# Eiropas Savienības L 186/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.186.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 186 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 20. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.186.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 186

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 20. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 632/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar kuru attiecībā uz 24. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un 8. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 633/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar kuru attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 634/2010 (2010. gada 19. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ricotta di Bufala Campana (ACVN)) | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 635/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar ko atklāj eksporta licenču piešķiršanas procedūru attiecībā uz sieru, kurš atbilstīgi dažām VVTT kvotām 2011. gadā eksportējams uz Amerikas Savienotajām Valstīm | 16 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 636/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 637/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu cukura nozares produktiem atbilstīgi dažām tarifa kvotām | 24 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 638/2010 (2010. gada 19. jūlijs) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada jūlija pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009 | 26 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 639/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/400/ES |
| | * | Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2010. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus | 29 |
| | | 2010/401/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 13. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā | 30 |
| | | 2010/402/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 15. decembris) par atbalsta pasākumu, kuru ierosina īstenot Nīderlande, piešķirot keramikas izstrādājumu ražotājiem atbrīvojumu no dabas resursu nodokļa C 5/09 (ex N 210/08)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9972)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2010/403/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 14. jūlijs), ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4740)

   (
  1
  ) | 44 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 632/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar kuru attiecībā uz 24. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un 8. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 633/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar kuru attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 634/2010 (2010. gada 19. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ricotta di Bufala Campana (ACVN))

Ricotta di Bufala Campana

14

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 635/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar ko atklāj eksporta licenču piešķiršanas procedūru attiecībā uz sieru, kurš atbilstīgi dažām VVTT kvotām 2011. gadā eksportējams uz Amerikas Savienotajām Valstīm

16

Komisijas Regula (ES) Nr. 636/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

Komisijas Regula (ES) Nr. 637/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu cukura nozares produktiem atbilstīgi dažām tarifa kvotām

24

Komisijas Regula (ES) Nr. 638/2010 (2010. gada 19. jūlijs) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada jūlija pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

26

Komisijas Regula (ES) Nr. 639/2010 (2010. gada 19. jūlijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

27

LĒMUMI

2010/400/ES

*

Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2010. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus

29

2010/401/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 13. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā

30

2010/402/ES

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 15. decembris) par atbalsta pasākumu, kuru ierosina īstenot Nīderlande, piešķirot keramikas izstrādājumu ražotājiem atbrīvojumu no dabas resursu nodokļa C 5/09 (ex N 210/08)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9972)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9972)

1

32

2010/403/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 14. jūlijs), ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4740)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4740)

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 632/2010

(2010. gada 19. jūlijs),

ar kuru attiecībā uz 24. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un 8. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2009. gada 4. novembrī publicēja 24. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) “Informācijas atklāšana par saistītām pusēm” pārskatīto redakciju (turpmāk “pārskatītais 24. SGS”). 24. starptautiskais grāmatvedības standarts tika pārskatīts, lai vienkāršotu “saistīto pušu” definīciju, svītrojot dažas iekšējās neatbilstības un valsts iestādēm paredzot vairākus atbrīvojumus attiecībā uz tās informācijas apjomu, kura jāsniedz par saistīto pušu darījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2009. gada 4. novembrī publicēja 24. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) “Informācijas atklāšana par saistītām pusēm” pārskatīto redakciju (turpmāk “pārskatītais 24. SGS”). 24. starptautiskais grāmatvedības standarts tika pārskatīts, lai vienkāršotu “saistīto pušu” definīciju, svītrojot dažas iekšējās neatbilstības un valsts iestādēm paredzot vairākus atbrīvojumus attiecībā uz tās informācijas apjomu, kura jāsniedz par saistīto pušu darījumiem.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 24. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 24. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs.

| (4) | Pārskatītā 24. SGS pieņemšana nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 8. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatītā 24. SGS pieņemšana nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 8. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību.

| (5) | Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumu groza šādi:

| 1) | 24. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) aizstāj ar pārskatīto 24. SGS, kā noteikts šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- |

1)

24. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) aizstāj ar pārskatīto 24. SGS, kā noteikts šīs regulas pielikumā;

| 2) | 8. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

2)

8. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ikviens uzņēmums piemēro 24. SGS un grozījumus 8. SFPS atbilstīgi šīs regulas pielikumam vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads pēc 2010. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| 24. SGS | 24. SGS — Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |
| 8. SFPS | Grozījumi 8. SFPS — Darbības segmenti |

24. SGS

24. SGS — Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

8. SFPS

Grozījumi 8. SFPS — Darbības segmenti

“Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no SGSP šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org”

24. starptautiskais grāmatvedības standarts

Informācijas atklāšana par saistītajām pusēm

MĒRĶIS

| 1 | Šī standarta mērķis ir nodrošināt, lai uzņēmuma finanšu pārskati ietvertu informācijas atklāšanu, kas nepieciešama, lai norādītu uz iespēju, ka tās finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumus var ietekmēt saistītās puses un darījumi un savstarpējie atlikumi, tostarp saistības, ar šādām pusēm. |
| --- | --- |

1

Šī standarta mērķis ir nodrošināt, lai uzņēmuma finanšu pārskati ietvertu informācijas atklāšanu, kas nepieciešama, lai norādītu uz iespēju, ka tās finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumus var ietekmēt saistītās puses un darījumi un savstarpējie atlikumi, tostarp saistības, ar šādām pusēm.

DARBĪBAS JOMA

| 2 | Šīs standarts jāpiemēro:







  a) | lai identificētu saistīto pušu attiecības un darījumus; |
| --- | --- | --- |

2

a)

lai identificētu saistīto pušu attiecības un darījumus;

| b) | lai identificētu savstarpējos atlikumus, tostarp saistības, starp uzņēmumu un ar to saistītajām pusēm; |
| --- | --- |

b)

lai identificētu savstarpējos atlikumus, tostarp saistības, starp uzņēmumu un ar to saistītajām pusēm;

| c) | lai identificētu apstākļus, kuros nepieciešama informācijas atklāšana par posteņiem a) un b); un |
| --- | --- |

c)

lai identificētu apstākļus, kuros nepieciešama informācijas atklāšana par posteņiem a) un b); un

| d) | lai noteiktu, kāda informācija ir jāatklāj par šiem posteņiem. |
| --- | --- |

d)

lai noteiktu, kāda informācija ir jāatklāj par šiem posteņiem.

| 3 | Šis standarts pieprasa informācijas atklāšanu par saistīto pušu attiecībām, darījumiem un savstarpējiem atlikumiem, tostarp saistībām, konsolidētos un atsevišķos mātesuzņēmuma, kopuzņēmuma vai ieguldītāja finanšu pārskatos, kas sniegti saskaņā ar 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati. Šo standartu piemēro arī individuālajiem finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

3

| 4 | Saistīto pušu darījumi un savstarpējie atlikumi ar citiem koncerna uzņēmumiem tiek atklāti uzņēmuma finanšu pārskatos. Sagatavojot koncerna konsolidētos finanšu pārskatus, no tiem tiek izslēgti saistīto pušu savstarpējie darījumi un atlikumi. |
| --- | --- |

4

Saistīto pušu darījumi un savstarpējie atlikumi ar citiem koncerna uzņēmumiem tiek atklāti uzņēmuma finanšu pārskatos. Sagatavojot koncerna konsolidētos finanšu pārskatus, no tiem tiek izslēgti saistīto pušu savstarpējie darījumi un atlikumi.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANAS PAR SAISTĪTĀM PUSĒM NOLŪKS

| 5 | Saistīto pušu attiecības ir normāla tirdzniecības un uzņēmējdarbības pazīme. Piemēram, uzņēmumi bieži īsteno daļu savas darbības ar meitasuzņēmumu, kopuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu starpniecību. Šādos apstākļos uzņēmums var ietekmēt ieguldījumu saņēmēja finansiālo un pamatdarbības politiku, izmantojot kontroli, kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi. |
| --- | --- |

5

Saistīto pušu attiecības ir normāla tirdzniecības un uzņēmējdarbības pazīme. Piemēram, uzņēmumi bieži īsteno daļu savas darbības ar meitasuzņēmumu, kopuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu starpniecību. Šādos apstākļos uzņēmums var ietekmēt ieguldījumu saņēmēja finansiālo un pamatdarbības politiku, izmantojot kontroli, kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi.

| 6 | Saistīto pušu attiecības var ietekmēt uzņēmuma peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli. Saistītās puses var noslēgt darījumus, kurus nesaistītas puses neslēgtu. Piemēram, uzņēmums, kas pārdod preces savam mātesuzņēmumam par pašizmaksu, nepārdos tās citam klientam ar tādiem pašiem noteikumiem. Turklāt darījumus starp saistītām pusēm var neveikt par tādām pašām summām kā darījumus starp nesaistītām pusēm. |
| --- | --- |

6

Saistīto pušu attiecības var ietekmēt uzņēmuma peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli. Saistītās puses var noslēgt darījumus, kurus nesaistītas puses neslēgtu. Piemēram, uzņēmums, kas pārdod preces savam mātesuzņēmumam par pašizmaksu, nepārdos tās citam klientam ar tādiem pašiem noteikumiem. Turklāt darījumus starp saistītām pusēm var neveikt par tādām pašām summām kā darījumus starp nesaistītām pusēm.

| 7 | Uzņēmuma peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli var ietekmēt saistīto pušu attiecības pat tad, ja uzņēmums neveic darījumus ar saistītām pusēm. Tikai fakts, ka šādas attiecības pastāv, var ietekmēt uzņēmuma darījumus ar citām pusēm. Piemēram, meitasuzņēmums var pārtraukt attiecības ar tirdzniecības partneri, ja tā mātesuzņēmums iegādājas tādu meitasuzņēmumu, kas darbojas tajā pašā tirdzniecības nozarē kā esošā meitasuzņēmuma bijušais partneris. Viena puse var arī atturēties no darbības tāpēc, ka otrai pusei uz to ir būtiska ietekme, piemēram, meitasuzņēmumam tā mātesuzņēmums var norādīt neveikt pētniecību un izstrādi. |
| --- | --- |

7

Uzņēmuma peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli var ietekmēt saistīto pušu attiecības pat tad, ja uzņēmums neveic darījumus ar saistītām pusēm. Tikai fakts, ka šādas attiecības pastāv, var ietekmēt uzņēmuma darījumus ar citām pusēm. Piemēram, meitasuzņēmums var pārtraukt attiecības ar tirdzniecības partneri, ja tā mātesuzņēmums iegādājas tādu meitasuzņēmumu, kas darbojas tajā pašā tirdzniecības nozarē kā esošā meitasuzņēmuma bijušais partneris. Viena puse var arī atturēties no darbības tāpēc, ka otrai pusei uz to ir būtiska ietekme, piemēram, meitasuzņēmumam tā mātesuzņēmums var norādīt neveikt pētniecību un izstrādi.

| 8 | Šo iemeslu dēļ zināšanas par uzņēmuma darījumiem, savstarpējiem atlikumiem, tostarp saistībām, un attiecībām ar saistītām pusēm var ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju novērtējumu par uzņēmuma darbību, tajā skaitā novērtējumu par uzņēmuma riskiem un iespējām. |
| --- | --- |

8

Šo iemeslu dēļ zināšanas par uzņēmuma darījumiem, savstarpējiem atlikumiem, tostarp saistībām, un attiecībām ar saistītām pusēm var ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju novērtējumu par uzņēmuma darbību, tajā skaitā novērtējumu par uzņēmuma riskiem un iespējām.

DEFINĪCIJAS

| 9 | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:


  Saistītā puse ir privātpersona vai uzņēmums, kas ir saistīts ar uzņēmumu, kurš gatavo savus finanšu pārskatus (šajā standartā “pārskatu sniedzējs uzņēmums”).








  a) | Privātpersona vai šīs privātpersonas tuvs ģimenes loceklis ir saistīts ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu, ja:








  i) | šī privātpersona kontrolē vai kopīgi kontrolē pārskatu sniedzēju uzņēmumu; |
| --- | --- | --- | --- |

9

Saistītā puse ir privātpersona vai uzņēmums, kas ir saistīts ar uzņēmumu, kurš gatavo savus finanšu pārskatus (šajā standartā “pārskatu sniedzējs uzņēmums”).

a)

Privātpersona vai šīs privātpersonas tuvs ģimenes loceklis ir saistīts ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu, ja:

i)

šī privātpersona kontrolē vai kopīgi kontrolē pārskatu sniedzēju uzņēmumu;

| ii) | privātpersonai ir būtiska ietekme pārskatu sniedzējā uzņēmumā; vai |
| --- | --- |

ii)

privātpersonai ir būtiska ietekme pārskatu sniedzējā uzņēmumā; vai

| iii) | privātpersona ir pārskatu sniedzēja uzņēmuma vai pārskatu sniedzēja uzņēmuma mātesuzņēmuma galvenā vadības personāla locekle; |
| --- | --- |

iii)

privātpersona ir pārskatu sniedzēja uzņēmuma vai pārskatu sniedzēja uzņēmuma mātesuzņēmuma galvenā vadības personāla locekle;

| b) | Uzņēmums ir saistīts ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu, ja uz to attiecas kāds no šādiem nosacījumiem:








  i) | uzņēmums un pārskatu sniedzējs uzņēmums ir vienas grupas dalībnieki (kas nozīmē, ka katrs mātesuzņēmums, meitasuzņēmums un cits meitasuzņēmums ir saistīts ar citiem); |
| --- | --- | --- |

b)

Uzņēmums ir saistīts ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu, ja uz to attiecas kāds no šādiem nosacījumiem:

i)

uzņēmums un pārskatu sniedzējs uzņēmums ir vienas grupas dalībnieki (kas nozīmē, ka katrs mātesuzņēmums, meitasuzņēmums un cits meitasuzņēmums ir saistīts ar citiem);

| ii) | viens uzņēmums ir otra uzņēmuma asociētais uzņēmums vai kopuzņēmums (vai arī grupas dalībnieka, pie kuras pieder otrais uzņēmums, asociētais uzņēmums vai kopuzņēmums); |
| --- | --- |

ii)

viens uzņēmums ir otra uzņēmuma asociētais uzņēmums vai kopuzņēmums (vai arī grupas dalībnieka, pie kuras pieder otrais uzņēmums, asociētais uzņēmums vai kopuzņēmums);

| iii) | abi uzņēmumi ir tās pašas trešās personas kopuzņēmumi; |
| --- | --- |

iii)

abi uzņēmumi ir tās pašas trešās personas kopuzņēmumi;

| iv) | viens uzņēmums ir trešā uzņēmuma kopuzņēmums, un otrs uzņēmums ir trešā uzņēmuma asociētais uzņēmums, |
| --- | --- |

iv)

viens uzņēmums ir trešā uzņēmuma kopuzņēmums, un otrs uzņēmums ir trešā uzņēmuma asociētais uzņēmums,

| v) | uzņēmums ir pēcnodarbinātības pabalstu plāns pārskatu sniedzēja uzņēmuma vai ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu saistīta uzņēmuma darbinieku pabalstiem; ja pārskatu sniedzējs uzņēmums pats ir šāds plāns, sponsorējošie darba devēji arī ir saistīti ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu; |
| --- | --- |

v)

uzņēmums ir pēcnodarbinātības pabalstu plāns pārskatu sniedzēja uzņēmuma vai ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu saistīta uzņēmuma darbinieku pabalstiem; ja pārskatu sniedzējs uzņēmums pats ir šāds plāns, sponsorējošie darba devēji arī ir saistīti ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu;

| vi) | uzņēmumu kontrolē vai kopīgi kontrolē a) apakšpunktā minētā privātpersona; |
| --- | --- |

vi)

uzņēmumu kontrolē vai kopīgi kontrolē a) apakšpunktā minētā privātpersona;

| vii) | privātpersonai, kas minēta a) apakšpunkta i) daļā, ir būtiska ietekme uzņēmumā vai tā ir uzņēmuma (vai uzņēmuma mātesuzņēmuma) galvenā vadības personāla locekle. |
| --- | --- |

vii)

privātpersonai, kas minēta a) apakšpunkta i) daļā, ir būtiska ietekme uzņēmumā vai tā ir uzņēmuma (vai uzņēmuma mātesuzņēmuma) galvenā vadības personāla locekle.

Saistīto pušu darījums ir resursu, pakalpojumu vai pienākumu nodošana starp pārskatu sniedzēju uzņēmumu un saistīto pusi neatkarīgi no tā, vai tiek ņemta maksa.

Privātpersonai tuvi ģimenes locekļi ir tie ģimenes locekļi, kuri varētu ietekmēt šo privātpersonu vai kurus varētu ietekmēt šī privātpersona darījumos ar uzņēmumu. Tie var būt:

| a) | šīs privātpersonas bērni un dzīvesbiedrs/dzīvesbiedre; |
| --- | --- |

a)

šīs privātpersonas bērni un dzīvesbiedrs/dzīvesbiedre;

| b) | šīs privātpersonas vai dzīvesbiedra/dzīvesbiedres bērni; un |
| --- | --- |

b)

šīs privātpersonas vai dzīvesbiedra/dzīvesbiedres bērni; un

| c) | šīs privātpersonas vai šīs privātpersonas dzīvesbiedra/dzīvesbiedres apgādājamie. |
| --- | --- |

c)

šīs privātpersonas vai šīs privātpersonas dzīvesbiedra/dzīvesbiedres apgādājamie.

Kompensācija ietver visus darbinieku pabalstus (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), tajā skaitā darbinieku pabalstus, uz kuriem attiecas 2. SFPS Maksājums par akcijām. Darbinieku pabalsti ir visa veida atlīdzība, ko uzņēmums vai uzņēmuma vārdā maksā, kas ir maksājama vai piešķirama apmaiņā pret pakalpojumu sniegšanu uzņēmumam. Tā iekļauj arī tādu atlīdzību, kas tiek maksāta uzņēmuma mātesuzņēmuma vārdā attiecībā uz uzņēmumu. Kompensācija var būt:

| a) | darbinieku īstermiņa pabalsti, piemēram, algas un sociālās apdrošināšanas iemaksas, apmaksāts ikgadējais atvaļinājums un apmaksāts slimības atvaļinājums, peļņas sadale un prēmijas (ja tās ir maksājamas divpadsmit mēnešus pēc perioda beigām) un nemonetārie labumi (piemēram, medicīniskā aprūpe, mājoklis, automašīnas un bezmaksas vai subsidētas preces vai pakalpojumi) esošajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

a)

darbinieku īstermiņa pabalsti, piemēram, algas un sociālās apdrošināšanas iemaksas, apmaksāts ikgadējais atvaļinājums un apmaksāts slimības atvaļinājums, peļņas sadale un prēmijas (ja tās ir maksājamas divpadsmit mēnešus pēc perioda beigām) un nemonetārie labumi (piemēram, medicīniskā aprūpe, mājoklis, automašīnas un bezmaksas vai subsidētas preces vai pakalpojumi) esošajiem darbiniekiem;

| b) | pēcnodarbinātības pabalsti, piemēram, pensijas, citi pensijas pabalsti, pēcnodarbinātības dzīvības apdrošināšana un pēcnodarbinātības medicīniskā aprūpe; |
| --- | --- |

b)

pēcnodarbinātības pabalsti, piemēram, pensijas, citi pensijas pabalsti, pēcnodarbinātības dzīvības apdrošināšana un pēcnodarbinātības medicīniskā aprūpe;

| c) | citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti, tajā skaitā izdienas atvaļinājums vai akadēmiskais atvaļinājums, svinību vai citi izdienas pabalsti, ilgstošas invaliditātes pabalsti, ja tie nav pilnībā apmaksājami divpadsmit mēnešu laikā pēc perioda beigām, peļņas sadale, prēmijas un atliktā kompensācija; |
| --- | --- |

c)

citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti, tajā skaitā izdienas atvaļinājums vai akadēmiskais atvaļinājums, svinību vai citi izdienas pabalsti, ilgstošas invaliditātes pabalsti, ja tie nav pilnībā apmaksājami divpadsmit mēnešu laikā pēc perioda beigām, peļņas sadale, prēmijas un atliktā kompensācija;

| d) | darba attiecību izbeigšanas pabalsti; un |
| --- | --- |

d)

darba attiecību izbeigšanas pabalsti; un

| e) | maksājumi par akcijām. |
| --- | --- |

e)

maksājumi par akcijām.

Kontrole ir spēja noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumus no tā darbības.

Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana.

Galvenais vadības personāls ir tās personas, kuras tieši vai netieši ir pilnvarotas un atbildīgas par uzņēmuma darbības plānošanu, vadīšanu un kontroli, ieskaitot jebkuru šā uzņēmuma direktoru (vai nu izpilddirektoru, vai citus).

