2015/2283 odloči o odobritvi novega živila in dajanju tega živila na trg Unije ter o posodobitvi seznama Unije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2015/2283 odloči o odobritvi novega živila in dajanju tega živila na trg Unije ter o posodobitvi seznama Unije.

| (4) | Družba Biova, LLC (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je 5. avgusta 2016 pristojnemu organu Danske predložila zahtevo za dajanje hidrolizata jajčne membrane na trg Unije kot nove živilske sestavine v smislu točke (e) člena 1(2) Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga se nanaša na uporabo hidrolizata jajčne membrane v prehranskih dopolnilih za splošno odraslo populacijo. |
| --- | --- |

(4)

Družba Biova, LLC (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je 5. avgusta 2016 pristojnemu organu Danske predložila zahtevo za dajanje hidrolizata jajčne membrane na trg Unije kot nove živilske sestavine v smislu točke (e) člena 1(2) Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Vloga se nanaša na uporabo hidrolizata jajčne membrane v prehranskih dopolnilih za splošno odraslo populacijo.

| (5) | V skladu s členom 35(1) Uredbe (EU) 2015/2283 se kakršna koli zahteva za dajanje novega živila na trg v Uniji, ki se predloži državi članici v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97 in za katero končna odločitev ni bila sprejeta pred 1. januarjem 2018, obravnava kot vloga, predložena v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 35(1) Uredbe (EU) 2015/2283 se kakršna koli zahteva za dajanje novega živila na trg v Uniji, ki se predloži državi članici v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97 in za katero končna odločitev ni bila sprejeta pred 1. januarjem 2018, obravnava kot vloga, predložena v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283.

| (6) | Zahteva za dajanje na trg v Uniji hidrolizata jajčne membrane kot novega živila je bila državi članici predložena v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97, vendar izpolnjuje tudi zahteve iz Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

Zahteva za dajanje na trg v Uniji hidrolizata jajčne membrane kot novega živila je bila državi članici predložena v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97, vendar izpolnjuje tudi zahteve iz Uredbe (EU) 2015/2283.

| (7) | Pristojni organ Danske je 7. junija 2017 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu ugotavlja, da hidrolizat jajčne membrane izpolnjuje merila za novo živilsko sestavino, določena v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organ Danske je 7. junija 2017 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu ugotavlja, da hidrolizat jajčne membrane izpolnjuje merila za novo živilsko sestavino, določena v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (8) | Komisija je poročilo o začetni presoji 12. junija 2017 poslala drugim državam članicam. Druge države članice so v 60-dnevnem roku iz prvega pododstavka člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97 vložile upravičene ugovore glede proizvodnega postopka, sestave, toksikoloških podatkov in morebitnega medsebojnega vpliva med novim živilom in zdravili, ki jih jemljejo ljudje z bolečino v sklepih. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je poročilo o začetni presoji 12. junija 2017 poslala drugim državam članicam. Druge države članice so v 60-dnevnem roku iz prvega pododstavka člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97 vložile upravičene ugovore glede proizvodnega postopka, sestave, toksikoloških podatkov in morebitnega medsebojnega vpliva med novim živilom in zdravili, ki jih jemljejo ljudje z bolečino v sklepih.

| (9) | Vložnik je v naknadni vlogi, predloženi 5. januarja 2018, Komisijo zaprosil za varstvo pravno zaščitenih podatkov iz več študij v podporo vlogi, in sicer iz podrobnega opisa proizvodnega postopka in splošno priznanega statusa BiovaFlexa kot varnega (Generally Recognized as Safe – GRAS), poročila strokovne skupine (4), analize solubilizirane membrane jajčne lupine z uporabo radioalergosorbentnega testa inhibicije (5), rezultatov kvantitativnega testa jajčnih alergenov (6), in vitro mikrojedrnega testa na TK6 sesalskih celicah (7), študije o akutni oralni toksičnosti (8), analize bakterijske reverzne mutacije (8), pilotne študije o klinični varnosti in učinkovitosti pri ljudeh (9), študije o senzibilizaciji pri morskih prašičkih (Buehler) (10) ter poročila o hematoloških podatkih in podatkih o biokemiji krvi ter o študiji (11). |
| --- | --- |

(9)

Vložnik je v naknadni vlogi, predloženi 5. januarja 2018, Komisijo zaprosil za varstvo pravno zaščitenih podatkov iz več študij v podporo vlogi, in sicer iz podrobnega opisa proizvodnega postopka in splošno priznanega statusa BiovaFlexa kot varnega (Generally Recognized as Safe – GRAS), poročila strokovne skupine (4), analize solubilizirane membrane jajčne lupine z uporabo radioalergosorbentnega testa inhibicije (5), rezultatov kvantitativnega testa jajčnih alergenov (6), in vitro mikrojedrnega testa na TK6 sesalskih celicah (7), študije o akutni oralni toksičnosti (8), analize bakterijske reverzne mutacije (8), pilotne študije o klinični varnosti in učinkovitosti pri ljudeh (9), študije o senzibilizaciji pri morskih prašičkih (Buehler) (10) ter poročila o hematoloških podatkih in podatkih o biokemiji krvi ter o študiji (11).

| (10) | Komisija se je 20. aprila 2018 posvetovala z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo prosila za dodatno presojo hidrolizata jajčne membrane kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(10)

Komisija se je 20. aprila 2018 posvetovala z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo prosila za dodatno presojo hidrolizata jajčne membrane kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283.

| (11) | Agencija je 27. junija 2018 sprejela Znanstveno mnenje o varnosti hidrolizata jajčne membrane kot novega živila na podlagi Uredbe (EU) 2015/2283 (12) (Scientific Opinion on the safety of egg membrane hydrolysate as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283). To mnenje je v skladu z zahtevami iz člena 11 Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(11)

Agencija je 27. junija 2018 sprejela Znanstveno mnenje o varnosti hidrolizata jajčne membrane kot novega živila na podlagi Uredbe (EU) 2015/2283 (12) (Scientific Opinion on the safety of egg membrane hydrolysate as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283). To mnenje je v skladu z zahtevami iz člena 11 Uredbe (EU) 2015/2283.

| (12) | V navedenem mnenju je dovolj dokazov za ugotovitev, da so predlagani načini in ravni uporabe hidrolizata jajčne membrane, kadar se uporablja kot sestavina prehranskih dopolnil, skladni s členom 12(1) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(12)

V navedenem mnenju je dovolj dokazov za ugotovitev, da so predlagani načini in ravni uporabe hidrolizata jajčne membrane, kadar se uporablja kot sestavina prehranskih dopolnil, skladni s členom 12(1) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (13) | V svojem mnenju o hidrolizatu jajčne membrane kot novem živilu je Agencija navedla, da so bili podatki o proizvodnem postopku podlaga za oceno varnosti hidrolizata jajčne membrane. Zato Agencija ugotavlja, da ugotovitve o varnosti hidrolizata jajčne membrane brez podatkov iz neobjavljenega poročila o tem postopku ne bi mogle biti dosežene. |
| --- | --- |

(13)

V svojem mnenju o hidrolizatu jajčne membrane kot novem živilu je Agencija navedla, da so bili podatki o proizvodnem postopku podlaga za oceno varnosti hidrolizata jajčne membrane. Zato Agencija ugotavlja, da ugotovitve o varnosti hidrolizata jajčne membrane brez podatkov iz neobjavljenega poročila o tem postopku ne bi mogle biti dosežene.

| (14) | Po prejemu mnenja Agencije je Komisija od vložnika zahtevala, naj dodatno pojasni predloženo utemeljitev v zvezi s svojo zahtevo za pravno zaščitene podatke iz študij in pojasni svojo zahtevo za izključno pravico do sklicevanja na navedene študije, kot je navedeno v točkah (a) in (b) člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(14)

Po prejemu mnenja Agencije je Komisija od vložnika zahtevala, naj dodatno pojasni predloženo utemeljitev v zvezi s svojo zahtevo za pravno zaščitene podatke iz študij in pojasni svojo zahtevo za izključno pravico do sklicevanja na navedene študije, kot je navedeno v točkah (a) in (b) člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (15) | Vložnik je prav tako izjavil, da je imel v času vložitve vloge v skladu z nacionalno zakonodajo pravico do pravno zaščitenih študij in izključno pravico do sklicevanja nanje ter da tretje osebe zato niso mogle zakonito dostopati ali uporabljati navedenih študij. Komisija je ocenila vse informacije, ki jih je predložil vložnik, in ugotovila, da je ta zadovoljivo utemeljil izpolnjevanje zahtev iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(15)