Būtiska ietekme ir tiesības piedalīties uzņēmuma finansiālās un pamatdarbības politikas lēmumu pieņemšanā, bet tā nenozīmē kontroli pār šo politiku. Būtisku ietekmi var iegūt ar akciju īpašumtiesību, statūtu vai līguma palīdzību.

Valsts attiecas uz valsti, valsts aģentūrām un tamlīdzīgām vietēja, valsts vai starptautiska mēroga iestādēm.

Ar valsti saistīts uzņēmums ir uzņēmums, kuru kontrolē, kopīgi kontrolē vai būtiski ietekmē valsts.

| 10 | Aplūkojot katru iespējamo saistīto pušu attiecību veidu, uzmanība tiek pievērsta attiecību būtībai, ne tikai juridiskajai formai. |
| --- | --- |

10

Aplūkojot katru iespējamo saistīto pušu attiecību veidu, uzmanība tiek pievērsta attiecību būtībai, ne tikai juridiskajai formai.

| 11 | Šī standarta kontekstā saistītas puses nav:






  a) | divi uzņēmumi tikai tādēļ, ka tiem ir kopīgs direktors vai cits galvenā vadības personāla loceklis, vai tādēļ, ka kādam viena uzņēmuma galvenā vadības personāla loceklim ir būtiska ietekme uz citu uzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

11

Šī standarta kontekstā saistītas puses nav:

a)

divi uzņēmumi tikai tādēļ, ka tiem ir kopīgs direktors vai cits galvenā vadības personāla loceklis, vai tādēļ, ka kādam viena uzņēmuma galvenā vadības personāla loceklim ir būtiska ietekme uz citu uzņēmumu;

| b) | divi kopuzņēmuma dalībnieki tikai tādēļ, ka tiem ir kopīga kontrole pār kopuzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

divi kopuzņēmuma dalībnieki tikai tādēļ, ka tiem ir kopīga kontrole pār kopuzņēmumu;

| c) | i) | finansējuma nodrošinātāji; |
| --- | --- | --- |

c)

i)

finansējuma nodrošinātāji;

| ii) | arodbiedrības; |
| --- | --- |

ii)

arodbiedrības;

| iii) | komunālo pakalpojumu uzņēmumi un |
| --- | --- |

iii)

komunālo pakalpojumu uzņēmumi un

| iv) | ministrijas un valsts aģentūras, kas nekontrolē, kopīgi nekontrolē vai būtiski neietekmē pārskatu sniedzēju uzņēmumu, |
| --- | --- |

iv)

ministrijas un valsts aģentūras, kas nekontrolē, kopīgi nekontrolē vai būtiski neietekmē pārskatu sniedzēju uzņēmumu,

tikai tādēļ, ka tie veic savus parastos darījumus ar uzņēmumu (lai arī tie var ietekmēt uzņēmuma rīcības brīvību vai piedalīties tā lēmumu pieņemšanas procesā);

| d) | klients, piegādātājs, franšīzes devējs, izplatītājs vai galvenais aģents, ar kuru uzņēmums veic nozīmīgu savu uzņēmējdarbības apjomu tikai tādēļ, ka rodas saimnieciska atkarība. |
| --- | --- |

d)

klients, piegādātājs, franšīzes devējs, izplatītājs vai galvenais aģents, ar kuru uzņēmums veic nozīmīgu savu uzņēmējdarbības apjomu tikai tādēļ, ka rodas saimnieciska atkarība.

| 12 | Saistītās puses definīcijā asociētais uzņēmums ietver asociētā uzņēmuma meitasuzņēmumus un kopuzņēmums ietver kopuzņēmuma meitasuzņēmumus. Tāpēc, piemēram, asociētā uzņēmuma meitasuzņēmums un ieguldītājs, kuram ir būtiska ietekme uz asociēto uzņēmumu, ir viens ar otru saistīti. |
| --- | --- |

12

Saistītās puses definīcijā asociētais uzņēmums ietver asociētā uzņēmuma meitasuzņēmumus un kopuzņēmums ietver kopuzņēmuma meitasuzņēmumus. Tāpēc, piemēram, asociētā uzņēmuma meitasuzņēmums un ieguldītājs, kuram ir būtiska ietekme uz asociēto uzņēmumu, ir viens ar otru saistīti.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

Visi uzņēmumi

| 13 | Attiecības starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem jāatklāj neatkarīgi no tā, vai starp tiem ir notikuši darījumi. Uzņēmumam jāatklāj tā mātesuzņēmuma un, ja atšķiras, patiesās kontrolējošās puses nosaukums. Ja ne uzņēmuma mātesuzņēmums, ne patiesā kontrolējošā puse nesagatavo uzņēmumam pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, jāuzrāda nākamā līmeņa mātesuzņēmums, kurš to dara. |
| --- | --- |

13

| 14 | Lai finanšu pārskatu lietotāji varētu veidot viedokli par saistīto pušu attiecību ietekmi uz uzņēmumu, ir lietderīgi atklāt saistīto pušu attiecības, kad tās ietver arī kontroli, neatkarīgi no tā, vai starp šīm pusēm ir vai nav veikti darījumi. |
| --- | --- |

14

Lai finanšu pārskatu lietotāji varētu veidot viedokli par saistīto pušu attiecību ietekmi uz uzņēmumu, ir lietderīgi atklāt saistīto pušu attiecības, kad tās ietver arī kontroli, neatkarīgi no tā, vai starp šīm pusēm ir vai nav veikti darījumi.

| 15 | Saistīto pušu attiecību starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem atklāšanas prasība ir papildu informācijas atklāšanas prasība tām prasībām, kas noteiktas 27. SGS, 28. SGS Ieguldījumi asociētos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos. |
| --- | --- |

15

Saistīto pušu attiecību starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem atklāšanas prasība ir papildu informācijas atklāšanas prasība tām prasībām, kas noteiktas 27. SGS, 28. SGS Ieguldījumi asociētos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos.

| 16 | 13. punkts attiecas uz nākamā līmeņa mātesuzņēmumu. Tas ir pirmais mātesuzņēmums virs tiešā mātesuzņēmuma, kurš sastāda uzņēmumam pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

16

13. punkts attiecas uz nākamā līmeņa mātesuzņēmumu. Tas ir pirmais mātesuzņēmums virs tiešā mātesuzņēmuma, kurš sastāda uzņēmumam pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus.

| 17 | Uzņēmumam jāatklāj galvenā vadības personāla kompensācijas kopumā un atsevišķi par katru no šīm kategorijām:







  a) | darbinieku īstermiņa pabalsti; |
| --- | --- | --- |

17

a)

darbinieku īstermiņa pabalsti;

| b) | pēcnodarbinātības pabalsti; |
| --- | --- |

b)

pēcnodarbinātības pabalsti;

| c) | citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti; |
| --- | --- |

c)

citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti;

| d) | darba attiecību izbeigšanas pabalsti; un |
| --- | --- |

d)

darba attiecību izbeigšanas pabalsti; un

| e) | maksājumi par akcijām. |
| --- | --- |

e)

maksājumi par akcijām.

| 18 | Ja finanšu pārskatos ietvertajos periodos uzņēmums ar saistīto pusi ir veicis darījumus, tam ir jāatklāj saistīto pušu attiecību raksturs, kā arī informācija par šiem darījumiem un savstarpējiem atlikumiem, tostarp saistībām, kas nepieciešama lietotājiem, lai izprastu attiecību potenciālo ietekmi uz finanšu pārskatiem. Šīs informācijas atklāšanas prasības papildina 17. punktā ietvertās prasības par informācijas atklāšanu. Atklātajā informācijā jāietver vismaz:







  a) | darījumu summa; |
| --- | --- | --- |

18

a)

darījumu summa;

| b) | savstarpējo atlikumu, tostarp saistību, summa, un:








  i) | to nosacījumi, tai skaitā tas, vai tie ir nodrošināti, un atlīdzības veids, kāds tiks izmantots norēķinos, un |
| --- | --- | --- |

b)

savstarpējo atlikumu, tostarp saistību, summa, un:

i)

to nosacījumi, tai skaitā tas, vai tie ir nodrošināti, un atlīdzības veids, kāds tiks izmantots norēķinos, un

| ii) | ziņas par jebkādām saņemtām vai sniegtām garantijām; |
| --- | --- |

ii)

ziņas par jebkādām saņemtām vai sniegtām garantijām;

| c) | uzkrājumi nedrošiem parādiem, kas saistīti ar saistīto pušu parādiem; un |
| --- | --- |

c)

uzkrājumi nedrošiem parādiem, kas saistīti ar saistīto pušu parādiem; un

| d) | izdevumi, kas atzīti periodā attiecībā uz bezcerīgiem vai nedrošiem saistīto pušu parādiem. |
| --- | --- |

d)

izdevumi, kas atzīti periodā attiecībā uz bezcerīgiem vai nedrošiem saistīto pušu parādiem.

| 19 | 18. punktā noteiktā informācijas atklāšana sniedzama atsevišķi par katru no šīm kategorijām:







  a) | mātesuzņēmums; |
| --- | --- | --- |

19

a)

mātesuzņēmums;

| b) | uzņēmumi ar kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi uz uzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumi ar kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi uz uzņēmumu;

| c) | meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

c)

meitasuzņēmumi;

| d) | asociētie uzņēmumi; |
| --- | --- |

d)

asociētie uzņēmumi;

| e) | kopuzņēmumi, kuros uzņēmums ir kopuzņēmuma dalībnieks; |
| --- | --- |

e)

kopuzņēmumi, kuros uzņēmums ir kopuzņēmuma dalībnieks;

| f) | uzņēmuma vai tā mātesuzņēmuma galvenais vadošais personāls; un |
| --- | --- |

f)

uzņēmuma vai tā mātesuzņēmuma galvenais vadošais personāls; un

| g) | citas saistītās puses. |
| --- | --- |

g)

citas saistītās puses.

| 20 | Summu, kas maksājamas saistītajām pusēm vai saņemamas no tām, klasifikācija atsevišķās kategorijās – kā pieprasīts 19. punktā – ir 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana informācijas atklāšanas prasību paplašinājums par informāciju, kas jāsniedz pārskatā par finanšu stāvokli vai pielikumos. Kategorijas ir paplašinātas, lai sniegtu vispusīgu analīzi par saistīto pušu savstarpējiem atlikumiem, un attiecas uz saistīto pušu darījumiem. |
| --- | --- |

20

Summu, kas maksājamas saistītajām pusēm vai saņemamas no tām, klasifikācija atsevišķās kategorijās – kā pieprasīts 19. punktā – ir 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana informācijas atklāšanas prasību paplašinājums par informāciju, kas jāsniedz pārskatā par finanšu stāvokli vai pielikumos. Kategorijas ir paplašinātas, lai sniegtu vispusīgu analīzi par saistīto pušu savstarpējiem atlikumiem, un attiecas uz saistīto pušu darījumiem.

| 21 | Darījumi ar saistītu pusi, par kuriem ir jāatklāj informācija finanšu pārskatos, ir šādi:






  a) | (gatavu vai nepabeigtu) ražojumu pirkšana vai pārdošana; |
| --- | --- | --- |

21

Darījumi ar saistītu pusi, par kuriem ir jāatklāj informācija finanšu pārskatos, ir šādi:

a)

(gatavu vai nepabeigtu) ražojumu pirkšana vai pārdošana;

| b) | īpašuma un citu aktīvu pirkšana vai pārdošana; |
| --- | --- |

b)

īpašuma un citu aktīvu pirkšana vai pārdošana;

| c) | pakalpojumu sniegšana vai saņemšana; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu sniegšana vai saņemšana;

| d) | noma; |
| --- | --- |

d)

noma;

| e) | pētniecības un izstrādes nodošana; |
| --- | --- |

e)

pētniecības un izstrādes nodošana;

| f) | darījumi saskaņā ar licenču līgumiem; |
| --- | --- |

f)

darījumi saskaņā ar licenču līgumiem;

| g) | darījumi saskaņā ar finanšu pasākumiem (tajā skaitā aizdevumi un ieguldījumi pašu kapitālā naudā vai mantiskie ieguldījumi); |
| --- | --- |

g)

darījumi saskaņā ar finanšu pasākumiem (tajā skaitā aizdevumi un ieguldījumi pašu kapitālā naudā vai mantiskie ieguldījumi);

| h) | garantiju sniegšana vai nodrošinājums; |
| --- | --- |

h)

garantiju sniegšana vai nodrošinājums;

| i) | saistību uzņemšanās kaut ko darīt, ja nākotnē notiek vai nenotiek konkrēts notikums, tostarp izpildāmi līgumi (1) (atzīti un neatzīti), un |
| --- | --- |

i)

saistību uzņemšanās kaut ko darīt, ja nākotnē notiek vai nenotiek konkrēts notikums, tostarp izpildāmi līgumi (1) (atzīti un neatzīti), un

| j) | saistību nokārtošana uzņēmuma vārdā vai ko nokārto uzņēmums šīs saistītās puses vārdā. |
| --- | --- |

j)

saistību nokārtošana uzņēmuma vārdā vai ko nokārto uzņēmums šīs saistītās puses vārdā.

| 22 | Mātesuzņēmuma vai meitasuzņēmuma piedalīšanās noteikto pabalstu plānā, kurā koncerna uzņēmumi dala risku, tiek uzskatīta par darījumu starp saistītām pusēm (skatīt 19. SGS 34.B punktu). |
| --- | --- |

22

Mātesuzņēmuma vai meitasuzņēmuma piedalīšanās noteikto pabalstu plānā, kurā koncerna uzņēmumi dala risku, tiek uzskatīta par darījumu starp saistītām pusēm (skatīt 19. SGS 34.B punktu).

| 23 | Informācija par to, ka saistīto pušu darījumi veikti pēc noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, kādi dominē nesaistītu pušu darījumos, tiek atklāta tikai tad, ja šādi nosacījumi var tikt pamatoti. |
| --- | --- |

23

Informācija par to, ka saistīto pušu darījumi veikti pēc noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, kādi dominē nesaistītu pušu darījumos, tiek atklāta tikai tad, ja šādi nosacījumi var tikt pamatoti.

| 24 | Līdzīga veida posteņus var atklāt kopsummā, izņemot gadījumus, kad nepieciešama atsevišķa atklāšana, lai izprastu saistīto pušu darījumu ietekmi uz uzņēmuma finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

24

Ar valsti saistīti uzņēmumi

| 25 | Pārskatu sniedzējam uzņēmumam nepiemēro 18. punkta prasības par informācijas atklāšanu attiecībā uz saistītās puses darījumiem un nesamaksātajiem atlikumiem, tostarp saistībām, ar:







  a) | valsti, kam ir kontrole, kopīga kontrole vai būtiska ietekme uz pārskatu sniedzēju uzņēmumu, un |
| --- | --- | --- |

25

a)

valsti, kam ir kontrole, kopīga kontrole vai būtiska ietekme uz pārskatu sniedzēju uzņēmumu, un

| b) | citu uzņēmumu, kas ir saistītā puse, jo šai pašai valstij ir kontrole, kopīga kontrole vai būtiska ietekme gan uz pārskatu sniedzēju uzņēmumu, gan uz otru uzņēmumu. |
| --- | --- |

b)

citu uzņēmumu, kas ir saistītā puse, jo šai pašai valstij ir kontrole, kopīga kontrole vai būtiska ietekme gan uz pārskatu sniedzēju uzņēmumu, gan uz otru uzņēmumu.

| 26 | Ja uz pārskatu sniedzēju uzņēmumu attiecas 25. punktā minētais izņēmums, tam par darījumiem un saistītajiem nesamaksātajiem atlikumiem, kas minēti 25. punktā, ir jāatklāj šāda informācija:







  a) | valsts nosaukums un tās attiecību raksturs ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu (t. i., kontrole, kopīga kontrole vai būtiska ietekme); |
| --- | --- | --- |

26

a)

valsts nosaukums un tās attiecību raksturs ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu (t. i., kontrole, kopīga kontrole vai būtiska ietekme);

| b) | šāda pietiekoši sīka informācija, lai dotu iespēju uzņēmuma finanšu pārskatu lietotājiem izprast saistītās puses darījumu ietekmi uz tā finanšu pārskatiem:








  i) | katra atsevišķi būtiska darījuma raksturs un summa, un |
| --- | --- | --- |

b)

šāda pietiekoši sīka informācija, lai dotu iespēju uzņēmuma finanšu pārskatu lietotājiem izprast saistītās puses darījumu ietekmi uz tā finanšu pārskatiem:

i)

katra atsevišķi būtiska darījuma raksturs un summa, un

| ii) | par citiem darījumiem, kas kopā, bet ne atsevišķi ir būtiski, kvalitatīva vai kvantitatīva norāde par to apjomu. Darījumu veidi ir uzskaitīti 21. punktā. |
| --- | --- |

ii)

par citiem darījumiem, kas kopā, bet ne atsevišķi ir būtiski, kvalitatīva vai kvantitatīva norāde par to apjomu. Darījumu veidi ir uzskaitīti 21. punktā.

| 27 | Izmantojot savu vērtējumu, lai noteiktu, cik sīka informācija atklājama atbilstīgi 26. punkta b) apakšpunkta prasībām, pārskatu sniedzējam uzņēmumam ir jāapsver, cik tuvas ir attiecības ar saistīto pusi, un citi faktori, kas ir būtiski, lai noteiktu darījuma būtiskuma līmeni, piemēram, vai tas ir:






  a) | būtisks apjoma ziņā; |
| --- | --- | --- |

27

Izmantojot savu vērtējumu, lai noteiktu, cik sīka informācija atklājama atbilstīgi 26. punkta b) apakšpunkta prasībām, pārskatu sniedzējam uzņēmumam ir jāapsver, cik tuvas ir attiecības ar saistīto pusi, un citi faktori, kas ir būtiski, lai noteiktu darījuma būtiskuma līmeni, piemēram, vai tas ir:

a)

būtisks apjoma ziņā;

| b) | veikts ar ārpustirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

veikts ar ārpustirgus noteikumiem;

| c) | ārpus parastām ikdienas uzņēmējdarbības operācijām, piemēram, uzņēmumu pirkšanas un pārdošanas; |
| --- | --- |

c)

ārpus parastām ikdienas uzņēmējdarbības operācijām, piemēram, uzņēmumu pirkšanas un pārdošanas;

| d) | atklāts regulējošām vai uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

d)

atklāts regulējošām vai uzraudzības iestādēm;

| e) | paziņots augstākā līmeņa vadībai; |
| --- | --- |

e)

paziņots augstākā līmeņa vadībai;

| f) | jāapstiprina akcionāriem. |
| --- | --- |

f)

jāapstiprina akcionāriem.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS NOTEIKUMI

| 28 | Uzņēmumam jāpiemēro šis standarts ar atpakaļejošu spēku pārskatu periodiem, kuri sākas 2011. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Vai nu visu standartu, vai 25.–27. punktā minēto daļējo izņēmumu ar valsti saistītiem uzņēmumiem ir atļauts piemērot agrāk. Ja uzņēmums piemēro šo standartu kopumā vai šo daļējo izņēmumu periodam, kurš sākas pirms 2011. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

28

Uzņēmumam jāpiemēro šis standarts ar atpakaļejošu spēku pārskatu periodiem, kuri sākas 2011. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Vai nu visu standartu, vai 25.–27. punktā minēto daļējo izņēmumu ar valsti saistītiem uzņēmumiem ir atļauts piemērot agrāk. Ja uzņēmums piemēro šo standartu kopumā vai šo daļējo izņēmumu periodam, kurš sākas pirms 2011. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

24. SGS ATSAUKŠANA (2003. G.)

| 29 | Šis standarts aizstāj 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm (kas pārskatīts 2003. gadā). |
| --- | --- |

29

Šis standarts aizstāj 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm (kas pārskatīts 2003. gadā).

---

(1)  37. SGS Uzkrājumi, iespējamas saistības un iespējami aktīvi nosaka, ka izpildāmi līgumi ir līgumi, saskaņā ar kuriem neviena puse nav izpildījusi nevienu no saviem pienākumiem vai abas puses vienādā apjomā ir daļēji izpildījušas savus pienākumus.

Pielikums

Grozījumi 8. SFPS Darbības segmenti

| A1 | 34. punkts ir grozīts šādi (jaunais teksts ir pasvītrots, bet izslēgtais teksts ir nosvītrots) un ir pievienots 36.B punkts.






  34 | Uzņēmumam ir jāsniedz informācija par to, kādā mērā tas ir atkarīgs no saviem galvenajiem klientiem. Ja ieņēmumi no darījumiem ar vienu ārējo klientu veido 10 procentus vai vairāk no uzņēmuma ieņēmumiem, uzņēmumam ir jānorāda šis fakts, kopējais ieņēmumu daudzums no katra šāda klienta un segmenta vai segmentu, kas uzrāda šos ieņēmumus, identitāte. Uzņēmumam nav jāatklāj galvenā klienta identitāte un ieņēmumu summa, kādu katrs segments uzrāda kā saņemtu no šāda klienta. Šā SFPS izpratnē uzņēmumu grupu, kas pārskatu sniedzējam uzņēmumam ir zināma kā tāda, uz kuru attiecas kopēja kontrole, uzskata par vienu klientu,. valdību (, , , , un uzņēmumus, kas pārskatu sniedzējam uzņēmumam ir zināmi kā tādi, kas atrodas šīs valdības kontrolē, uzskata par vienu klientu. . |
| --- | --- | --- |

A1

34. punkts ir grozīts šādi (jaunais teksts ir pasvītrots, bet izslēgtais teksts ir nosvītrots) un ir pievienots 36.B punkts.

34

Uzņēmumam ir jāsniedz informācija par to, kādā mērā tas ir atkarīgs no saviem galvenajiem klientiem. Ja ieņēmumi no darījumiem ar vienu ārējo klientu veido 10 procentus vai vairāk no uzņēmuma ieņēmumiem, uzņēmumam ir jānorāda šis fakts, kopējais ieņēmumu daudzums no katra šāda klienta un segmenta vai segmentu, kas uzrāda šos ieņēmumus, identitāte. Uzņēmumam nav jāatklāj galvenā klienta identitāte un ieņēmumu summa, kādu katrs segments uzrāda kā saņemtu no šāda klienta. Šā SFPS izpratnē uzņēmumu grupu, kas pārskatu sniedzējam uzņēmumam ir zināma kā tāda, uz kuru attiecas kopēja kontrole, uzskata par vienu klientu,. valdību (, , , , un uzņēmumus, kas pārskatu sniedzējam uzņēmumam ir zināmi kā tādi, kas atrodas šīs valdības kontrolē, uzskata par vienu klientu. .

| 36B | 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm (kas pārskatīts 2009. gadā) grozīts 34. punkts gada periodiem, kas sākas 2011. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 24. SGS (kas pārskatīts 2009. gadā) agrākam periodam, šim agrākajam periodam piemēro grozīto 34. punktu. |
| --- | --- |

36B

24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm (kas pārskatīts 2009. gadā) grozīts 34. punkts gada periodiem, kas sākas 2011. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 24. SGS (kas pārskatīts 2009. gadā) agrākam periodam, šim agrākajam periodam piemēro grozīto 34. punktu.

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 633/2010

(2010. gada 19. jūlijs),

ar kuru attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (SFPIK) 2009. gada 15. novembrī publicēja grozījumus SFPIK 14. interpretācijā — Minimālā finansējuma iemaksu priekšapmaksa (turpmāk “grozījumi SFPIK 14. interpretācijā”). SFPIK 14. interpretācija tika grozīta, lai novērstu nevēlamas sekas gadījumos, kad uzņēmumam, kurš ir pakļauts noteikumam par minimālo iemaksu priekšapmaksu, noteiktos apstākļos minētā priekšapmaksa būtu jāiegrāmato izdevumu postenī. Grozījumos SFPIK 14. interpretācijā noteikts, ka, gadījumā, kad ir paredzēts kāds konkrēts pabalstu plāns, kura ietvaros ir jāveic minimālās iemaksas, attiecīgā priekšapmaksa, kā arī jebkura cita priekšapmaksa ir jāiegrāmato aktīvu postenī. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (SFPIK) 2009. gada 15. novembrī publicēja grozījumus SFPIK 14. interpretācijā — Minimālā finansējuma iemaksu priekšapmaksa (turpmāk “grozījumi SFPIK 14. interpretācijā”). SFPIK 14. interpretācija tika grozīta, lai novērstu nevēlamas sekas gadījumos, kad uzņēmumam, kurš ir pakļauts noteikumam par minimālo iemaksu priekšapmaksu, noteiktos apstākļos minētā priekšapmaksa būtu jāiegrāmato izdevumu postenī. Grozījumos SFPIK 14. interpretācijā noteikts, ka, gadījumā, kad ir paredzēts kāds konkrēts pabalstu plāns, kura ietvaros ir jāveic minimālās iemaksas, attiecīgā priekšapmaksa, kā arī jebkura cita priekšapmaksa ir jāiegrāmato aktīvu postenī.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi SFPIK 14. interpretācijā atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi SFPIK 14. interpretācijā atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs.

| (4) | Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā, groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ikviens uzņēmums piemēro grozījumus SFPIK 14. interpretācijā atbilstoši šīs regulas pielikumam vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads pēc 2010. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| SFPIK 14. interpretācija | Grozījumi SFPIK 14. interpretācijā — Minimālā finansējuma iemaksu priekšapmaksa |
| --- | --- |

SFPIK 14. interpretācija

Grozījumi SFPIK 14. interpretācijā — Minimālā finansējuma iemaksu priekšapmaksa

“Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no SGSP šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org”

GROZĪJUMI SFPIK 14. INTERPRETĀCIJĀ

Grozīts 16.–18. un 20.–22. punkts.

Pievienots 3.A, 27.B un 29. punkts.

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 3.A | 2009. gada novembrī Starptautisko grāmatvedības standartu padome izdarīja grozījumus SFPIK 14. interpretācijā, lai novērstu nevēlamas sekas saistībā ar nākotnes iemaksu priekšapmaksas uzskaiti dažos gadījumos, kad pastāv minimālā finansējuma prasība. |
| --- | --- |

3.A

2009. gada novembrī Starptautisko grāmatvedības standartu padome izdarīja grozījumus SFPIK 14. interpretācijā, lai novērstu nevēlamas sekas saistībā ar nākotnes iemaksu priekšapmaksas uzskaiti dažos gadījumos, kad pastāv minimālā finansējuma prasība.

KOMISIJAS VIEDOKLIS

Saimnieciskais labums, kas pieejams iemaksu samazinājuma formā

| 16 | Ja attiecībā uz iemaksām, kas saistītas ar nākotnes izdienu, nepastāv minimālā finansējuma prasība, tad saimnieciskais labums, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma veidā, ir






  a) | (svītrots) |
| --- | --- | --- |

16

Ja attiecībā uz iemaksām, kas saistītas ar nākotnes izdienu, nepastāv minimālā finansējuma prasība, tad saimnieciskais labums, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma veidā, ir

a)

(svītrots)

| b) | uzņēmuma nākotnes izdienas izmaksas par katru periodu plāna sagaidāmajā darbības laikā vai, ja tas ir īsāks, uzņēmuma sagaidāmajā darbības laikā. No uzņēmuma nākotnes izdienas izmaksām ir izslēgtas summas, kuras segs darbinieki. |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma nākotnes izdienas izmaksas par katru periodu plāna sagaidāmajā darbības laikā vai, ja tas ir īsāks, uzņēmuma sagaidāmajā darbības laikā. No uzņēmuma nākotnes izdienas izmaksām ir izslēgtas summas, kuras segs darbinieki.

| 17 | Uzņēmums nosaka nākotnes izdienas izmaksas, balstoties uz pieņēmumiem, kas ir saderīgi ar tiem pieņēmumiem, kurus izmanto, lai noteiktu noteiktā pabalsta pienākumu, kā arī ar situāciju, kāda ir pārskata perioda beigās saskaņā ar 19. SGS. Tādējādi uzņēmums neņem vērā nekādas izmaiņas nākotnē iegūstamajos labumos saskaņā ar plānu līdz brīdim, kad plāns tiek mainīts, un pieņem, ka darbinieku skaits nākotnē paliks nemainīgs, ja vien uzņēmums pārskata perioda beigās nav uzskatāmi apliecinājis, ka tas plāno samazināt plānā iesaistīto darbinieku skaitu. Pēdējā gadījumā pieņēmums par nākotnes darbinieku skaitu ietver samazinājumu. |
| --- | --- |

17

Uzņēmums nosaka nākotnes izdienas izmaksas, balstoties uz pieņēmumiem, kas ir saderīgi ar tiem pieņēmumiem, kurus izmanto, lai noteiktu noteiktā pabalsta pienākumu, kā arī ar situāciju, kāda ir pārskata perioda beigās saskaņā ar 19. SGS. Tādējādi uzņēmums neņem vērā nekādas izmaiņas nākotnē iegūstamajos labumos saskaņā ar plānu līdz brīdim, kad plāns tiek mainīts, un pieņem, ka darbinieku skaits nākotnē paliks nemainīgs, ja vien uzņēmums pārskata perioda beigās nav uzskatāmi apliecinājis, ka tas plāno samazināt plānā iesaistīto darbinieku skaitu. Pēdējā gadījumā pieņēmums par nākotnes darbinieku skaitu ietver samazinājumu.

Minimālā finansējuma prasības ietekme uz saimniecisko labumu, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma formā

| 18 | Uzņēmums analizē jebkādas konkrētā datuma minimālā finansējuma prasības iemaksām, kuras nepieciešamas attiecībā uz a) jebkādu iztrūkumu izmaksās par izdienu pagātnē, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām; b) nākotnes izdienu. |
| --- | --- |

18

Uzņēmums analizē jebkādas konkrētā datuma minimālā finansējuma prasības iemaksām, kuras nepieciešamas attiecībā uz a) jebkādu iztrūkumu izmaksās par izdienu pagātnē, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām; b) nākotnes izdienu.

| 20 | Ja attiecībā uz iemaksām, kas saistītas ar nākotnes izdienu, pastāv minimālā finansējuma prasība, tad saimnieciskais labums, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma veidā, ir summa, kurā ietilpst:






  a) | visas summas, par kādām samazina ar nākotnes izdienu saistītās nākotnes minimālā finansējuma iemaksas, jo uzņēmums ir veicis priekšapmaksu (t. i., iemaksājis summu, pirms tas ticis prasīts); un |
| --- | --- | --- |

20

Ja attiecībā uz iemaksām, kas saistītas ar nākotnes izdienu, pastāv minimālā finansējuma prasība, tad saimnieciskais labums, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma veidā, ir summa, kurā ietilpst:

a)

visas summas, par kādām samazina ar nākotnes izdienu saistītās nākotnes minimālā finansējuma iemaksas, jo uzņēmums ir veicis priekšapmaksu (t. i., iemaksājis summu, pirms tas ticis prasīts); un

| b) | aplēstās nākotnes izdienas izmaksas katrā periodā saskaņā ar 16. un 17. punktu, no kurām atskaitītas aplēstās minimālā finansējuma iemaksas, kuras būtu jāveic par nākotnes izdienu šajos periodos, ja nebūtu veikta priekšapmaksa, kā aprakstīts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

aplēstās nākotnes izdienas izmaksas katrā periodā saskaņā ar 16. un 17. punktu, no kurām atskaitītas aplēstās minimālā finansējuma iemaksas, kuras būtu jāveic par nākotnes izdienu šajos periodos, ja nebūtu veikta priekšapmaksa, kā aprakstīts a) apakšpunktā.

| 21 | Uzņēmums aplēš nākotnes minimālā finansējuma iemaksas par nākotnes izdienu, ņemot vērā jebkādu pastāvošo pārpalikumu, kas noteikts, pamatojoties uz minimālā finansējuma prasībām, bet atskaitot priekšapmaksu, kā aprakstīts 20. punkta a) apakšpunktā. Uzņēmums balstās uz pieņēmumiem, kas ir saderīgi ar minimālā finansējuma prasībām, un — attiecībā uz faktoriem, kas šajās prasībās nav konkretizēti, — uz pieņēmumiem, kas ir saderīgi ar pieņēmumiem, kurus izmanto, lai noteiktu noteiktā pabalsta pienākumu, kā arī ar situāciju pārskata perioda beigās saskaņā ar 19. SGS. Aplēsē jāiekļauj jebkādas izmaiņas, kas sagaidāmas, ja uzņēmums veic minimālās iemaksas noteiktajā termiņā. Taču aplēsē neņem vērā ietekmi, ko radītu izmaiņas minimālā finansējuma prasību noteikumos un nosacījumos, kuri nav spēkā vai kuri nav noteikti ar līgumu pārskata perioda beigās. |
| --- | --- |

21

Uzņēmums aplēš nākotnes minimālā finansējuma iemaksas par nākotnes izdienu, ņemot vērā jebkādu pastāvošo pārpalikumu, kas noteikts, pamatojoties uz minimālā finansējuma prasībām, bet atskaitot priekšapmaksu, kā aprakstīts 20. punkta a) apakšpunktā. Uzņēmums balstās uz pieņēmumiem, kas ir saderīgi ar minimālā finansējuma prasībām, un — attiecībā uz faktoriem, kas šajās prasībās nav konkretizēti, — uz pieņēmumiem, kas ir saderīgi ar pieņēmumiem, kurus izmanto, lai noteiktu noteiktā pabalsta pienākumu, kā arī ar situāciju pārskata perioda beigās saskaņā ar 19. SGS. Aplēsē jāiekļauj jebkādas izmaiņas, kas sagaidāmas, ja uzņēmums veic minimālās iemaksas noteiktajā termiņā. Taču aplēsē neņem vērā ietekmi, ko radītu izmaiņas minimālā finansējuma prasību noteikumos un nosacījumos, kuri nav spēkā vai kuri nav noteikti ar līgumu pārskata perioda beigās.

| 22 | Ja, uzņēmumam nosakot 20. punkta b) apakšpunktā paredzēto summu, nākotnes minimālā finansējuma iemaksas par nākotnes izdienu kādā noteiktā periodā pārsniedz nākotnes izdienas izmaksas 19. SGS izpratnē, šī pārsnieguma vērtība samazina saimnieciskā labuma summu, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma veidā. Tomēr 20. punkta b) apakšpunktā paredzētā summa nekad nedrīkst būt mazāka par nulli. |
| --- | --- |

22

Ja, uzņēmumam nosakot 20. punkta b) apakšpunktā paredzēto summu, nākotnes minimālā finansējuma iemaksas par nākotnes izdienu kādā noteiktā periodā pārsniedz nākotnes izdienas izmaksas 19. SGS izpratnē, šī pārsnieguma vērtība samazina saimnieciskā labuma summu, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma veidā. Tomēr 20. punkta b) apakšpunktā paredzētā summa nekad nedrīkst būt mazāka par nulli.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 27.B | Ar “Minimālā finansējuma iemaksu priekšapmaksu” pievienots 3.A punkts un grozīts 16.–18. un 20.–22. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2011. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumus agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

27.B

Ar “Minimālā finansējuma iemaksu priekšapmaksu” pievienots 3.A punkts un grozīts 16.–18. un 20.–22. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2011. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumus agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj.

PĀREJAS PERIODS

| 29 | Uzņēmums grozījumus 3.A, 16.–18. un 20.–22. punktā piemēro, sākot no agrākā salīdzināmā perioda, kas uzrādīts pirmajos finanšu pārskatos, kuriem uzņēmums piemēro šo interpretāciju. Ja uzņēmums ir iepriekš piemērojis šo interpretāciju pirms grozījumu piemērošanas, tas atzīst korekcijas, kas rodas, piemērojot grozījumus, nesadalītajā peļņā agrākā uzrādītā salīdzināmā perioda sākumā. |
| --- | --- |

29

Uzņēmums grozījumus 3.A, 16.–18. un 20.–22. punktā piemēro, sākot no agrākā salīdzināmā perioda, kas uzrādīts pirmajos finanšu pārskatos, kuriem uzņēmums piemēro šo interpretāciju. Ja uzņēmums ir iepriekš piemērojis šo interpretāciju pirms grozījumu piemērošanas, tas atzīst korekcijas, kas rodas, piemērojot grozījumus, nesadalītajā peļņā agrākā uzrādītā salīdzināmā perioda sākumā.

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 634/2010

(2010. gada 19. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ricotta di Bufala Campana (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Ricotta di Bufala Campana ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Ricotta di Bufala Campana ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 260, 30.10.2009., 43. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.4. grupa.   Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)

ITĀLIJA

Ricotta di Bufala Campana (ACVN)

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 635/2010

(2010. gada 19. jūlijs),

ar ko atklāj eksporta licenču piešķiršanas procedūru attiecībā uz sieru, kurš atbilstīgi dažām VVTT kvotām 2011. gadā eksportējams uz Amerikas Savienotajām Valstīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienoto TKO regulu) (1), un jo īpaši tās 171. panta 1. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi III nodaļas 2. iedaļai Komisijas 2009. gada 27. novembra Regulā (EK) Nr. 1187/2009, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2), eksporta licences sieram, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi daudzpusējās tirdzniecības sarunās noslēgtajos nolīgumos paredzētajām kvotām, var piešķirt saskaņā ar īpašu procedūru, ar kuru var izraudzīties vēlamos importētājus ASV. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi III nodaļas 2. iedaļai Komisijas 2009. gada 27. novembra Regulā (EK) Nr. 1187/2009, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2), eksporta licences sieram, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi daudzpusējās tirdzniecības sarunās noslēgtajos nolīgumos paredzētajām kvotām, var piešķirt saskaņā ar īpašu procedūru, ar kuru var izraudzīties vēlamos importētājus ASV.

| (2) | Šāda procedūra jāatklāj 2011. gada eksportam un jānosaka ar to saistītie papildu noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šāda procedūra jāatklāj 2011. gada eksportam un jānosaka ar to saistītie papildu noteikumi.

| (3) | Importa pārvaldībai ASV kompetentās iestādes nošķir papildu kvotas, kas Eiropas Kopienai piešķirtas saskaņā ar Urugvajas sarunu kārtu, un kvotas, kas piešķirtas Tokijas sarunu kārtā. Eksporta licences jāpiešķir, ņemot vērā šo produktu atbilstību attiecīgajai ASV kvotai, kura aprakstīta Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānā. |
| --- | --- |

(3)

Importa pārvaldībai ASV kompetentās iestādes nošķir papildu kvotas, kas Eiropas Kopienai piešķirtas saskaņā ar Urugvajas sarunu kārtu, un kvotas, kas piešķirtas Tokijas sarunu kārtā. Eksporta licences jāpiešķir, ņemot vērā šo produktu atbilstību attiecīgajai ASV kvotai, kura aprakstīta Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānā.

| (4) | Lai eksportētu maksimālo daudzumu atbilstīgi kvotām, par kurām ir mērena interese, jāatļauj pieteikumi, kas aptver visu kvotas daudzumu. |
| --- | --- |

(4)

Lai eksportētu maksimālo daudzumu atbilstīgi kvotām, par kurām ir mērena interese, jāatļauj pieteikumi, kas aptver visu kvotas daudzumu.

| (5) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad ir jānosaka, ka šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošana beidzas 2011. gada beigās. |
| --- | --- |

(5)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad ir jānosaka, ka šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošana beidzas 2011. gada beigās.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Produktiem, kuru KN kods ir 0406 un kuri uzskaitīti šās regulas I pielikumā kā produkti, kas eksportējami uz Amerikas Savienotajām Valstīm 2011. gadā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1187/2009 21. pantā minētajām kvotām, eksporta licences izdod saskaņā ar minētās regulas III nodaļas 2. iedaļu un šās regulas noteikumiem.

2. pants

1.   Pieteikumus uz Regulas (EK) Nr. 1187/2009 22. panta minētajām licencēm (turpmāk “pieteikumi”) iesniedz kompetentajām iestādēm no 2010. gada 1. līdz 10. septembrim.

2.   Pieteikumus pieņem tikai tad, ja tajos ir ietverta visa informācija, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1187/2009 22. pantā, un ja ir pievienoti tajā minētie dokumenti.

Ja vienai un tai pašai produktu grupai, kas minēta I pielikuma 2. slejā, paredzētais daudzums ir sadalīts Urugvajas sarunu kārtas kvotā un Tokijas sarunu kārtas kvotā, licences pieteikumi var attiekties tikai uz vienu no šīm kvotām un tajos attiecīgajai kvotai jābūt norādītai, precizējot minētā pielikuma 3. slejā norādītās kvotas un grupas identifikāciju.

Regulas (EK) Nr. 1187/2009 22. pantā minēto informāciju iesniedz atbilstīgi šās regulas II pielikumā iekļautajam paraugam.