Vložnik je prav tako izjavil, da je imel v času vložitve vloge v skladu z nacionalno zakonodajo pravico do pravno zaščitenih študij in izključno pravico do sklicevanja nanje ter da tretje osebe zato niso mogle zakonito dostopati ali uporabljati navedenih študij. Komisija je ocenila vse informacije, ki jih je predložil vložnik, in ugotovila, da je ta zadovoljivo utemeljil izpolnjevanje zahtev iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (16) | V skladu s tem, kot je določeno v členu 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283, Agencija ne bi smela uporabiti podrobnega opisa proizvodnega postopka, ki je vključen v vložnikovo dokumentacijo in brez katerega ne bi mogla oceniti novega živila, v korist poznejšega vložnika v obdobju petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba dajanje novega živila, odobrenega s to uredbo, na trg v Uniji omejiti na vložnika za obdobje petih let. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s tem, kot je določeno v členu 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283, Agencija ne bi smela uporabiti podrobnega opisa proizvodnega postopka, ki je vključen v vložnikovo dokumentacijo in brez katerega ne bi mogla oceniti novega živila, v korist poznejšega vložnika v obdobju petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba dajanje novega živila, odobrenega s to uredbo, na trg v Uniji omejiti na vložnika za obdobje petih let.

| (17) | Vendar omejitev odobritve za to novo živilo in sklicevanja na podrobni opis proizvodnega postopka, vključeno v vložnikovo dokumentacijo, na izključno uporabo vložnika drugim vložnikom ne preprečuje vložitve vloge za odobritev dajanja na trg istega novega živila, če njihova vloga temelji na zakonito pridobljenih informacijah, ki podpirajo odobritev v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(17)

Vendar omejitev odobritve za to novo živilo in sklicevanja na podrobni opis proizvodnega postopka, vključeno v vložnikovo dokumentacijo, na izključno uporabo vložnika drugim vložnikom ne preprečuje vložitve vloge za odobritev dajanja na trg istega novega živila, če njihova vloga temelji na zakonito pridobljenih informacijah, ki podpirajo odobritev v skladu s to uredbo.

| (18) | Ker vir novega živila izvira iz jajc, ki so v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13) navedena kot ena od številnih snovi ali proizvodov, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost, bi bilo treba prehranska dopolnila, ki vsebujejo hidrolizat jajčne membrane, ustrezno označiti v skladu z zahtevami iz člena 21 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Ker vir novega živila izvira iz jajc, ki so v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13) navedena kot ena od številnih snovi ali proizvodov, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost, bi bilo treba prehranska dopolnila, ki vsebujejo hidrolizat jajčne membrane, ustrezno označiti v skladu z zahtevami iz člena 21 navedene uredbe.

| (19) | Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) določa zahteve glede prehranskih dopolnil. Uporabo hidrolizata jajčne membrane bi bilo treba odobriti brez poseganja v navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(19)

Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) določa zahteve glede prehranskih dopolnil. Uporabo hidrolizata jajčne membrane bi bilo treba odobriti brez poseganja v navedeno direktivo.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Hidrolizat jajčne membrane, kakor je opredeljen v Prilogi k tej uredbi, se vključi na seznam Unije odobrenih novih živil, oblikovan z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470.

2.   V obdobju petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe je samo prvotnemu vložniku:

| | družba: Biova, LLC; |
| --- | --- |

družba: Biova, LLC;

| | naslov: 5800 Merle Hay Rd, Suite 14 PO Box 394 Johnston 50131, Iowa, Združene države Amerike; |
| --- | --- |

naslov: 5800 Merle Hay Rd, Suite 14 PO Box 394 Johnston 50131, Iowa, Združene države Amerike;

odobreno dajati na trg v Uniji novo živilo iz odstavka 1, razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za novo živilo brez sklicevanja na podatke, zaščitene v skladu s členom 2 te uredbe, ali s privolitvijo družbe Biova, LLC.

3.   Vnos na seznamu Unije iz odstavka 1 vključuje pogoje uporabe in zahteve za označevanje, določene v Prilogi k tej uredbi.