3.   Attiecībā uz I pielikuma 3. slejā ar “Tokija-22”, “Urugvaja-22”, “Tokija-25” un “Urugvaja-25” apzīmētajām kvotām pieteikums ir vismaz par 10 tonnām un nepārsniedz attiecīgās kvotas pieejamo daudzumu, kas norādīts minētā pielikuma 4. slejā.

Attiecībā uz pārējām I pielikuma 3. slejā norādītajām kvotām pieteikums ir vismaz par 10 tonnām un nepārsniedz 40 % no attiecīgo kvotu pieejamā daudzuma, kas norādīts minētā pielikuma 4. slejā.

4.   Pieteikumus pieņem tikai tad, ja pieteikuma iesniedzēji rakstveidā apliecina, ka nav iesnieguši citus pieteikumus attiecībā uz to pašu produktu grupu un to pašu kvotu un apņemas to nedarīt.

Ja pretendents iesniedz vairākus pieteikumus attiecībā uz to pašu produktu grupu un to pašu kvotu vienā vai vairākās dalībvalstīs, visus pretendenta pieteikumus uzskata par nepieņemamiem.

3. pants

1.   Dalībvalstis piecu darbdienu laikā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām paziņo Komisijai par katrā produktu grupā iesniegtajiem pieteikumiem un vajadzības gadījumā arī par I pielikumā norādītajām kvotām.

Visus paziņojumus, tostarp nulles paziņojumus, izdara, aizpildot III pielikumā iekļauto paraugveidlapu un nosūtot to pa faksu vai pa e-pastu.

2.   Paziņojumā par katru grupu un vajadzības gadījumā par katru kvotu ietilpst:

| a) | pieteikuma iesniedzēju saraksts; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēju saraksts;

| b) | daudzumi, uz ko pieteicies katrs pieteikuma iesniedzējs un kas sadalīti pēc kombinētās nomenklatūras kodiem un pēc to koda atbilstīgi Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānam (2010. gads); |
| --- | --- |

b)

daudzumi, uz ko pieteicies katrs pieteikuma iesniedzējs un kas sadalīti pēc kombinētās nomenklatūras kodiem un pēc to koda atbilstīgi Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānam (2010. gads);

| c) | pieteikuma iesniedzēja izraudzītā importētāja nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja izraudzītā importētāja nosaukums un adrese.

4. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1187/2009 23. panta 1. punktu Komisija tūlīt paredz licenču piešķiršanu un par to informē dalībvalstis līdz 2010. gada 31. oktobrim.

Dalībvalstis piecu darbdienu laikā pēc tam, kad ir publicēti katrai grupai un vajadzības gadījumā katrai kvotai noteiktie piešķīruma koeficienti, paziņo Komisijai daudzumus, kas piešķirti katram pieteikuma iesniedzējam atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1187/2009 23. panta 2. punktam.

Šo paziņojumu izdara, aizpildot šās regulas IV pielikumā iekļauto paraugveidlapu un nosūtot to pa faksu vai e-pastu.

5. pants

Pirms licenču izdošanas un ne vēlāk kā 2010. gada 15. decembrī dalībvalstis pārbauda informāciju, kas paziņota saskaņā ar šās regulas 3. pantu un Regulas (EK) Nr. 1187/2009 22. pantu.

Ja atklājas, ka uzņēmējs, kam izsniegta licence, sniedzis nepareizu informāciju, licenci anulē un nodrošinājumu neatmaksā. Dalībvalstis par to nekavējoties paziņo Komisijai.

6. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā ir spēkā līdz 2011. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. 19. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 318, 4.12.2009., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Sieri, kurus atbilstīgi dažām VVTT kvotām 2011. gadā paredzēts eksportēt uz Amerikas Savienotajām Valstīm

Regulas (EK) Nr. 1187/2009 III nodaļas 2. iedaļa un Regula (ES) Nr. 635/2010

| Grupas identifikācija atbilstīgi Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plāna 4. nodaļas papildpiezīmēm | Grupa un kvota | 2011. gadā pieejamais daudzums |
| --- | --- | --- |
| Piezīme | Grupa | | Kg |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Bez konkrēta nosaukuma | Tokija-16 | 908 877 |
| Urugvaja-16 | 3 446 000 |
| 17 | Zilais siers (Blue Mould) | 17 | 350 000 |
| 18 | Čedara siers (Cheddar) | 18 | 1 050 000 |
| 20 | Edamas/Gaudas siers | 20 | 1 100 000 |
| 21 | Itālijas tipa siers | 21 | 2 025 000 |
| 22 | Šveices vai Ementāles siers bez acojuma | Tokija-22 | 393 006 |
| Urugvaja-22 | 380 000 |
| 25 | Šveices vai Ementāles siers ar acojumu | Tokija-25 | 4 003 172 |
| Urugvaja-25 | 2 420 000 |

Grupas identifikācija atbilstīgi Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plāna 4. nodaļas papildpiezīmēm

Grupa un kvota

2011. gadā pieejamais daudzums

Piezīme

Grupa

Kg

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Bez konkrēta nosaukuma

Tokija-16

908 877

Urugvaja-16

3 446 000

17

Zilais siers (Blue Mould)

17

350 000

18

Čedara siers (Cheddar)

18

1 050 000

20

Edamas/Gaudas siers

20

1 100 000

21

Itālijas tipa siers

21

2 025 000

22

Šveices vai Ementāles siers bez acojuma

Tokija-22

393 006

Urugvaja-22

380 000

25

Šveices vai Ementāles siers ar acojumu

Tokija-25

4 003 172

Urugvaja-25

2 420 000

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1187/2009 22. pantā prasītā informācija

| Grupa un kvota, kas minētas Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 3. slejā | |
| --- | --- |

Grupa un kvota, kas minētas Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 3. slejā

Grupa, kas minēta Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 2. slejā: ...

...

| Kvotas izcelsme: | Urugvajas kārta:  | Tokijas kārta:  |
| --- | --- | --- |

Kvotas izcelsme:

Urugvajas kārta: 

Tokijas kārta: 

| Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/adrese | Produkta kombinētās nomenklatūras kods | Pieprasītais daudzums kilogramos | ASV Saskaņoto
  tarifu plāns | Izraudzītā importētāja nosaukums/adrese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | |
| | | |
| Kopā: | | |

Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/adrese

Produkta kombinētās nomenklatūras kods

Pieprasītais daudzums kilogramos

ASV Saskaņoto

tarifu plāns

Izraudzītā importētāja nosaukums/adrese

Kopā:

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 635/2010 3. pantā prasītā informācija

| Grupa un kvota, kas minētas Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 3. slejā | |
| --- | --- |

Grupa un kvota, kas minētas Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 3. slejā

Grupa, kas minēta Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 2. slejā:...

...

| Kvotas izcelsme: | Urugvajas kārta:  | Tokijas kārta:  |
| --- | --- | --- |

Kvotas izcelsme:

Urugvajas kārta: 

Tokijas kārta: 

| Nr. | Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/adrese | Produkta kombinētās nomenklatūras kods | Pieprasītais daudzums kilogramos | ASV Saskaņoto tarifu plāns | Izraudzītā importētāja nosaukums/adrese |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Kopā: | | |
| 2. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Kopā: | | |
| 3. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Kopā: | | |
| 4. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Kopā: | | |
| 5. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Kopā: | | |

Nr.

Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/adrese

Produkta kombinētās nomenklatūras kods

Pieprasītais daudzums kilogramos

ASV Saskaņoto tarifu plāns

Izraudzītā importētāja nosaukums/adrese

1.

Kopā:

2.

Kopā:

3.

Kopā:

4.

Kopā:

5.

Kopā:

---

IV PIELIKUMS

Piešķirtās licences saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1187/2009 23. pantu

| Grupa un kvota, kas minētas Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 3. slejā | Kvotas izcelsme | Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/adrese | Produkta kombinētās nomenklatūras kods | Pieprasītais daudzums
  kilogramos | Izraudzītā importētāja nosaukums/adrese | Piešķirtais daudzums (1)

  kilogramos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Urugvajas kārta
   | | | | | |
| | | |
| Tokijas kārta
   | | | |
| Kopā: | | Kopā: | |
| | Urugvajas kārta
   | | | | | |
| | | |
| Tokijas kārta
   | | | |
| Kopā: | | Kopā: | |
| | Urugvajas kārta
   | | | | | |
| | | |
| Tokijas kārta
   | | | |
| Kopā: | | Kopā: | |

Grupa un kvota, kas minētas Regulas (ES) Nr. 635/2010 I pielikuma 3. slejā

Kvotas izcelsme

Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/adrese

Produkta kombinētās nomenklatūras kods

Pieprasītais daudzums

kilogramos

Izraudzītā importētāja nosaukums/adrese

Piešķirtais daudzums (1)

kilogramos

Urugvajas kārta



Tokijas kārta



Kopā:

Kopā:

Urugvajas kārta



Tokijas kārta



Kopā:

Kopā:

Urugvajas kārta



Tokijas kārta



Kopā:

Kopā:

---

(1)  Izlozes kārtā piešķirtos daudzumus sadala starp atsevišķiem KN kodiem proporcionāli pieprasītajiem attiecīgā KN koda produkta daudzumiem.

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/22

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 636/2010

(2010. gada 19. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 20. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 22,1 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 56,0 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 73,4 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 86,4 |
| UY | 57,6 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,8 |
| BR | 80,2 |
| CL | 75,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 109,5 |
| US | 107,2 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 121,8 |
| CN | 98,4 |
| NZ | 176,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 113,2 |
| 0809 10 00 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 20 95 | CL | 150,0 |
| TR | 270,8 |
| US | 769,6 |
| ZZ | 396,8 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 144,4 |
| 0809 40 05 | BR | 123,2 |
| IL | 165,9 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 138,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

22,1

TR

89,8

ZZ

56,0

0707 00 05

MK

41,0

TR

105,8

ZZ

73,4

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

86,4

UY

57,6

ZA

86,4

ZZ

76,8

0808 10 80

AR

78,8

BR

80,2

CL

75,9

CN

80,8

NZ

109,5

US

107,2

UY

116,3

ZA

95,0

ZZ

93,0

0808 20 50

AR

76,4

CL

121,8

CN

98,4

NZ

176,5

ZA

93,1

ZZ

113,2

0809 10 00

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 20 95

CL

150,0

TR

270,8

US

769,6

ZZ

396,8

0809 30

AR

130,0

TR

158,7

ZZ

144,4

0809 40 05

BR

123,2

IL

165,9

TR

126,3

ZZ

138,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 637/2010

(2010. gada 19. jūlijs),

ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu cukura nozares produktiem atbilstīgi dažām tarifa kvotām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Daudzumi, uz kuriem attiecas importa licenču pieteikumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 iesniegti kompetentajām iestādēm no 2010. gada 1. līdz 7. jūlijam, ir vienādi ar daudzumu, kas pieejams atbilstīgi kārtas numuram 09.4325. |
| --- | --- |

(1)

Daudzumi, uz kuriem attiecas importa licenču pieteikumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 iesniegti kompetentajām iestādēm no 2010. gada 1. līdz 7. jūlijam, ir vienādi ar daudzumu, kas pieejams atbilstīgi kārtas numuram 09.4325.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 līdz tirdzniecības gada beigām jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4325, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 līdz tirdzniecības gada beigām jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4325,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Turpmāku pielikumā norādītajiem kārtas numuriem atbilstošu licenču pieteikumu iesniegšanu pārtrauc līdz 2009./2010. tirdzniecības gada beigām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

2

---

PIELIKUMS

CXL koncesiju cukurs

2009./2010. tirdzniecības gads

No 1.7.2010. līdz 7.7.2010. iesniegtie pieteikumi

| Kārtas Nr. | Valsts | Piešķīruma koeficients
  (%) | Turpmākie pieteikumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | — | |
| 09.4318 | Brazīlija | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | Pārtraukti |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | — | Pārtraukti |
| 09.4321 | Indija | — | Pārtraukti |
| “—” | : | Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums. |

Kārtas Nr.

Valsts

Piešķīruma koeficients

(%)

Turpmākie pieteikumi

09.4317

Austrālija

—

09.4318

Brazīlija

—

09.4319

Kuba

—

Pārtraukti

09.4320

Citas trešās valstis

—

Pārtraukti

09.4321

Indija

—

Pārtraukti

“—”

:

Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

Balkānu cukurs

2009./2010. tirdzniecības gads

No 1.7.2010. līdz 7.7.2010. iesniegtie pieteikumi

| Kārtas Nr. | Valsts | Piešķīruma koeficients
  (%) | Turpmākie pieteikumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | — | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbija, Melnkalne un Kosova (1) | (2) | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | — | |
| 09.4328 | Horvātija | (2) | |
| “—” | : | Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums. |

Kārtas Nr.

Valsts

Piešķīruma koeficients

(%)

Turpmākie pieteikumi

09.4324

Albānija

—

09.4325

Bosnija un Hercegovina

(2)

09.4326

Serbija, Melnkalne un Kosova (1)

(2)

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

—

09.4328

Horvātija

(2)

“—”

:

Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

Īpašais importa un rūpnieciskais importa cukurs

2009./2010. tirdzniecības gads

No 1.7.2010. līdz 7.7.2010. iesniegtie pieteikumi

| Kārtas Nr. | Veids | Piešķīruma koeficients
  (%) | Turpmākie pieteikumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | — | |
| “—” | : | Nepiemēro: Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums. |

Kārtas Nr.

Veids

Piešķīruma koeficients

(%)

Turpmākie pieteikumi

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

—

“—”

:

Nepiemēro: Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

---

(1)  Kosova saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1244/1999.

(2)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/26

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 638/2010

(2010. gada 19. jūlijs)

par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada jūlija pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, uz kuriem attiecas kvota ar kārtas numuru 09.4449 un kuri iesniegti laikposmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, piemēro piešķīruma koeficientu 63,674825 % apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 182, 15.7.2009., 25. lpp.

3

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 639/2010

(2010. gada 19. jūlijs),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 627/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 627/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 20. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 182, 16.7.2010., 12. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 20. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 40,09 | 5,44 |
| 1701 99 10 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1701 99 90 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

40,09

5,44

1701 99 10 (2)

40,09

2,31

1701 99 90 (2)

40,09

2,31

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/29

---

EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

(2010. gada 8. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus

(2010/400/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līgumiem ik pēc trijiem gadiem Vispārējās tiesas tiesneši būtu daļēji jānomaina. Laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam bija jāieceļ amatā četrpadsmit Vispārējās tiesas tiesneši. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līgumiem ik pēc trijiem gadiem Vispārējās tiesas tiesneši būtu daļēji jānomaina. Laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam bija jāieceļ amatā četrpadsmit Vispārējās tiesas tiesneši.

| (2) | Dalībvalstu valdību pārstāvju konferencē 2010. gada 23. jūnijā minētajam laikposmam iecēla amatā desmit Vispārējās tiesas tiesnešus (1). |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstu valdību pārstāvju konferencē 2010. gada 23. jūnijā minētajam laikposmam iecēla amatā desmit Vispārējās tiesas tiesnešus (1).

| (3) | Lai pabeigtu Vispārējās tiesas tiesnešu daļēju nomaiņu, dalībvalstu valdībām būtu jāieceļ vēl tiesneši četrās amata vietās, kuras joprojām ir brīvas. |
| --- | --- |

(3)

Lai pabeigtu Vispārējās tiesas tiesnešu daļēju nomaiņu, dalībvalstu valdībām būtu jāieceļ vēl tiesneši četrās amata vietās, kuras joprojām ir brīvas.

| (4) | Attiecīgo dalībvalstu valdības ierosināja atkārtoti iecelt amatā Vispārējās tiesas tiesnesi Ottó CZÚCZ kungu, kā arī iecelt amatā Marc van der WOUDE kungu. Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto divu kandidātu atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai. Kaut arī ierosinājums par Ottó CZÚCZ kunga iecelšanu tika atsaukts, attiecīgās dalībvalsts valdība norādīja, ka tomēr ierosina šo personu atkārtoti iecelt par Vispārējās tiesas tiesnesi. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgo dalībvalstu valdības ierosināja atkārtoti iecelt amatā Vispārējās tiesas tiesnesi Ottó CZÚCZ kungu, kā arī iecelt amatā Marc van der WOUDE kungu. Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto divu kandidātu atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai. Kaut arī ierosinājums par Ottó CZÚCZ kunga iecelšanu tika atsaukts, attiecīgās dalībvalsts valdība norādīja, ka tomēr ierosina šo personu atkārtoti iecelt par Vispārējās tiesas tiesnesi.

| (5) | Līdz ar to būtu jāieceļ divi Vispārējās tiesas tiesneši uz laikposmu no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam; vēlāk notiks divu tiesnešu iecelšana amata vietās, kuras joprojām ir brīvas, |
| --- | --- |

(5)

Līdz ar to būtu jāieceļ divi Vispārējās tiesas tiesneši uz laikposmu no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam; vēlāk notiks divu tiesnešu iecelšana amata vietās, kuras joprojām ir brīvas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Vispārējās tiesas tiesnešiem laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam tiek iecelti Ottó CZÚCZ kungs un Marc van der WOUDE kungs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 8. jūlijā

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

J. DE RUYT

---

(1)  Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2010. gada 23. jūnijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus (OV L 163, 30.6.2010., 41. lpp.).

1

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/30

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 13. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā

(2010/401/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu saistībā ar 126. panta 13. punktu un 136. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Kipras izteiktos apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 1. punktu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valdības deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 1. punktu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valdības deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakts ir balstīts uz mērķi nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicinātu nodarbinātību. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakts ir balstīts uz mērķi nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicinātu nodarbinātību.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 126. pantu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, kuru sīkāk precizē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1) (kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa), paredz lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir paredzēti turpmāki noteikumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 126. pantu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, kuru sīkāk precizē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1) (kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa), paredz lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir paredzēti turpmāki noteikumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai.

| (4) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomikas un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomikas un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (5) | Līguma 126. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 126. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Kipru 2010. gada 15. jūnijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Līguma 126. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 126. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Kipru 2010. gada 15. jūnijā (3).

| (6) | Līguma 126. panta 6. punktā noteikts, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Kipras gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Līguma 126. panta 6. punktā noteikts, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Kipras gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk izklāstītie secinājumi.

| (7) | Saskaņā ar datiem, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, tās 2009. gada vispārējās valdības deficīts sasniedza 6,1 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, tomēr var uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka Kipras reālais IKP turpinās sarukt, kaut arī mazākā apmērā, tas ir, par gandrīz 1⁄2 % 2010. gadā salīdzinājumā ar 13⁄4 % 2009. gadā. Tomēr plānoto atsauces vērtības pārsniegumu nevar uzskatīt par īslaicīgu. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka, nemainot politiku, budžeta deficīts 2011. gadā veidotu aptuveni 73⁄4 % no IKP. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar datiem, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, tās 2009. gada vispārējās valdības deficīts sasniedza 6,1 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, tomēr var uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka Kipras reālais IKP turpinās sarukt, kaut arī mazākā apmērā, tas ir, par gandrīz 1⁄2 % 2010. gadā salīdzinājumā ar 13⁄4 % 2009. gadā. Tomēr plānoto atsauces vērtības pārsniegumu nevar uzskatīt par īslaicīgu. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka, nemainot politiku, budžeta deficīts 2011. gadā veidotu aptuveni 73⁄4 % no IKP. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (8) | Saskaņā ar datiem, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, vispārējās valdības parāda kopapjoms vēl aizvien ir mazāks par atsauces vērtību 60 % no IKP, tas ir, 56,2 % no IKP 2009. gadā. Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir paziņojusi, ka plānotais parāda apjoms ir 62 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka parāds turpinās pieaugt, 2010. gadā veidojot 62,3 % un 2011. gadā – 67,6 % no IKP, balstoties uz primārās bilances pasliktināšanos. Ņemot vērā šo tendenci, nevar uzskatīt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazinās un tuvinās atsauces vērtībai Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar datiem, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, vispārējās valdības parāda kopapjoms vēl aizvien ir mazāks par atsauces vērtību 60 % no IKP, tas ir, 56,2 % no IKP 2009. gadā. Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir paziņojusi, ka plānotais parāda apjoms ir 62 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka parāds turpinās pieaugt, 2010. gadā veidojot 62,3 % un 2011. gadā – 67,6 % no IKP, balstoties uz primārās bilances pasliktināšanos. Ņemot vērā šo tendenci, nevar uzskatīt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazinās un tuvinās atsauces vērtībai Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpildīts.

| (9) | Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi 126. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, ka deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Kipras gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori, |
| --- | --- |

(9)

Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi 126. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, ka deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Kipras gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2010. gada 13. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. REYNDERS

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

2

(3)  Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Kipru, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

3

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 15. decembris)

par atbalsta pasākumu, kuru ierosina īstenot Nīderlande, piešķirot keramikas izstrādājumu ražotājiem atbrīvojumu no dabas resursu nodokļa C 5/09 (ex N 210/08)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9972)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/402/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad saskaņā ar minēto noteikumu (1) ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt apsvērumus un šie apsvērumi ir ņemti vērā,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Nīderlande 2008. gada 24. aprīļa vēstulē paziņoja par plānu noteikt atbrīvojumu no energoresursu nodokļa par dabasgāzi keramikas izstrādājumu ražotājiem. Komisija 2008. gada 6. jūnijā lūdza sniegt plašāku informāciju; Nīderlande atbildēja 2008. gada 16. septembra vēstulē. Komisijas dienesti tikās ar Nīderlandes pārstāvjiem 2008. gada 16. oktobrī. Komisija 2008. gada 17. novembrī uzdeva vairākus papildu jautājumus; Nīderlande uz tiem atbildēja 2008. gada 19. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(1)

Nīderlande 2008. gada 24. aprīļa vēstulē paziņoja par plānu noteikt atbrīvojumu no energoresursu nodokļa par dabasgāzi keramikas izstrādājumu ražotājiem. Komisija 2008. gada 6. jūnijā lūdza sniegt plašāku informāciju; Nīderlande atbildēja 2008. gada 16. septembra vēstulē. Komisijas dienesti tikās ar Nīderlandes pārstāvjiem 2008. gada 16. oktobrī. Komisija 2008. gada 17. novembrī uzdeva vairākus papildu jautājumus; Nīderlande uz tiem atbildēja 2008. gada 19. decembra vēstulē.

| (2) | Komisija 2009. gada 11. februāra vēstulē informēja Nīderlandi par to, ka sakarā ar atbalstu ir izlēmusi uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gada 11. februāra vēstulē informēja Nīderlandi par to, ka sakarā ar atbalstu ir izlēmusi uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā (2).

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 25. aprīlī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt savus apsvērumus sakarā ar pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 25. aprīlī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt savus apsvērumus sakarā ar pasākumu.

| (4) | Nīderlande 2009. gada 26. maijā iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande 2009. gada 26. maijā iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru.

| (5) | Komisija saņēma arī citu ieinteresēto pušu apsvērumus. Tie tika pārsūtīti Nīderlandei, dodot tai iespēju reaģēt; Nīderlande atbildēja 2009. gada 7. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma arī citu ieinteresēto pušu apsvērumus. Tie tika pārsūtīti Nīderlandei, dodot tai iespēju reaģēt; Nīderlande atbildēja 2009. gada 7. jūlija vēstulē.

| (6) | Komisija 2009. gada 7. oktobrī izskaidroja Nīderlandei lietas procesuālo statusu un, izrādot cieņu, lūdza Nīderlandei līdz 2009. gada 13. oktobrim iesniegt jebkurus apsvērumus, kurus Komisijai būtu vēlams ņemt vērā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2009. gada 7. oktobrī izskaidroja Nīderlandei lietas procesuālo statusu un, izrādot cieņu, lūdza Nīderlandei līdz 2009. gada 13. oktobrim iesniegt jebkurus apsvērumus, kurus Komisijai būtu vēlams ņemt vērā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas.

| (7) | Nīderlande lūdza tai atvēlēt vairāk laika, un 2009. gada 16. oktobra vēstulē termiņš tika atlikts līdz 2009. gada 1. novembrim. Nīderlande atbildēja 2009. gada 30. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlande lūdza tai atvēlēt vairāk laika, un 2009. gada 16. oktobra vēstulē termiņš tika atlikts līdz 2009. gada 1. novembrim. Nīderlande atbildēja 2009. gada 30. oktobra vēstulē.

II.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

| (8) | Nīderlandē energoproduktu patēriņu apliek ar nodokļiem saskaņā ar Likumu par dabas resursu nodokli (4), atbilstīgi kuram, pamatojoties uz patēriņa līmeni uzņēmumā, tiek piemērota regresīva likme (5). |
| --- | --- |

(8)

Nīderlandē energoproduktu patēriņu apliek ar nodokļiem saskaņā ar Likumu par dabas resursu nodokli (4), atbilstīgi kuram, pamatojoties uz patēriņa līmeni uzņēmumā, tiek piemērota regresīva likme (5).

| (9) | Saskaņā ar strīdīgo atbalsta pasākumu Nīderlande gatavojas noteikt nodokļu atbrīvojumu par dabasgāzi, kas tiek piegādāta izmantošanai keramikas izstrādājumu ražošanas iekārtās. Ierosinātais atbrīvojums attiektos tikai uz to dabasgāzi, kuru Nīderlandes keramikas nozares uzņēmumi izmanto ražošanas vajadzībām, un nevis uz gāzi, kuru Nīderlandē izmanto citos mineraloģiskajos procesos (6). |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar strīdīgo atbalsta pasākumu Nīderlande gatavojas noteikt nodokļu atbrīvojumu par dabasgāzi, kas tiek piegādāta izmantošanai keramikas izstrādājumu ražošanas iekārtās. Ierosinātais atbrīvojums attiektos tikai uz to dabasgāzi, kuru Nīderlandes keramikas nozares uzņēmumi izmanto ražošanas vajadzībām, un nevis uz gāzi, kuru Nīderlandē izmanto citos mineraloģiskajos procesos (6).

| (10) | Ierosinātais atbrīvojums tiktu ieviests, grozot pašreiz spēkā esošo Likumu par dabas resursu nodokli. |
| --- | --- |

(10)

Ierosinātais atbrīvojums tiktu ieviests, grozot pašreiz spēkā esošo Likumu par dabas resursu nodokli.

| (11) | Saskaņā ar paziņojumu 2008.–2013. gada periodam paredzētā budžeta summa ir EUR 4 miljoni gadā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar paziņojumu 2008.–2013. gada periodam paredzētā budžeta summa ir EUR 4 miljoni gadā.

| (12) | Pasākuma laiks nav ierobežots, jo Nīderlande uzskata, ka tas nav valsts atbalsts (sk. turpmāko IV sadaļu). |
| --- | --- |

(12)

Pasākuma laiks nav ierobežots, jo Nīderlande uzskata, ka tas nav valsts atbalsts (sk. turpmāko IV sadaļu).

| (13) | Nodokļu atbrīvojuma saņēmēji būtu tie uzņēmumi, kuri darbojas Nīderlandes keramikas nozarē (7). |
| --- | --- |

(13)

Nodokļu atbrīvojuma saņēmēji būtu tie uzņēmumi, kuri darbojas Nīderlandes keramikas nozarē (7).

| (14) | Nīderlande uzskata, ka atbrīvojums ir vajadzīgs, lai Nīderlandes keramikas nozarei atjaunotu līdzvērtīgus konkurences noteikumus iekšējā tirgū. Nīderlande atsaucas uz Nīderlandes keramikas nozares īpašo stāvokli, salīdzinot ar konkurentiem kaimiņvalstīs. Ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ Nīderlandes keramikas nozarē atšķirībā no apkārtējās valstīs izmantotā sausā māla izmanto slapju mālu, un, lai sasniegtu to pašu rezultātu, izmantojot slapju mālu, ir vajadzīgs lielāks enerģijas daudzums. Turklāt Nīderlande norāda, ka konkurējoši ražotāji, piemēram, Beļģijā, Vācijā vai Zviedrijā ir atbrīvoti no līdzīga enerģijas nodokļa. |
| --- | --- |

(14)

Nīderlande uzskata, ka atbrīvojums ir vajadzīgs, lai Nīderlandes keramikas nozarei atjaunotu līdzvērtīgus konkurences noteikumus iekšējā tirgū. Nīderlande atsaucas uz Nīderlandes keramikas nozares īpašo stāvokli, salīdzinot ar konkurentiem kaimiņvalstīs. Ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ Nīderlandes keramikas nozarē atšķirībā no apkārtējās valstīs izmantotā sausā māla izmanto slapju mālu, un, lai sasniegtu to pašu rezultātu, izmantojot slapju mālu, ir vajadzīgs lielāks enerģijas daudzums. Turklāt Nīderlande norāda, ka konkurējoši ražotāji, piemēram, Beļģijā, Vācijā vai Zviedrijā ir atbrīvoti no līdzīga enerģijas nodokļa.

| (15) | Nīderlande ir apstiprinājusi, ka pasākums stāsies spēkā tikai tad, ja tiks saņemta Komisijas atļauja. |
| --- | --- |

(15)

Nīderlande ir apstiprinājusi, ka pasākums stāsies spēkā tikai tad, ja tiks saņemta Komisijas atļauja.

III.   LĒMUMS PAR IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (16) | Komisijai bija šaubas par to, vai ierosinātais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, jo tā sākotnēji secināja, ka nodokļu atbrīvojuma piemērošana Nīderlandes keramikas nozarei nav pamatota pēc būtības un neatbilst valsts nodokļu sistēmas vispārējai struktūrai. Pasākums ir selektīvs, jo tas nāktu par labu tikai keramikas nozarei Nīderlandē un atbrīvojums tiktu finansēts no valsts resursiem. Pasākums arī izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo ierosinātais nodokļu atbrīvojums tieši iespaido ražošanas izmaksas un tādējādi palielina saņēmēja konkurētspēju tajos konkrētajos keramikas izstrādājumu tirgos, kuros tas darbojas un kuri ir atvērti tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Komisijas nostādne bija tāda, ka pasākuma rezultātā Nīderlandes keramikas nozarei tiktu piešķirts valsts atbalsts, un tā secināja, ka šādu atbalstu var apstiprināt tikai tad, ja tas apmierina 4. nodaļas (“Atbalsts dabas resursu nodokļu atlaižu vai atbrīvojumu veidā”) prasības Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (turpmāk “Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai” vai “Pamatnostādnēs”) (8). Tā kā Nīderlande nebija sniegusi vajadzīgo informāciju, lai uz šī pamata veiktu novērtējumu, Komisija nevarēja apstiprināt pasākuma saderīgumu un tāpēc nolēma uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai bija šaubas par to, vai ierosinātais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, jo tā sākotnēji secināja, ka nodokļu atbrīvojuma piemērošana Nīderlandes keramikas nozarei nav pamatota pēc būtības un neatbilst valsts nodokļu sistēmas vispārējai struktūrai. Pasākums ir selektīvs, jo tas nāktu par labu tikai keramikas nozarei Nīderlandē un atbrīvojums tiktu finansēts no valsts resursiem. Pasākums arī izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo ierosinātais nodokļu atbrīvojums tieši iespaido ražošanas izmaksas un tādējādi palielina saņēmēja konkurētspēju tajos konkrētajos keramikas izstrādājumu tirgos, kuros tas darbojas un kuri ir atvērti tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Komisijas nostādne bija tāda, ka pasākuma rezultātā Nīderlandes keramikas nozarei tiktu piešķirts valsts atbalsts, un tā secināja, ka šādu atbalstu var apstiprināt tikai tad, ja tas apmierina 4. nodaļas (“Atbalsts dabas resursu nodokļu atlaižu vai atbrīvojumu veidā”) prasības Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (turpmāk “Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai” vai “Pamatnostādnēs”) (8). Tā kā Nīderlande nebija sniegusi vajadzīgo informāciju, lai uz šī pamata veiktu novērtējumu, Komisija nevarēja apstiprināt pasākuma saderīgumu un tāpēc nolēma uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru.

IV.   NĪDERLANDES IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (17) | Nīderlande norādīja, ka tās paziņojums galvenokārt tiek sniegts juridiskās noteiktības labad, un lūdza Komisiju konstatēt valsts atbalsta neesamību. |
| --- | --- |

(17)

Nīderlande norādīja, ka tās paziņojums galvenokārt tiek sniegts juridiskās noteiktības labad, un lūdza Komisiju konstatēt valsts atbalsta neesamību.

| (18) | Nīderlande uzskatīja, ka atbrīvojuma selektīvu piemērošanu pamato valsts nodokļu sistēmas būtība un vispārējā struktūra. |
| --- | --- |

(18)

Nīderlande uzskatīja, ka atbrīvojuma selektīvu piemērošanu pamato valsts nodokļu sistēmas būtība un vispārējā struktūra.

| (19) | Energoresursu nodokli piemēro, lai apliktu ar nodokli elektroenerģiju un tos energoproduktus, kurus izmanto kā kurināmo vai motordegvielu. Tāpēc atbrīvojuma attiecināšana uz procesu, kurā dabasgāzi neizmanto kā kurināmo vai motordegvielu, atbilst energoresursu nodokļa pamatsistēmas, proti, spēkā esošās energoresursu nodokļa shēmas, būtībai un vispārējai struktūrai. Tiesību aktā, kas nosaka energoresursu nodokli, ir noteikts atbrīvojums attiecībā uz dabasgāzi, kuru piegādā izmantošanai citām vajadzībām, nevis izmantošanai kā kurināmo vai degvielu (9). Atbrīvojums no energoresursu nodokļa attiecas arī uz elektroenerģijas piegādi tādiem procesiem, kuros to vienlaikus izmanto divējādām vajadzībām, piemēram, ķīmiskajai redukcijai un elektrolītiskajiem un metalurģiskajiem procesiem (10). Arī, nosakot nodokli uz akmeņoglēm, ir noteikts atbrīvojums attiecībā uz tām oglēm, kuras neizmanto kā kurināmo, un oglēm, kuras izmanto divējādām vajadzībām (11). Tāpēc atbrīvojumu no nodokļa ir atbilstīgi attiecināt arī uz to dabasgāzi, kuru piegādā izmantošanai iekārtās keramikas izstrādājumu ražošanai. Keramikas izstrādājumu izgatavošanas process ir salīdzināms ar divējādu izmantošanu tāpēc, ka dabasgāzi tajā izmanto ne tikai kā kurināmo vai motordegvielu vien. Nīderlande norādīja, ka nodokļa atbrīvojums dabasgāzei, ko piegādā izmantošanai keramikas izstrādājumu ražošanas iekārtās, tiks iekļauts Likuma par dabas resursu nodokli 64. panta, proti, panta, kas nosaka nodokļu atbrīvojumu citiem divējādas izmantošanas veidiem, grozītajā redakcijā. |
| --- | --- |

(19)

Energoresursu nodokli piemēro, lai apliktu ar nodokli elektroenerģiju un tos energoproduktus, kurus izmanto kā kurināmo vai motordegvielu. Tāpēc atbrīvojuma attiecināšana uz procesu, kurā dabasgāzi neizmanto kā kurināmo vai motordegvielu, atbilst energoresursu nodokļa pamatsistēmas, proti, spēkā esošās energoresursu nodokļa shēmas, būtībai un vispārējai struktūrai. Tiesību aktā, kas nosaka energoresursu nodokli, ir noteikts atbrīvojums attiecībā uz dabasgāzi, kuru piegādā izmantošanai citām vajadzībām, nevis izmantošanai kā kurināmo vai degvielu (9). Atbrīvojums no energoresursu nodokļa attiecas arī uz elektroenerģijas piegādi tādiem procesiem, kuros to vienlaikus izmanto divējādām vajadzībām, piemēram, ķīmiskajai redukcijai un elektrolītiskajiem un metalurģiskajiem procesiem (10). Arī, nosakot nodokli uz akmeņoglēm, ir noteikts atbrīvojums attiecībā uz tām oglēm, kuras neizmanto kā kurināmo, un oglēm, kuras izmanto divējādām vajadzībām (11). Tāpēc atbrīvojumu no nodokļa ir atbilstīgi attiecināt arī uz to dabasgāzi, kuru piegādā izmantošanai iekārtās keramikas izstrādājumu ražošanai. Keramikas izstrādājumu izgatavošanas process ir salīdzināms ar divējādu izmantošanu tāpēc, ka dabasgāzi tajā izmanto ne tikai kā kurināmo vai motordegvielu vien. Nīderlande norādīja, ka nodokļa atbrīvojums dabasgāzei, ko piegādā izmantošanai keramikas izstrādājumu ražošanas iekārtās, tiks iekļauts Likuma par dabas resursu nodokli 64. panta, proti, panta, kas nosaka nodokļu atbrīvojumu citiem divējādas izmantošanas veidiem, grozītajā redakcijā.

| (20) | Nīderlande atsaucās uz 2. panta 4. punkta b) apakšpunktu Energoresursu nodokļu sistēmas direktīvā un uz šo direktīvu attiecināto Padomes protokolu (12) un norādīja, ka papildu noteikums, ar kuru dabasgāze, ko piegādā izmantošanai attiecīgajam mineraloģiskajam procesam, proti, keramikas izstrādājumu ražošanai, atbilst Nīderlandes energoresursu nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai sistēmai. |
| --- | --- |

(20)

Nīderlande atsaucās uz 2. panta 4. punkta b) apakšpunktu Energoresursu nodokļu sistēmas direktīvā un uz šo direktīvu attiecināto Padomes protokolu (12) un norādīja, ka papildu noteikums, ar kuru dabasgāze, ko piegādā izmantošanai attiecīgajam mineraloģiskajam procesam, proti, keramikas izstrādājumu ražošanai, atbilst Nīderlandes energoresursu nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai sistēmai.

| (21) | Noteikt atbrīvojumu tikai keramikas izstrādājumu ražošanas procesiem un nevis visiem mineraloģiskajiem procesiem ir atbilstīgi, jo atšķirībā no citiem mineraloģiskajiem procesiem tradicionālais keramikas izstrādājumu ražošanas process ir neatgriezenisks (māls tiek pārveidots keramikā). |
| --- | --- |

(21)

Noteikt atbrīvojumu tikai keramikas izstrādājumu ražošanas procesiem un nevis visiem mineraloģiskajiem procesiem ir atbilstīgi, jo atšķirībā no citiem mineraloģiskajiem procesiem tradicionālais keramikas izstrādājumu ražošanas process ir neatgriezenisks (māls tiek pārveidots keramikā).

| (22) | Nīderlande arī atsaucās uz Nīderlandes keramikas nozares īpašo stāvokli, salīdzinot ar konkurentu stāvokli apkārtējās valstīs. Ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ Nīderlandes keramikas nozarē izmanto slapju mālu (kas sākotnēji veidojies Alpos un tad nogulsnējas Nīderlandes upēs) atšķirībā no apkārtējās valstīs izmantotā sausā māla, un, lai sasniegtu to pašu rezultātu, izmantojot slapju mālu, ir jāpatērē lielāks enerģijas daudzums (13). |
| --- | --- |

(22)

Nīderlande arī atsaucās uz Nīderlandes keramikas nozares īpašo stāvokli, salīdzinot ar konkurentu stāvokli apkārtējās valstīs. Ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ Nīderlandes keramikas nozarē izmanto slapju mālu (kas sākotnēji veidojies Alpos un tad nogulsnējas Nīderlandes upēs) atšķirībā no apkārtējās valstīs izmantotā sausā māla, un, lai sasniegtu to pašu rezultātu, izmantojot slapju mālu, ir jāpatērē lielāks enerģijas daudzums (13).

| (23) | Turklāt konkurējoši ražotāji, piemēram, Beļģijā, Vācijā vai Zviedrijā, ir atbrīvoti no līdzīga enerģijas nodokļa. Turklāt Nīderlandē ir jāmaksā augsta cena par dabasgāzes izmantošanu. Arī šajā ziņā Nīderlandes keramikas nozare ir neizdevīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar keramikas izstrādājumu ražošanu kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt konkurējoši ražotāji, piemēram, Beļģijā, Vācijā vai Zviedrijā, ir atbrīvoti no līdzīga enerģijas nodokļa. Turklāt Nīderlandē ir jāmaksā augsta cena par dabasgāzes izmantošanu. Arī šajā ziņā Nīderlandes keramikas nozare ir neizdevīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar keramikas izstrādājumu ražošanu kaimiņvalstīs.

| (24) | Saskaņā ar Nīderlandes pausto viedokli šie faktori norāda, ka pasākuma selektīvu piemērošanu pamato Nīderlandes energoresursu nodokļa shēmas būtība un vispārējā struktūra. Tāpēc Nīderlande uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Nīderlandes pausto viedokli šie faktori norāda, ka pasākuma selektīvu piemērošanu pamato Nīderlandes energoresursu nodokļa shēmas būtība un vispārējā struktūra. Tāpēc Nīderlande uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (25) | Ierosinātais atbrīvojums no nodokļa zināmā mērā novērstu Nīderlandes keramikas nozares nelabvēlīgo stāvokli, daļēji atjaunojot līdzvērtīgus konkurences noteikumus nozarei iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Ierosinātais atbrīvojums no nodokļa zināmā mērā novērstu Nīderlandes keramikas nozares nelabvēlīgo stāvokli, daļēji atjaunojot līdzvērtīgus konkurences noteikumus nozarei iekšējā tirgū.

| (26) | Alternatīvi Nīderlande lūdza Komisijas atļauju valsts atbalsta piešķiršanai, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Atbalsts ir nepieciešams nevienlīdzīgo konkurences nosacījumu dēļ iekšējā tirgū. Tas ir samērīgs, jo pasākums attiektos tikai uz iekārtās izmantoto dabasgāzi un neskartu keramikas izstrādājumu ražošanā izmantoto elektroenerģiju. Tas kompensētu tikai daļu no nelabvēlīgā stāvokļa, kurā atrodas nozare, un tāpēc būtu uzskatāms par samērīgu. Visbeidzot tā rezultātā konkurence iekšējā tirgū netiktu nesamērīgi izkropļota. |
| --- | --- |

(26)

Alternatīvi Nīderlande lūdza Komisijas atļauju valsts atbalsta piešķiršanai, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Atbalsts ir nepieciešams nevienlīdzīgo konkurences nosacījumu dēļ iekšējā tirgū. Tas ir samērīgs, jo pasākums attiektos tikai uz iekārtās izmantoto dabasgāzi un neskartu keramikas izstrādājumu ražošanā izmantoto elektroenerģiju. Tas kompensētu tikai daļu no nelabvēlīgā stāvokļa, kurā atrodas nozare, un tāpēc būtu uzskatāms par samērīgu. Visbeidzot tā rezultātā konkurence iekšējā tirgū netiktu nesamērīgi izkropļota.

| (27) | Turklāt Nīderlande norādīja, ka Energoresursu nodokļu sistēmas direktīva neattiecas uz mineraloģiskajiem procesiem, jo mineraloģisko procesu izslēgšana no direktīvas darbības jomas atbilst nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. Tāpēc lēmums par šo enerģijas izmantošanas veidu aplikšanu ar nodokli ir dalībvalstu ziņā. Ierosinātais pasākums neizkropļos konkurenci, bet drīzāk gan labāk saskaņos energoproduktu aplikšanu ar nodokli, turklāt pasākums atbilst Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt Nīderlande norādīja, ka Energoresursu nodokļu sistēmas direktīva neattiecas uz mineraloģiskajiem procesiem, jo mineraloģisko procesu izslēgšana no direktīvas darbības jomas atbilst nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. Tāpēc lēmums par šo enerģijas izmantošanas veidu aplikšanu ar nodokli ir dalībvalstu ziņā. Ierosinātais pasākums neizkropļos konkurenci, bet drīzāk gan labāk saskaņos energoproduktu aplikšanu ar nodokli, turklāt pasākums atbilst Kopienas interesēm.