4.   Odobritev iz tega člena ne posega v določbe Direktive 2002/46/ES.

Člen 2

Študija iz te vloge, na podlagi katere je Agencija ocenila novo živilo iz člena 1 in za katero vložnik trdi, da izpolnjuje zahteve iz člena 26(2) Uredbe 2015/2283, se v obdobju petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe brez privolitve družbe Biova, LLC ne uporabi v korist poznejšega vložnika.

Člen 3

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. oktobra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 327, 11.12.2015, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 z dne 20. decembra 2017 o oblikovanju seznama Unije novih živil v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (UL L 351, 30.12.2017, str. 72).

2

(3)  Uredba (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (UL L 43, 14.2.1997, str. 1).

3

(4)  Biova, LLC; februar 2015 (neobjavljeno).

4

(5)  Food Allergy Research and Resource Program, University of Nebraska, Lincoln; april 2014 (neobjavljeno).

5

(6)  Food Allergy Research and Resource Program, University of Nebraska, Lincoln; februar 2008b (neobjavljeno).

6

(7)  BioReliance Corporation, Rockville (MD) for NIS Labs, Klamath Falls (OR); januar 2016 (neobjavljeno).

7

(8)  ST&T Consultants, San Francisco (CA) for Biova LLC, Johnston (IA); januar 2009a (neobjavljeno).

8

(9)  ST&T Consultants, San Francisco (CA) for Biova LLC; julij 2009c (neobjavljeno).

9

(10)  ST&T Consultants, San Francisco (CA) for Biova LLC, Johnston (IA); februar 2009a (neobjavljeno).

10

(11)  ST&T Consultants, San Francisco (CA); julij 2009c (neobjavljeno).

11

(12)  
  EFSA Journal 2018; 16(7):5363.

12

EFSA Journal

(13)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

13

(14)  Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).

14

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni:

| (1) | V Tabeli 1 (Odobrena nova živila) se doda naslednji zadnji stolpec:

  „Varstvo podatkov“ |
| --- | --- |

(1)

V Tabeli 1 (Odobrena nova živila) se doda naslednji zadnji stolpec:

„Varstvo podatkov“

| (2) | V Tabeli 1 (Odobrena nova živila) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:










  Odobreno novo živilo | Pogoji za uporabo novih živil | Dodatne posebne zahteve za označevanje | Druge zahteve | Varstvo podatkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Hidrolizat jajčne membrane | Določena kategorija živil | Najvišje dovoljene ravni | Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je „hidrolizat jajčne membrane“. | | Odobreno 25. novembra 2018. Ta vključitev temelji na pravno zaščitenih znanstvenih dokazih in znanstvenih podatkih, varovanih v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283.
  Vložnik: Biova, LLC., 5800 Merle Hay Rd, Suite 14 PO Box 394 Johnston 50131, Iowa, Združene države Amerike. V obdobju varstva podatkov je dajanje novega živila hidrolizat jajčne membrane na trg v Uniji odobreno le družbi Biova, LLC., razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za novo živilo brez sklicevanja na pravno zaščitene znanstvene dokaze ali znanstvene podatke, varovane v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283, ali s privolitvijo družbe Biova, LLC.
  Končni datum obdobja varstva podatkov: 25. november 2023.“. |
| prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES, namenjena splošni odrasli populaciji | 450 mg/dan |

(2)

V Tabeli 1 (Odobrena nova živila) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Pogoji za uporabo novih živil

Dodatne posebne zahteve za označevanje

Druge zahteve

Varstvo podatkov

„Hidrolizat jajčne membrane

Določena kategorija živil

Najvišje dovoljene ravni

Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je „hidrolizat jajčne membrane“.

Odobreno 25. novembra 2018. Ta vključitev temelji na pravno zaščitenih znanstvenih dokazih in znanstvenih podatkih, varovanih v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283.

Vložnik: Biova, LLC., 5800 Merle Hay Rd, Suite 14 PO Box 394 Johnston 50131, Iowa, Združene države Amerike. V obdobju varstva podatkov je dajanje novega živila hidrolizat jajčne membrane na trg v Uniji odobreno le družbi Biova, LLC., razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za novo živilo brez sklicevanja na pravno zaščitene znanstvene dokaze ali znanstvene podatke, varovane v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283, ali s privolitvijo družbe Biova, LLC.