V.   IEINTERESĒTO PUŠU IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (28) | Apsvērumus par Komisijas lēmumu uzsākt izmeklēšanas procedūru iesniedza tirdzniecības organizācija VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties). VKO, tāpat kā Nīderlande, uzskatīja, ka nodokļa atbrīvojuma piemērošanu pamato valsts nodokļu sistēmas būtība un vispārējā struktūra un ka tas nav valsts atbalsts. VKO izteiktās piezīmes līdzinājās Nīderlandes izteiktajām piezīmēm. Tāpat kā Nīderlande, VKO uzskatīja, ka atbrīvojumu no nodokļa nevar uzskatīt par pasākumu, kas saistīts ar vidi, jo tas netiek īstenots kāda mērķa sasniegšanai vides jomā. Tāpēc nebūtu pareizi vērtēt pasākumu, pamatojoties uz Pamatnostādnēm par atbalstu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(28)

Apsvērumus par Komisijas lēmumu uzsākt izmeklēšanas procedūru iesniedza tirdzniecības organizācija VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties). VKO, tāpat kā Nīderlande, uzskatīja, ka nodokļa atbrīvojuma piemērošanu pamato valsts nodokļu sistēmas būtība un vispārējā struktūra un ka tas nav valsts atbalsts. VKO izteiktās piezīmes līdzinājās Nīderlandes izteiktajām piezīmēm. Tāpat kā Nīderlande, VKO uzskatīja, ka atbrīvojumu no nodokļa nevar uzskatīt par pasākumu, kas saistīts ar vidi, jo tas netiek īstenots kāda mērķa sasniegšanai vides jomā. Tāpēc nebūtu pareizi vērtēt pasākumu, pamatojoties uz Pamatnostādnēm par atbalstu vides aizsardzībai.

VI.   NOVĒRTĒJUMS

| (29) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(29)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (30) | Saskaņā ar Nīderlandes viedokli pasākuma rezultātā netiek radītas priekšrocības, bet gan tiek kompensēts nelabvēlīgais stāvoklis, kurā atrodas Nīderlandes keramikas nozare. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Nīderlandes viedokli pasākuma rezultātā netiek radītas priekšrocības, bet gan tiek kompensēts nelabvēlīgais stāvoklis, kurā atrodas Nīderlandes keramikas nozare.

| (31) | Komisijas viedoklis ir tāds, ka nodokļu atbrīvojums rada priekšrocību Nīderlandē strādājošajiem keramikas nozares uzņēmumiem, kuriem nodokļu atvieglojums nāktu par labu, jo tas samazinātu maksājumus, kas pretējā gadījumā būtu daļa no darbības izmaksām (14). |
| --- | --- |

(31)

Komisijas viedoklis ir tāds, ka nodokļu atbrīvojums rada priekšrocību Nīderlandē strādājošajiem keramikas nozares uzņēmumiem, kuriem nodokļu atvieglojums nāktu par labu, jo tas samazinātu maksājumus, kas pretējā gadījumā būtu daļa no darbības izmaksām (14).

| (32) | Nīderlande uzskata, ka pasākums netiks finansēts no valsts resursiem, jo nodokļu atbrīvojuma finansēšana neietekmēs budžetu (15). Tāpēc valsts resursi netiks iesaistīti. VKO izvirza līdzīgu argumentu. |
| --- | --- |

(32)

Nīderlande uzskata, ka pasākums netiks finansēts no valsts resursiem, jo nodokļu atbrīvojuma finansēšana neietekmēs budžetu (15). Tāpēc valsts resursi netiks iesaistīti. VKO izvirza līdzīgu argumentu.

| (33) | Komisijas viedoklis ir tāds, ka pasākums attiecas uz nodokļu atvieglojumu, kuru finansēs Nīderlandes valsts, tāpēc tas radīs valsts resursu zaudējumu. Citiem vārdiem sakot, ierosinātais atbrīvojums no nodokļa radīs Nīderlandes valstij nodokļu ieņēmumu zaudējumu. Pat tad, ja atbrīvojuma finansēšanu netieši kompensētu paaugstināta energoresursu nodokļa likme lielāko dabasgāzes lietotāju grupai, šis secinājums paliktu nemainīgs. Komisija atzīmē Nīderlande atzinumu par to, ka, salīdzinot ar pašreizējo nodokļu sistēmu, pasākums rada priekšrocību, kuras apjoms varētu būt EUR 4 miljoni gadā, pie kam saņēmēji šo priekšrocību nekādi nekompensē (16). Par ierosināto pasākumu ir atbildīga Nīderlande, jo tas tieši izriet no grozījuma spēkā esošajos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(33)

Komisijas viedoklis ir tāds, ka pasākums attiecas uz nodokļu atvieglojumu, kuru finansēs Nīderlandes valsts, tāpēc tas radīs valsts resursu zaudējumu. Citiem vārdiem sakot, ierosinātais atbrīvojums no nodokļa radīs Nīderlandes valstij nodokļu ieņēmumu zaudējumu. Pat tad, ja atbrīvojuma finansēšanu netieši kompensētu paaugstināta energoresursu nodokļa likme lielāko dabasgāzes lietotāju grupai, šis secinājums paliktu nemainīgs. Komisija atzīmē Nīderlande atzinumu par to, ka, salīdzinot ar pašreizējo nodokļu sistēmu, pasākums rada priekšrocību, kuras apjoms varētu būt EUR 4 miljoni gadā, pie kam saņēmēji šo priekšrocību nekādi nekompensē (16). Par ierosināto pasākumu ir atbildīga Nīderlande, jo tas tieši izriet no grozījuma spēkā esošajos valsts tiesību aktos.

| (34) | Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka direktīva neattiecas uz energoproduktu patēriņu mineraloģiskajos procesos un dažiem citiem energoproduktu un elektroenerģijas izmantošanas veidiem; tāpēc dalībvalstu ziņā paliek lēmums par šādu procesu aplikšanu ar nodokli principā un par nodokļa piemērošanu kopumā vai daļēji, ja aplikšanu piemēro. Neatkarīgi no tā, kas noteikts direktīvā, dalībvalstīm jebkurā gadījumā jāpilda Kopienas acquis noteiktās saistības jautājumos par valsts atbalstu. Tas nozīmē, ka attiecīgā pasākuma selektivitāte un līdz ar to valsts atbalsta esamība jāvērtē, par atskaites punktu ņemot valsts enerģijas nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

(34)

Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka direktīva neattiecas uz energoproduktu patēriņu mineraloģiskajos procesos un dažiem citiem energoproduktu un elektroenerģijas izmantošanas veidiem; tāpēc dalībvalstu ziņā paliek lēmums par šādu procesu aplikšanu ar nodokli principā un par nodokļa piemērošanu kopumā vai daļēji, ja aplikšanu piemēro. Neatkarīgi no tā, kas noteikts direktīvā, dalībvalstīm jebkurā gadījumā jāpilda Kopienas acquis noteiktās saistības jautājumos par valsts atbalstu. Tas nozīmē, ka attiecīgā pasākuma selektivitāte un līdz ar to valsts atbalsta esamība jāvērtē, par atskaites punktu ņemot valsts enerģijas nodokļu sistēmu.

| (35) | Selektivitāti var interpretēt, pamatojoties uz nesenu tiesas praksi. Spriedums Gibraltar lietā atzina, ka nodokļu lietu izskatīšanai var piemērot valsts atbalsta standartanalīzi (17). Tiesa noteica, ka jāveic analīze, kurā i) jānosaka atsauces sistēma, ii) jānosaka atkāpe no šīs atsauces sistēmas un iii) jānosaka, vai sistēmas būtība un vispārējā shēma pamato atbrīvojumu (t. i., vai atbrīvojums tieši izriet no attiecīgās dalībvalsts nodokļu pamatsistēmas vai vadošajiem principiem). |
| --- | --- |

(35)

Selektivitāti var interpretēt, pamatojoties uz nesenu tiesas praksi. Spriedums Gibraltar lietā atzina, ka nodokļu lietu izskatīšanai var piemērot valsts atbalsta standartanalīzi (17). Tiesa noteica, ka jāveic analīze, kurā i) jānosaka atsauces sistēma, ii) jānosaka atkāpe no šīs atsauces sistēmas un iii) jānosaka, vai sistēmas būtība un vispārējā shēma pamato atbrīvojumu (t. i., vai atbrīvojums tieši izriet no attiecīgās dalībvalsts nodokļu pamatsistēmas vai vadošajiem principiem).

| (36) | Nīderlande ir paskaidrojusi, ka valsts energoresursu nodokļu sistēmas, t. i., atsauces sistēmas, mērķis ir aplikt ar nodokļiem elektroenerģiju un energoproduktus, ko izmanto kā kurināmo un motordegvielu. Tāpēc Nīderlande uzskata, ka nodokļu atbrīvojuma attiecināšana uz dažiem energoproduktu izmantošanas veidiem atbilst valsts energoresursu nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai, kā jau tika paskaidrots 19. apsvērumā. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli papildu atbrīvojums, kas tagad tiek ieviests attiecībā uz keramikas izstrādājumu ražošanas procesu, iederas vispārējā shēmā. |
| --- | --- |

(36)

Nīderlande ir paskaidrojusi, ka valsts energoresursu nodokļu sistēmas, t. i., atsauces sistēmas, mērķis ir aplikt ar nodokļiem elektroenerģiju un energoproduktus, ko izmanto kā kurināmo un motordegvielu. Tāpēc Nīderlande uzskata, ka nodokļu atbrīvojuma attiecināšana uz dažiem energoproduktu izmantošanas veidiem atbilst valsts energoresursu nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai, kā jau tika paskaidrots 19. apsvērumā. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli papildu atbrīvojums, kas tagad tiek ieviests attiecībā uz keramikas izstrādājumu ražošanas procesu, iederas vispārējā shēmā.

| (37) | Nīderlande arī norāda, ka atkāpe no atsauces sistēmas, t. i., atšķirības nodokļos par labu keramikas nozarei, ir pamatojama ar objektīvām atšķirībām starp keramikas izstrādājumu ražošanai paredzētajām un citos mineraloģiskajos procesos izmantotajām izejvielām. Atšķirībā no citiem mineraloģiskajiem procesiem tradicionālais keramikas izstrādājumu izgatavošanas process ir neatgriezenisks. |
| --- | --- |

(37)

Nīderlande arī norāda, ka atkāpe no atsauces sistēmas, t. i., atšķirības nodokļos par labu keramikas nozarei, ir pamatojama ar objektīvām atšķirībām starp keramikas izstrādājumu ražošanai paredzētajām un citos mineraloģiskajos procesos izmantotajām izejvielām. Atšķirībā no citiem mineraloģiskajiem procesiem tradicionālais keramikas izstrādājumu izgatavošanas process ir neatgriezenisks.

| (38) | Šī nav pirmā reize, kad Komisija izvērtē atbrīvojumu no energoresursu nodokļa mineraloģiskajos procesos; jo īpaši tas tika darīts 2007. gada 7. februāra lēmumā lietā N 820/06 attiecībā uz paredzēto nodokļu atbrīvojumu dažiem energoietilpīgiem procesiem Vācijā. Toreiz Komisija nolēma, ka pasākums nav valsts atbalsts. Jo īpaši tika ņemta vērā Vācijas energoresursu nodokļu sistēmas iekšējā loģika, kura saskanēja ar Energoresursu nodokļu sistēmas direktīvā noteikto pieeju par degvielas aplikšanu ar nodokli tikai tajos gadījumos, kad tā tiek izmantota kā kurināmais vai motordegviela. Vācija konsekventi attiecināja nodokļu atbrīvojumu uz visu veidu divējādu enerģijas izmantošanu un visiem praktiski realizējamiem mineraloģiskajiem procesiem, kas bija direktīvas darbības jomā, tādējādi īstenojot vienu un to pašu sistēmu visā energoresursu nodokļu sistēmā. Komisija secināja, ka nodokļu atbrīvojums atbilst valsts energoresursu nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. |
| --- | --- |

(38)

Šī nav pirmā reize, kad Komisija izvērtē atbrīvojumu no energoresursu nodokļa mineraloģiskajos procesos; jo īpaši tas tika darīts 2007. gada 7. februāra lēmumā lietā N 820/06 attiecībā uz paredzēto nodokļu atbrīvojumu dažiem energoietilpīgiem procesiem Vācijā. Toreiz Komisija nolēma, ka pasākums nav valsts atbalsts. Jo īpaši tika ņemta vērā Vācijas energoresursu nodokļu sistēmas iekšējā loģika, kura saskanēja ar Energoresursu nodokļu sistēmas direktīvā noteikto pieeju par degvielas aplikšanu ar nodokli tikai tajos gadījumos, kad tā tiek izmantota kā kurināmais vai motordegviela. Vācija konsekventi attiecināja nodokļu atbrīvojumu uz visu veidu divējādu enerģijas izmantošanu un visiem praktiski realizējamiem mineraloģiskajiem procesiem, kas bija direktīvas darbības jomā, tādējādi īstenojot vienu un to pašu sistēmu visā energoresursu nodokļu sistēmā. Komisija secināja, ka nodokļu atbrīvojums atbilst valsts energoresursu nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai.

| (39) | Šeit paziņotais nodokļu atbrīvojums attiecas tikai uz Nīderlandes keramikas nozari un atšķirībā no Vācijas pasākuma neattiecas uz visiem mineraloģiskajiem procesiem; šis fakts nevieš Komisijas pārliecību par to, ka ierosinātais atbrīvojums tieši izriet no Nīderlandes energoresursu nodokļu sistēmas pamatsistēmas vai vadošajiem principiem. Nīderlande un VKO norāda, ka izejvielas, kuras izmanto keramikas izstrādājumu ražošanai, ir objektīvi atšķirīgas no citos mineraloģiskajos procesos izmantotajām izejvielām (18), jo keramikas izstrādājumu izgatavošana ir neatgriezenisks process, bet no šādas argumentācijas tomēr neizriet tas, kāpēc, ņemot vērā valstī spēkā esošo energoresursu nodokļu sistēmu, atbrīvojumu nevar attiecināt uz citiem mineraloģiskajiem procesiem, tādiem kā stikla ražošanu, kuros ražošanas ciklā arī izmanto dabasgāzi. Turklāt, kā noteikts Energoresursu nodokļu direktīvas 22. apsvērumā, Kopienas noteikumiem galvenokārt būtu jāattiecas uz energoproduktiem tajos gadījumos, ja tos izmanto kā kurināmo vai motordegvielu. Tieši tāpēc ar direktīvas 2. panta 4. punktu mineraloģiskie procesi ir izslēgti no direktīvas darbības jomas. Uzskata, ka šajos procesos degviela tiek izmantota nevis kā motordegviela vai kurināmais, bet gan ķīmiskā procesa uzturēšanai. Tāpēc kopīgais elements visu mineraloģisko procesu izslēgšanai no Energoresursu nodokļu direktīvas darbības jomas ir tas, ka degviela tiek izmantota ķīmiskā procesa uzturēšanai, nevis kā kurināmais vai motordegviela. Nodokļu atbrīvojuma piemērošana attiecīgajiem procesiem (19) būtu pamatota tikai tad, ja atbrīvojums tiktu attiecināts uz visiem mineraloģiskajiem procesiem bez ierobežojumiem, tādējādi nodrošinot vienotu pieeju visiem mineraloģiskajiem procesiem (20). Kā tika norādīts, tas atbilstu Komisijas argumentācijai lietā N 820/06. Šajā sakarā apsvērumi par to, ka dažādos mineraloģiskajos procesos var izmantot dažādas izejvielas un ka keramikas izstrādājumu izgatavošanas process ir neatgriezenisks, nav būtiski. |
| --- | --- |

(39)

Šeit paziņotais nodokļu atbrīvojums attiecas tikai uz Nīderlandes keramikas nozari un atšķirībā no Vācijas pasākuma neattiecas uz visiem mineraloģiskajiem procesiem; šis fakts nevieš Komisijas pārliecību par to, ka ierosinātais atbrīvojums tieši izriet no Nīderlandes energoresursu nodokļu sistēmas pamatsistēmas vai vadošajiem principiem. Nīderlande un VKO norāda, ka izejvielas, kuras izmanto keramikas izstrādājumu ražošanai, ir objektīvi atšķirīgas no citos mineraloģiskajos procesos izmantotajām izejvielām (18), jo keramikas izstrādājumu izgatavošana ir neatgriezenisks process, bet no šādas argumentācijas tomēr neizriet tas, kāpēc, ņemot vērā valstī spēkā esošo energoresursu nodokļu sistēmu, atbrīvojumu nevar attiecināt uz citiem mineraloģiskajiem procesiem, tādiem kā stikla ražošanu, kuros ražošanas ciklā arī izmanto dabasgāzi. Turklāt, kā noteikts Energoresursu nodokļu direktīvas 22. apsvērumā, Kopienas noteikumiem galvenokārt būtu jāattiecas uz energoproduktiem tajos gadījumos, ja tos izmanto kā kurināmo vai motordegvielu. Tieši tāpēc ar direktīvas 2. panta 4. punktu mineraloģiskie procesi ir izslēgti no direktīvas darbības jomas. Uzskata, ka šajos procesos degviela tiek izmantota nevis kā motordegviela vai kurināmais, bet gan ķīmiskā procesa uzturēšanai. Tāpēc kopīgais elements visu mineraloģisko procesu izslēgšanai no Energoresursu nodokļu direktīvas darbības jomas ir tas, ka degviela tiek izmantota ķīmiskā procesa uzturēšanai, nevis kā kurināmais vai motordegviela. Nodokļu atbrīvojuma piemērošana attiecīgajiem procesiem (19) būtu pamatota tikai tad, ja atbrīvojums tiktu attiecināts uz visiem mineraloģiskajiem procesiem bez ierobežojumiem, tādējādi nodrošinot vienotu pieeju visiem mineraloģiskajiem procesiem (20). Kā tika norādīts, tas atbilstu Komisijas argumentācijai lietā N 820/06. Šajā sakarā apsvērumi par to, ka dažādos mineraloģiskajos procesos var izmantot dažādas izejvielas un ka keramikas izstrādājumu izgatavošanas process ir neatgriezenisks, nav būtiski.

| (40) | Turklāt likuma izskatīšanas gaita parlamentā liecina par to, ka paredzētā pasākuma mērķis ir uzlabot Nīderlandes keramikas nozares starptautisko konkurētspēju (21). Eiropas Kopienu Tiesas prakse skaidri parāda, ka pasākums ir kvalificējams kā valsts atbalsts neatkarīgi no tā, ka tā rezultātā konkrētā nozarē veicamie maksājumi tiek tuvināti maksājumiem, kurus veic konkurenti citās dalībvalstīs (22). |
| --- | --- |

(40)

Turklāt likuma izskatīšanas gaita parlamentā liecina par to, ka paredzētā pasākuma mērķis ir uzlabot Nīderlandes keramikas nozares starptautisko konkurētspēju (21). Eiropas Kopienu Tiesas prakse skaidri parāda, ka pasākums ir kvalificējams kā valsts atbalsts neatkarīgi no tā, ka tā rezultātā konkrētā nozarē veicamie maksājumi tiek tuvināti maksājumiem, kurus veic konkurenti citās dalībvalstīs (22).

| (41) | Tāpēc Komisija konstatē, ka nodokļu atbrīvojums ir selektīvs tiktāl, ciktāl tas rada labvēlīgus nosacījumus konkrētu preču ražošanai un faktiski konkrētiem uzņēmumiem, un to nepamato valsts enerģijas nodokļa sistēmas vispārējā struktūra. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc Komisija konstatē, ka nodokļu atbrīvojums ir selektīvs tiktāl, ciktāl tas rada labvēlīgus nosacījumus konkrētu preču ražošanai un faktiski konkrētiem uzņēmumiem, un to nepamato valsts enerģijas nodokļa sistēmas vispārējā struktūra.

| (42) | VKO ir apstrīdējis Komisijas secinājumu par to, ka ierosinātais pasākums radīs vai draudēs radīt konkurences izkropļojumu konkrētajos keramikas izstrādājumu tirgos tādēļ, ka atbrīvojums attiecas uz ievērojamu saimnieciskās darbības izdevumu daļu un tāpēc ļaus tā saņēmējiem pazemināt keramikas izstrādājumu cenas. VKO norāda, ka enerģijas piegādes un izmantošanas izmaksas vairākkārtīgi pārsniedz energoresursu nodokļa izmaksas. |
| --- | --- |

(42)

VKO ir apstrīdējis Komisijas secinājumu par to, ka ierosinātais pasākums radīs vai draudēs radīt konkurences izkropļojumu konkrētajos keramikas izstrādājumu tirgos tādēļ, ka atbrīvojums attiecas uz ievērojamu saimnieciskās darbības izdevumu daļu un tāpēc ļaus tā saņēmējiem pazemināt keramikas izstrādājumu cenas. VKO norāda, ka enerģijas piegādes un izmantošanas izmaksas vairākkārtīgi pārsniedz energoresursu nodokļa izmaksas.

| (43) | Komisija šo argumentu uzskata par nebūtisku. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi no valsts atbalsta pasākuma izrietošs uzņēmuma konkurētspējas uzlabojums parasti norāda uz izkropļojumu konkurencē ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, kuri šādu atbalstu nesaņem (23). Turklāt, ja pasākums “draud radīt konkurences izkropļojumus”, uz to attiecas LESD 107. panta 1. punkts. Attiecīgais nodokļu atbrīvojums potenciāli var izkropļot konkurenci keramikas izstrādājumu tirgū, ja tā rezultātā atbrīvojuma saņēmējiem samazināsies darbības izmaksas. Turklāt ierosinātā pasākuma faktiskais mērķis ir uzlabot Nīderlandes keramikas nozares starptautisko konkurētspēju. Nīderlande ir paziņojusi, ka atbrīvojums vismaz zināmā mērā atjaunos līdzvērtīgus konkurences noteikumus nozares darbībai iekšējā tirgū. Pat bez sīkiem datiem, kas pamatotu pasākuma ietekmi uz konkurētspēju keramikas nozarē, loģiski var secināt, ka pasākums spēj potenciāli izkropļot konkurenci konkrētajos keramikas izstrādājumu tirgos. |
| --- | --- |

(43)

Komisija šo argumentu uzskata par nebūtisku. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi no valsts atbalsta pasākuma izrietošs uzņēmuma konkurētspējas uzlabojums parasti norāda uz izkropļojumu konkurencē ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, kuri šādu atbalstu nesaņem (23). Turklāt, ja pasākums “draud radīt konkurences izkropļojumus”, uz to attiecas LESD 107. panta 1. punkts. Attiecīgais nodokļu atbrīvojums potenciāli var izkropļot konkurenci keramikas izstrādājumu tirgū, ja tā rezultātā atbrīvojuma saņēmējiem samazināsies darbības izmaksas. Turklāt ierosinātā pasākuma faktiskais mērķis ir uzlabot Nīderlandes keramikas nozares starptautisko konkurētspēju. Nīderlande ir paziņojusi, ka atbrīvojums vismaz zināmā mērā atjaunos līdzvērtīgus konkurences noteikumus nozares darbībai iekšējā tirgū. Pat bez sīkiem datiem, kas pamatotu pasākuma ietekmi uz konkurētspēju keramikas nozarē, loģiski var secināt, ka pasākums spēj potenciāli izkropļot konkurenci konkrētajos keramikas izstrādājumu tirgos.

| (44) | Nīderlande ir paskaidrojusi, ka tās ķieģeļu ražošanas sektorā, kur izmanto 85–90 % no Nīderlandes keramikas nozarē patērētās dabasgāzes un enerģijas, ir nodarbināti 1 500 cilvēki. 2008. gadā šīs apakšnozares eksporta apgrozījums bija aptuveni EUR 370 miljoni. Nīderlandes ķieģeļu nozare eksportē aptuveni 20 % no ikgadēji saražotā, turpretim importa līmenis pielīdzināms 8 % no Nīderlandes ikgadējā ķieģeļu produkcijas apjoma. Ķieģeļu svara dēļ konkrētais tirgus ir aptuveni 250 km rādiusā ap ķieģeļu ražotni. Tāpēc šajā apakšnozarē konkrētie konkurējošie tirgi ir Apvienotā Karaliste, Vācija un Beļģija. |
| --- | --- |

(44)

Nīderlande ir paskaidrojusi, ka tās ķieģeļu ražošanas sektorā, kur izmanto 85–90 % no Nīderlandes keramikas nozarē patērētās dabasgāzes un enerģijas, ir nodarbināti 1 500 cilvēki. 2008. gadā šīs apakšnozares eksporta apgrozījums bija aptuveni EUR 370 miljoni. Nīderlandes ķieģeļu nozare eksportē aptuveni 20 % no ikgadēji saražotā, turpretim importa līmenis pielīdzināms 8 % no Nīderlandes ikgadējā ķieģeļu produkcijas apjoma. Ķieģeļu svara dēļ konkrētais tirgus ir aptuveni 250 km rādiusā ap ķieģeļu ražotni. Tāpēc šajā apakšnozarē konkrētie konkurējošie tirgi ir Apvienotā Karaliste, Vācija un Beļģija.

| (45) | Nīderlande, atsaucoties uz Nīderlandes Centrālā statistikas biroja (Centraal Bureau voor de Statistiek) datiem, kurus tā iesniedza Komisijai izmeklēšanas sākuma stadijā, un īpaši uz datiem par ķieģeļu importu un eksportu, kas norādīti 1. un 2. tabulā, 2009. gada 26. maija vēstulē lūdza Komisiju norādīt skaitļus un pamatot secinājumus par to, ka ierosinātais pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci keramikas nozares konkrētajos tirgos.

  1.   tabula


  Nīderlandē ražoto ķieģeļu eksports uz Vāciju un Beļģiju








  Gads | Daļa procentos | Apjoms EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007. gads | 59 % no kopējā daudzuma EUR 255 miljoni | 150 miljoni |
| 2006. gads | 64 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni | 150 miljoni |
| 2005. gads | 68 % no kopējā daudzuma EUR 213 miljoni | 145 miljoni |
| 2004. gads | 74 % no kopējā daudzuma EUR 242 miljoni | 180 miljoni |
| 2003. gads | 82 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni | 191 miljons |
| 2002. gads | 80 % no kopējā daudzuma EUR 183 miljoni | 146 miljoni |
| 2001. gads | 95 % no kopējā daudzuma EUR 189 miljoni | 180 miljoni |

(45)

Nīderlande, atsaucoties uz Nīderlandes Centrālā statistikas biroja (Centraal Bureau voor de Statistiek) datiem, kurus tā iesniedza Komisijai izmeklēšanas sākuma stadijā, un īpaši uz datiem par ķieģeļu importu un eksportu, kas norādīti 1. un 2. tabulā, 2009. gada 26. maija vēstulē lūdza Komisiju norādīt skaitļus un pamatot secinājumus par to, ka ierosinātais pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci keramikas nozares konkrētajos tirgos.

1.   tabula

Nīderlandē ražoto ķieģeļu eksports uz Vāciju un Beļģiju

Gads

Daļa procentos

Apjoms EUR

2007. gads

59 % no kopējā daudzuma EUR 255 miljoni

150 miljoni

2006. gads

64 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni

150 miljoni

2005. gads

68 % no kopējā daudzuma EUR 213 miljoni

145 miljoni

2004. gads

74 % no kopējā daudzuma EUR 242 miljoni

180 miljoni

2003. gads

82 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni

191 miljons

2002. gads

80 % no kopējā daudzuma EUR 183 miljoni

146 miljoni

2001. gads

95 % no kopējā daudzuma EUR 189 miljoni

180 miljoni

| (46) | Saskaņā ar Nīderlandes viedokli 1. tabulas skaitļi jāinterpretē, ņemot vērā šādus apstākļus. Šī gadsimta sākumā Vācijas un Nīderlandes tirgos, kas bija saistīti ar mājokļu būvniecību, iestājās ievērojama stagnācija (2000./2001. gadā Vācijas ķieģeļu ražošanas nozarē apgrozījums un tirdzniecības apjoms saruka gandrīz par 20 %). Pēc tam stāvoklis Nīderlandes un Vācijas mājokļu tirgū uzlabojās, 2006. un 2007. gadā sasniedzot augstākos punktus. Nīderlande uzskata, ka Vācijas Flīžu ražotāju federācijas (Ziegelverband) dati liecina par nozares atveseļošanos Vācijā, sākot no 2004./2005. gada. Tomēr Nīderlande atzīmē, ka iesniegtie Nīderlandes Statistikas biroja dati liecina par to, ka kopš minētā laika Nīderlandē ražoto ķieģeļu eksports uz Vāciju atpaliek. Īsāk, gadsimta sākumā gan Vācijas, gan Nīderlandes nozare cieta smagus zaudējumus Vācijas tirgū, bet Vācijas mājokļu tirgus atveseļošanās rezultātā Vācijas ķieģeļu ražošanas nozare ir pieaugusi, turpretim Nīderlandes ķieģeļu ražotāji nav atguvušies. Nīderlandes viedokli apliecina 2. tabulā norādītie skaitļi, kas raksturo importu no Vācijas.

  2.   tabula


  Vācijā ražoto ķieģeļu imports Nīderlandē








  Gads | Daļa procentos | Apjoms EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007. gads | 42 % no kopējā daudzuma EUR 91 miljons | 36 miljoni |
| 2006. gads | 25 % no kopējā daudzuma EUR 101 miljons | 25 miljoni |
| 2005. gads | 22 % no kopējā daudzuma EUR 82 miljoni | 18 miljoni |
| 2004. gads | 17 % no kopējā daudzuma EUR 121 miljons | 21 miljons |
| 2003. gads | 16 % no kopējā daudzuma EUR 110 miljoni | 18 miljoni |
| 2002. gads | 18 % no kopējā daudzuma EUR 107 miljoni | 20 miljoni |
| 2001. gads | 11 % no kopējā daudzuma EUR 124 miljoni | 14 miljoni |
| 2000. gads | 12 % no kopējā daudzuma EUR 155 miljoni | 19 miljoni |

(46)

Saskaņā ar Nīderlandes viedokli 1. tabulas skaitļi jāinterpretē, ņemot vērā šādus apstākļus. Šī gadsimta sākumā Vācijas un Nīderlandes tirgos, kas bija saistīti ar mājokļu būvniecību, iestājās ievērojama stagnācija (2000./2001. gadā Vācijas ķieģeļu ražošanas nozarē apgrozījums un tirdzniecības apjoms saruka gandrīz par 20 %). Pēc tam stāvoklis Nīderlandes un Vācijas mājokļu tirgū uzlabojās, 2006. un 2007. gadā sasniedzot augstākos punktus. Nīderlande uzskata, ka Vācijas Flīžu ražotāju federācijas (Ziegelverband) dati liecina par nozares atveseļošanos Vācijā, sākot no 2004./2005. gada. Tomēr Nīderlande atzīmē, ka iesniegtie Nīderlandes Statistikas biroja dati liecina par to, ka kopš minētā laika Nīderlandē ražoto ķieģeļu eksports uz Vāciju atpaliek. Īsāk, gadsimta sākumā gan Vācijas, gan Nīderlandes nozare cieta smagus zaudējumus Vācijas tirgū, bet Vācijas mājokļu tirgus atveseļošanās rezultātā Vācijas ķieģeļu ražošanas nozare ir pieaugusi, turpretim Nīderlandes ķieģeļu ražotāji nav atguvušies. Nīderlandes viedokli apliecina 2. tabulā norādītie skaitļi, kas raksturo importu no Vācijas.

2.   tabula

Vācijā ražoto ķieģeļu imports Nīderlandē

Gads

Daļa procentos

Apjoms EUR

2007. gads

42 % no kopējā daudzuma EUR 91 miljons

36 miljoni

2006. gads

25 % no kopējā daudzuma EUR 101 miljons

25 miljoni

2005. gads

22 % no kopējā daudzuma EUR 82 miljoni

18 miljoni

2004. gads

17 % no kopējā daudzuma EUR 121 miljons

21 miljons

2003. gads

16 % no kopējā daudzuma EUR 110 miljoni

18 miljoni

2002. gads

18 % no kopējā daudzuma EUR 107 miljoni

20 miljoni

2001. gads

11 % no kopējā daudzuma EUR 124 miljoni

14 miljoni

2000. gads

12 % no kopējā daudzuma EUR 155 miljoni

19 miljoni

| (47) | Nīderlande norāda, ka skaitļi 2. tabulā atspoguļo ievērojamu Vācijā ražoto ķieģeļu importa pieaugumu Nīderlandē kopš 2006./2007. gada. Nīderlandes iesniegtie skaitļi par 2008. gada pirmo ceturksni liecina, ka šī tendence turpinās. Nīderlande norāda, ka Vācijas keramikas nozare kopš 2006. gada augusta ir atbrīvota no energoresursu nodokļa, proti, tiek piemērots atbrīvojums, kas stājies spēkā 2004. gada 1. janvārī.

  3.   tabula


  Nīderlandē ražoto ķieģeļu eksports uz citām dalībvalstīm, izņemot Beļģiju un Vāciju (galvenokārt AK un Īriju)








  Gads | Daļa procentos | Apjoms EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007. gads | 40 % no kopējā daudzuma EUR 255 miljoni | 102 miljoni |
| 2006. gads | 37 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni | 86 miljoni |
| 2005. gads | 32 % no kopējā daudzuma EUR 213 miljoni | 68 miljoni |
| 2004. gads | 17 % no kopējā daudzuma EUR 242 miljoni | 41 miljons |
| 2003. gads | 10 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni | 23 miljoni |
| 2002. gads | 18 % no kopējā daudzuma EUR 183 miljoni | 32 miljoni |
| 2001. gads | 12 % no kopējā daudzuma EUR 189 miljoni | 23 miljoni |

(47)

Nīderlande norāda, ka skaitļi 2. tabulā atspoguļo ievērojamu Vācijā ražoto ķieģeļu importa pieaugumu Nīderlandē kopš 2006./2007. gada. Nīderlandes iesniegtie skaitļi par 2008. gada pirmo ceturksni liecina, ka šī tendence turpinās. Nīderlande norāda, ka Vācijas keramikas nozare kopš 2006. gada augusta ir atbrīvota no energoresursu nodokļa, proti, tiek piemērots atbrīvojums, kas stājies spēkā 2004. gada 1. janvārī.

3.   tabula

Nīderlandē ražoto ķieģeļu eksports uz citām dalībvalstīm, izņemot Beļģiju un Vāciju (galvenokārt AK un Īriju)

Gads

Daļa procentos

Apjoms EUR

2007. gads

40 % no kopējā daudzuma EUR 255 miljoni

102 miljoni

2006. gads

37 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni

86 miljoni

2005. gads

32 % no kopējā daudzuma EUR 213 miljoni

68 miljoni

2004. gads

17 % no kopējā daudzuma EUR 242 miljoni

41 miljons

2003. gads

10 % no kopējā daudzuma EUR 234 miljoni

23 miljoni

2002. gads

18 % no kopējā daudzuma EUR 183 miljoni

32 miljoni

2001. gads

12 % no kopējā daudzuma EUR 189 miljoni

23 miljoni

| (48) | Attiecībā uz šiem skaitļiem Nīderlande ir paskaidrojusi, ka svarīgs apstāklis, kas ļauj izskaidrot eksporta kāpumu uz šīm valstīm, ir ļoti izdevīgais valūtas maiņas kurss starp mārciņu un euro. Tā norāda, ka šis faktors kompensē augstās pārvadāšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz šiem skaitļiem Nīderlande ir paskaidrojusi, ka svarīgs apstāklis, kas ļauj izskaidrot eksporta kāpumu uz šīm valstīm, ir ļoti izdevīgais valūtas maiņas kurss starp mārciņu un euro. Tā norāda, ka šis faktors kompensē augstās pārvadāšanas izmaksas.

| (49) | Komisija piekrīt, ka šī informācija liecina par Vācijas un Beļģijas nozīmes samazināšanos Nīderlandes ķieģeļu eksporta struktūrā laikā no 1998. līdz 2007. gadam, kā arī Vācijā ražoto ķieģeļu importa palielināšanos Nīderlandē laikā no 2000. līdz 2007. gadam un eksporta palielināšanos uz citām valstīm, izņemot Vāciju un Beļģiju, (galvenokārt AK un Īriju) laikā no 2001. līdz 2007. gadam. Attiecībā uz skaitļiem, kas sniegti par citām valstīm, jo īpaši Apvienoto Karalisti un Īriju, eksporta kāpumu galvenokārt ir radījis labvēlīgāks valūtas maiņas kurss. |
| --- | --- |

(49)

Komisija piekrīt, ka šī informācija liecina par Vācijas un Beļģijas nozīmes samazināšanos Nīderlandes ķieģeļu eksporta struktūrā laikā no 1998. līdz 2007. gadam, kā arī Vācijā ražoto ķieģeļu importa palielināšanos Nīderlandē laikā no 2000. līdz 2007. gadam un eksporta palielināšanos uz citām valstīm, izņemot Vāciju un Beļģiju, (galvenokārt AK un Īriju) laikā no 2001. līdz 2007. gadam. Attiecībā uz skaitļiem, kas sniegti par citām valstīm, jo īpaši Apvienoto Karalisti un Īriju, eksporta kāpumu galvenokārt ir radījis labvēlīgāks valūtas maiņas kurss.

| (50) | Šie skaitļi sniedz informāciju par tirdzniecības plūsmu ķieģeļu nozarē starp Nīderlandi un tai apkārt esošajām valstīm (Vāciju, Beļģiju un Apvienoto Karalisti), bet tie nav pamats secinājumam, ka nodokļu atbrīvojums nevar izkropļot konkurenci keramikas nozares konkrētajos tirgos. Kā iepriekš tika teikts, pietiek ar izkropļojuma radīšanas iespēju, lai pasākums nonāktu LESD 107. panta 1. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

(50)