Končni datum obdobja varstva podatkov: 25. november 2023.“.

prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES, namenjena splošni odrasli populaciji

450 mg/dan

| (3) | V Tabeli 2 (Specifikacije) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:







  Odobreno novo živilo | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Hidrolizat jajčne membrane | Opis

  Hidrolizat jajčne membrane se pridobiva iz membran jajčnih lupin kokošjih jajc. Na jajčnih lupinah se opravi hidromehansko ločevanje, da se pridobijo jajčne membrane, ki se nadalje obdelajo z uporabo patentirane metode za solubilizacijo. Po postopku solubilizacije se raztopina filtrira, koncentrira, posuši z razprševanjem in zapakira.

  Značilnosti/sestava |
| Kemični parametri | Metode |
| skupne spojine, ki vsebujejo dušik (% m/m): ≥ 88 | Zgorevanje po AOAC 990.03 in AOAC 992.15 |
| kolagen (% m/m): ≥ 15 | SircolTM analiza topnega kolagena |
| elastin (% m/m): ≥ 20 | FastinTM analiza elastina |
| glikozaminoglikani skupaj (% m/m): ≥ 5 | USP26 (metoda K0032 s hondroitin sulfatom) |
| kalcij: ≤ 1 % | |
| Fizikalni parametri

  pH: 6,5 – 7,6
  pepel (% m/m): ≤ 8
  vlaga (% m/m): ≤ 9
  vodna aktivnost: ≤ 0,3
  topnost (v vodi): topen
  nasipna gostota: ≥ 0,6 g/cm3


  Težke kovine

  arzen ≤ 0,5 mg/kg

  Mikrobiološka merila

  število aerobnih mikroorganizmov na ploščah: ≤ 2 500 CFU/g

  Escherichia coli: ≤ 5 MPN/g

  Salmonella: negativno (v 25 g)
  koliformne bakterije: ≤ 10 MPN/g

  Staphylococcus aureus: ≤ 10 CFU/g
  število mezofilnih spor: ≤ 25 CFU/g
  število termofilnih spor: ≤ 10 CFU/10 g
  kvasovke: ≤ 10 CFU/g
  plesni: ≤ 200 CFU/g
  CFU: kolonijske enote; MPN = najverjetnejše število; USP: Farmakopeja Združenih držav.“. |

(3)

V Tabeli 2 (Specifikacije) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Specifikacije

„Hidrolizat jajčne membrane

Opis

Hidrolizat jajčne membrane se pridobiva iz membran jajčnih lupin kokošjih jajc. Na jajčnih lupinah se opravi hidromehansko ločevanje, da se pridobijo jajčne membrane, ki se nadalje obdelajo z uporabo patentirane metode za solubilizacijo. Po postopku solubilizacije se raztopina filtrira, koncentrira, posuši z razprševanjem in zapakira.

Značilnosti/sestava

Kemični parametri

Metode

skupne spojine, ki vsebujejo dušik (% m/m): ≥ 88

Zgorevanje po AOAC 990.03 in AOAC 992.15

kolagen (% m/m): ≥ 15

SircolTM analiza topnega kolagena

elastin (% m/m): ≥ 20

FastinTM analiza elastina

glikozaminoglikani skupaj (% m/m): ≥ 5

USP26 (metoda K0032 s hondroitin sulfatom)

kalcij: ≤ 1 %

Fizikalni parametri

pH: 6,5 – 7,6

pepel (% m/m): ≤ 8

vlaga (% m/m): ≤ 9

vodna aktivnost: ≤ 0,3

topnost (v vodi): topen

nasipna gostota: ≥ 0,6 g/cm3

Težke kovine

arzen ≤ 0,5 mg/kg

Mikrobiološka merila

število aerobnih mikroorganizmov na ploščah: ≤ 2 500 CFU/g

Escherichia coli: ≤ 5 MPN/g

Salmonella: negativno (v 25 g)

koliformne bakterije: ≤ 10 MPN/g

Staphylococcus aureus: ≤ 10 CFU/g

število mezofilnih spor: ≤ 25 CFU/g

število termofilnih spor: ≤ 10 CFU/10 g

kvasovke: ≤ 10 CFU/g

plesni: ≤ 200 CFU/g

CFU: kolonijske enote; MPN = najverjetnejše število; USP: Farmakopeja Združenih držav.“.

---