Šie skaitļi sniedz informāciju par tirdzniecības plūsmu ķieģeļu nozarē starp Nīderlandi un tai apkārt esošajām valstīm (Vāciju, Beļģiju un Apvienoto Karalisti), bet tie nav pamats secinājumam, ka nodokļu atbrīvojums nevar izkropļot konkurenci keramikas nozares konkrētajos tirgos. Kā iepriekš tika teikts, pietiek ar izkropļojuma radīšanas iespēju, lai pasākums nonāktu LESD 107. panta 1. punkta darbības jomā.

| (51) | Iespējams, ka pasākums ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo keramikas izstrādājumi tiek pirkti un pārdoti starptautiskā līmenī, kā to liecina 1., 2. un 3. tabulā izklāstītā Nīderlandes iesniegtā statistiskā informācija. |
| --- | --- |

(51)

Iespējams, ka pasākums ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo keramikas izstrādājumi tiek pirkti un pārdoti starptautiskā līmenī, kā to liecina 1., 2. un 3. tabulā izklāstītā Nīderlandes iesniegtā statistiskā informācija.

| (52) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas viedoklis ir tāds, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, uz kuru attiecas LESD 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas viedoklis ir tāds, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, uz kuru attiecas LESD 107. panta 1. punkts.

| (53) | Paziņojot par atbalsta pasākumu pirms tā īstenošanas, Nīderlande ir izpildījusi LESD 108. panta 3. punktā noteikto pienākumu. |
| --- | --- |

(53)

Paziņojot par atbalsta pasākumu pirms tā īstenošanas, Nīderlande ir izpildījusi LESD 108. panta 3. punktā noteikto pienākumu.

| (54) | Komisija uzskata, ka ierosinātais nodokļu atvieglojums jānovērtē, ņemot vērā Pamatnostādnes par atbalstu vides aizsardzībai. Tāda veida atbrīvojums no dabas resursu nodokļa, par kuru vēsta šis paziņojums, ir tieši aplūkots Pamatnostādņu 4. nodaļā “Atbalsts dabas resursu nodokļu atlaižu vai atbrīvojumu veidā”. Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 4. nodaļa jāuzskata par izsmeļošu, lai izvērtētu attiecīgo nodokļu atbrīvojumu. Tāpēc pasākumu nevar izvērtēt, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā norāda Nīderlande. |
| --- | --- |

(54)

Komisija uzskata, ka ierosinātais nodokļu atvieglojums jānovērtē, ņemot vērā Pamatnostādnes par atbalstu vides aizsardzībai. Tāda veida atbrīvojums no dabas resursu nodokļa, par kuru vēsta šis paziņojums, ir tieši aplūkots Pamatnostādņu 4. nodaļā “Atbalsts dabas resursu nodokļu atlaižu vai atbrīvojumu veidā”. Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 4. nodaļa jāuzskata par izsmeļošu, lai izvērtētu attiecīgo nodokļu atbrīvojumu. Tāpēc pasākumu nevar izvērtēt, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā norāda Nīderlande.

| (55) | Nīderlande piekrīt Komisijai, ka ierosinātais pasākums jāuzskata par “dabas resursu nodokļa atbrīvojumu” tai nozīmē, kāda šim jēdzienam ir Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai (24). Tomēr Nīderlande neuzskata, ka tas ir pietiekami, lai pasākums tiktu iekļauts Pamatnostādņu darbības jomā. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli pasākums neatbilst prasībām Pamatnostādņu 151. punktā, kurā ir runāts par pasākumu, kas “vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos”, jo ierosinātais pasākums netiek veikts ar šādu mērķi. |
| --- | --- |

(55)

Nīderlande piekrīt Komisijai, ka ierosinātais pasākums jāuzskata par “dabas resursu nodokļa atbrīvojumu” tai nozīmē, kāda šim jēdzienam ir Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai (24). Tomēr Nīderlande neuzskata, ka tas ir pietiekami, lai pasākums tiktu iekļauts Pamatnostādņu darbības jomā. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli pasākums neatbilst prasībām Pamatnostādņu 151. punktā, kurā ir runāts par pasākumu, kas “vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos”, jo ierosinātais pasākums netiek veikts ar šādu mērķi.

| (56) | Šādu argumentāciju nevar pieņemt. Gan Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 4. nodaļas nosaukums (“Atbalsts dabas resursu nodokļu atlaižu vai atbrīvojumu veidā”), gan 151. punkta 1. daļa, kas ir identiska šim nosaukumam, skaidri norāda, ka šī nodaļa tomēr attiecas uz ierosināto atbalstu. Šajā nodaļā sniegti sīki izstrādāti noteikumi, kas paskaidro apstākļus, kuros atbrīvojumu no dabas resursu nodokļiem uzskata par atbilstīgu iekšējam tirgum. Pamatnostādņu 151. punktā ir izklāstīts vispārējais nosacījums 4. nodaļā noteiktā dabas resursu nodokļu atbrīvojuma atbilstībai. Tajā ir teikts, ka valsts atbalsts var tikt uzskatīts par atbilstīgu ar nosacījumu, ka “tas vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos”. |
| --- | --- |

(56)

Šādu argumentāciju nevar pieņemt. Gan Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 4. nodaļas nosaukums (“Atbalsts dabas resursu nodokļu atlaižu vai atbrīvojumu veidā”), gan 151. punkta 1. daļa, kas ir identiska šim nosaukumam, skaidri norāda, ka šī nodaļa tomēr attiecas uz ierosināto atbalstu. Šajā nodaļā sniegti sīki izstrādāti noteikumi, kas paskaidro apstākļus, kuros atbrīvojumu no dabas resursu nodokļiem uzskata par atbilstīgu iekšējam tirgum. Pamatnostādņu 151. punktā ir izklāstīts vispārējais nosacījums 4. nodaļā noteiktā dabas resursu nodokļu atbrīvojuma atbilstībai. Tajā ir teikts, ka valsts atbalsts var tikt uzskatīts par atbilstīgu ar nosacījumu, ka “tas vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos”.

| (57) | Lai izskaidrotu Pamatnostādņu 151. punktā sniegto argumentāciju, Komisija atzīmē, ka ierosinātā dabas resursu nodokļu atbrīvojuma dēļ citiem uzņēmumiem var tikt noteiktas vai saglabātas augstākas dabas resursu nodokļu likmes, tā lai pasākums vismaz netieši veicinātu vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos (25). Komisija neizprot nevienu no argumentiem, kurus Nīderlande vai VKO izvirzījusi, lai parādītu, ka ierosinātais atbrīvojums sekmēs Nīderlandes attiecīgā dabas resursu nodokļa turpmāku piemērošanu. Nīderlande gan ir paziņojusi, ka vienlaicīgi ar atbrīvojuma stāšanos spēkā lielākajiem dabasgāzes lietotājiem tiks paaugstināta nodokļa likme, bet tas tiek darīts tāpēc, lai pierādītu, ka ierosinātais atbrīvojums neradīs valsts resursu zudumu, un pat netieši nenorāda uz to, ka ierosinātais atbrīvojums būtu vajadzīgs šāda paaugstinājuma noteikšanai. Tāpēc atbilstība Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 151. punktam nav parādīta. |
| --- | --- |

(57)

Lai izskaidrotu Pamatnostādņu 151. punktā sniegto argumentāciju, Komisija atzīmē, ka ierosinātā dabas resursu nodokļu atbrīvojuma dēļ citiem uzņēmumiem var tikt noteiktas vai saglabātas augstākas dabas resursu nodokļu likmes, tā lai pasākums vismaz netieši veicinātu vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos (25). Komisija neizprot nevienu no argumentiem, kurus Nīderlande vai VKO izvirzījusi, lai parādītu, ka ierosinātais atbrīvojums sekmēs Nīderlandes attiecīgā dabas resursu nodokļa turpmāku piemērošanu. Nīderlande gan ir paziņojusi, ka vienlaicīgi ar atbrīvojuma stāšanos spēkā lielākajiem dabasgāzes lietotājiem tiks paaugstināta nodokļa likme, bet tas tiek darīts tāpēc, lai pierādītu, ka ierosinātais atbrīvojums neradīs valsts resursu zudumu, un pat netieši nenorāda uz to, ka ierosinātais atbrīvojums būtu vajadzīgs šāda paaugstinājuma noteikšanai. Tāpēc atbilstība Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 151. punktam nav parādīta.

| (58) | Komisija pieprasīja no Nīderlandes tādu informāciju, kura ļautu tai pārliecināties par atbalsta saderīgumu, pamatojoties uz Pamatnostādņu 4. nodaļā noteiktajiem kritērijiem, īpaši attiecībā uz atbalsta un tā ietekmes nepieciešamību un samērīgumu keramikas nozarē, kā prasīts Pamatnostādņu 155.–159. punktā (26). |
| --- | --- |

(58)

Komisija pieprasīja no Nīderlandes tādu informāciju, kura ļautu tai pārliecināties par atbalsta saderīgumu, pamatojoties uz Pamatnostādņu 4. nodaļā noteiktajiem kritērijiem, īpaši attiecībā uz atbalsta un tā ietekmes nepieciešamību un samērīgumu keramikas nozarē, kā prasīts Pamatnostādņu 155.–159. punktā (26).

| (59) | Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību Komisija uzdeva vairākus konkrētus jautājumus, lai spētu izvērtēt to, vai būtisku ražošanas izmaksu palielinājumu Nīderlandes keramikas nozarē (ko izraisa dabas resursu nodoklis) var novirzīt uz pircējiem, realizācijas apjomam būtiski nesamazinoties. Informācija tika jo īpaši pieprasīta par šādiem jautājumiem: tirdzniecības rādītāji keramikas nozarē konkrētajos tirgos pēdējo 10 gadu laikā; enerģijas nodokļa likme un kopējā nomaksātā nodokļa summa; enerģijas kopējās izmaksas vienam uzņēmumam pēdējo 10 gadu laikā; nozarē ražoto izstrādājumu cenu elastīguma vērtējums konkrētajos tirgos; aprēķinātais realizācijas apjoma vai peļņas, vai abu šo rādītāju samazinājums; informācija par importa un eksporta tirdzniecības plūsmu dinamiku Nīderlandes keramikas nozarē starp šo valsti un konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem un jebkādiem citiem faktoriem, kuri varētu ļaut novērtēt apmēru, kādā izmaksas var tikt iekļautas cenā. Komisija arī uzdeva Nīderlandei jautājumus par atbalsta samērīgumu, atsaucoties uz 159. punktu Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību Komisija uzdeva vairākus konkrētus jautājumus, lai spētu izvērtēt to, vai būtisku ražošanas izmaksu palielinājumu Nīderlandes keramikas nozarē (ko izraisa dabas resursu nodoklis) var novirzīt uz pircējiem, realizācijas apjomam būtiski nesamazinoties. Informācija tika jo īpaši pieprasīta par šādiem jautājumiem: tirdzniecības rādītāji keramikas nozarē konkrētajos tirgos pēdējo 10 gadu laikā; enerģijas nodokļa likme un kopējā nomaksātā nodokļa summa; enerģijas kopējās izmaksas vienam uzņēmumam pēdējo 10 gadu laikā; nozarē ražoto izstrādājumu cenu elastīguma vērtējums konkrētajos tirgos; aprēķinātais realizācijas apjoma vai peļņas, vai abu šo rādītāju samazinājums; informācija par importa un eksporta tirdzniecības plūsmu dinamiku Nīderlandes keramikas nozarē starp šo valsti un konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem un jebkādiem citiem faktoriem, kuri varētu ļaut novērtēt apmēru, kādā izmaksas var tikt iekļautas cenā. Komisija arī uzdeva Nīderlandei jautājumus par atbalsta samērīgumu, atsaucoties uz 159. punktu Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai.

| (60) | Atbildot uz Komisijas 2009. gada 7. oktobra vēstuli, Nīderlande sniedza informāciju par hipotētisku vidēji lielu ķieģeļu ražotāju Nīderlandē (27). Nīderlande paziņoja, ka tā nevar sniegt atbildes uz Komisijas uzdotajiem jautājumiem par visām Nīderlandes keramikas nozares apakšnozarēm, jo dažās apakšnozarēs, tādās kā flīžu, keramikas cauruļu un higiēnas keramikas izstrādājumu ražošanā, darbojas viens Nīderlandes preču piegādātājs. Reprezentatīvu situācijas aprakstu var sniegt attiecībā uz ķieģeļu ražotājiem, jo pašlaik Nīderlandē ir 13 šādu ražotāju un apmēram 40 ražotņu. Citos gadījumos, piemēram, attiecībā uz dekoratīvajiem fajansa izstrādājumiem, Nīderlande uzskatīja, ka atvēlētajā īsajā termiņā nav iespējams gūt pietiekami plašu ieskatu konkrētajā apakšnozarē. |
| --- | --- |

(60)

Atbildot uz Komisijas 2009. gada 7. oktobra vēstuli, Nīderlande sniedza informāciju par hipotētisku vidēji lielu ķieģeļu ražotāju Nīderlandē (27). Nīderlande paziņoja, ka tā nevar sniegt atbildes uz Komisijas uzdotajiem jautājumiem par visām Nīderlandes keramikas nozares apakšnozarēm, jo dažās apakšnozarēs, tādās kā flīžu, keramikas cauruļu un higiēnas keramikas izstrādājumu ražošanā, darbojas viens Nīderlandes preču piegādātājs. Reprezentatīvu situācijas aprakstu var sniegt attiecībā uz ķieģeļu ražotājiem, jo pašlaik Nīderlandē ir 13 šādu ražotāju un apmēram 40 ražotņu. Citos gadījumos, piemēram, attiecībā uz dekoratīvajiem fajansa izstrādājumiem, Nīderlande uzskatīja, ka atvēlētajā īsajā termiņā nav iespējams gūt pietiekami plašu ieskatu konkrētajā apakšnozarē.

| (61) | Komisija norādīja, ka 2009. gada 11. februāra lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu tā paziņoja, ka šo papildu informāciju, tostarp informāciju par Nīderlandē pārstāvētajiem dažādajiem keramikas nozares segmentiem, jau pieprasījusi izmeklēšanas sākuma stadijā, bet informācija netika sniegta. |
| --- | --- |

(61)

Komisija norādīja, ka 2009. gada 11. februāra lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu tā paziņoja, ka šo papildu informāciju, tostarp informāciju par Nīderlandē pārstāvētajiem dažādajiem keramikas nozares segmentiem, jau pieprasījusi izmeklēšanas sākuma stadijā, bet informācija netika sniegta.

| (62) | Komisija neuzskata, ka informācija par vienu hipotētisku vidēji lielu ķieģeļu ražotāju ir pietiekama, lai novērtētu tāda nodokļu atbrīvojuma saderīgumu, kas attiecināms uz visu Nīderlandes keramikas nozari kopumā, jo vienu konkrētu vidēji lielu ražotāju nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz nozari kopumā. Kā attiecībā uz Komisijai iesniegtajiem datiem par importu un eksportu uzsver pati Nīderlande, attiecīgā informācija attiecas tikai uz ķieģeļu ražošanas segmentu un to nevar automātiski izmantot, lai noteiktu tendences citos keramikas nozares segmentos, jo katrā keramikas nozares segmentā ir sava izstrādājumu/tirgus nosacījumu kombinācija, kurā sava nozīme ir arī citiem saimnieciskajiem faktoriem. VKO2009. gada 24. maija paziņojumā nonāca pie tāda paša secinājuma (28). Arguments, ka nav iespējams sniegt informāciju par apakšnozarēm, kurās ir tikai viens nodokļu atbrīvojuma saņēmējs, nav pārliecinošs. Gluži pretēji, gūt informāciju par vienu atsevišķu uzņēmumu (kā to nesen apliecināja Dānijas gadījums (29) varētu būt pat vienkāršāk. |
| --- | --- |

(62)

Komisija neuzskata, ka informācija par vienu hipotētisku vidēji lielu ķieģeļu ražotāju ir pietiekama, lai novērtētu tāda nodokļu atbrīvojuma saderīgumu, kas attiecināms uz visu Nīderlandes keramikas nozari kopumā, jo vienu konkrētu vidēji lielu ražotāju nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz nozari kopumā. Kā attiecībā uz Komisijai iesniegtajiem datiem par importu un eksportu uzsver pati Nīderlande, attiecīgā informācija attiecas tikai uz ķieģeļu ražošanas segmentu un to nevar automātiski izmantot, lai noteiktu tendences citos keramikas nozares segmentos, jo katrā keramikas nozares segmentā ir sava izstrādājumu/tirgus nosacījumu kombinācija, kurā sava nozīme ir arī citiem saimnieciskajiem faktoriem. VKO2009. gada 24. maija paziņojumā nonāca pie tāda paša secinājuma (28). Arguments, ka nav iespējams sniegt informāciju par apakšnozarēm, kurās ir tikai viens nodokļu atbrīvojuma saņēmējs, nav pārliecinošs. Gluži pretēji, gūt informāciju par vienu atsevišķu uzņēmumu (kā to nesen apliecināja Dānijas gadījums (29) varētu būt pat vienkāršāk.

| (63) | Turklāt daļa no pieprasītās informācijas netika sniegta. Piemēram, kā norādīts 59. apsvērumā, Komisija pieprasīja informāciju par atbalsta nepieciešamību un samērīgumu. Lai pārliecinātos par atbalsta nepieciešamību, Komisija pieprasīja nozarē ražoto izstrādājumu cenu elastīguma vērtējumu konkrētajos tirgos; aprēķināto realizācijas apjoma vai peļņas, vai abu šo rādītāju samazinājumu; nodokļu atbrīvojuma potenciālo saņēmēju tirgus daļas konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos un Nīderlandes ražotāju daļas dinamika šajos tirgos. Komisijas 2009. gada 9. oktobra vēstule pavēra Nīderlandei vēl vienu iespēju sniegt trūkstošo informāciju, bet tā netika sniegta. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt daļa no pieprasītās informācijas netika sniegta. Piemēram, kā norādīts 59. apsvērumā, Komisija pieprasīja informāciju par atbalsta nepieciešamību un samērīgumu. Lai pārliecinātos par atbalsta nepieciešamību, Komisija pieprasīja nozarē ražoto izstrādājumu cenu elastīguma vērtējumu konkrētajos tirgos; aprēķināto realizācijas apjoma vai peļņas, vai abu šo rādītāju samazinājumu; nodokļu atbrīvojuma potenciālo saņēmēju tirgus daļas konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos un Nīderlandes ražotāju daļas dinamika šajos tirgos. Komisijas 2009. gada 9. oktobra vēstule pavēra Nīderlandei vēl vienu iespēju sniegt trūkstošo informāciju, bet tā netika sniegta.

| (64) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, stāvokli ķieģeļu nozarē var analizēt šādi. |
| --- | --- |

(64)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, stāvokli ķieģeļu nozarē var analizēt šādi.

| (65) | Pamatnostādņu 155. punktā ir teikts, ka, analizējot shēmas, kurās būs ietverti valsts atbalsta elementi nodokļu samazinājuma vai atbrīvojuma veidā, Komisija jo īpaši analizēs atbalsta nepieciešamību un samērīgumu, un tā ietekmi attiecīgo ekonomikas nozaru līmenī. |
| --- | --- |

(65)

Pamatnostādņu 155. punktā ir teikts, ka, analizējot shēmas, kurās būs ietverti valsts atbalsta elementi nodokļu samazinājuma vai atbrīvojuma veidā, Komisija jo īpaši analizēs atbalsta nepieciešamību un samērīgumu, un tā ietekmi attiecīgo ekonomikas nozaru līmenī.

| (66) | Pamatnostādņu 158. punktā ir teikts, ka Komisija uzskatīs atbalstu par nepieciešamu, ja tiks izpildīti šādi trīs nosacījumi. Pirmkārt, saņēmēju izvēle ir balstīta uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, un atbalsts tiek piešķirts vienādi visiem konkurentiem vienā nozarē, ja to faktiskā situācija ir līdzīga (Pamatnostādņu 158. punkta a) apakšpunkts). Otrkārt, nodoklis, ja tas netiek samazināts, ievērojami palielina ražošanas izmaksas (158. punkta b) apakšpunkts). Treškārt, ražošanas izmaksu būtisko palielinājumu nav iespējams novirzīt uz pircējiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (158. punkta c) apakšpunkts). Šajā sakarā dalībvalstis var iesniegt aprēķinus, cita starpā – par produktu cenu elastīgumu attiecīgajā nozarē konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū, kā arī aprēķinus par attiecīgās nozares vai kategorijas uzņēmumu zaudētiem pārdošanas apjomiem vai peļņas samazinājumu. |
| --- | --- |

(66)

Pamatnostādņu 158. punktā ir teikts, ka Komisija uzskatīs atbalstu par nepieciešamu, ja tiks izpildīti šādi trīs nosacījumi. Pirmkārt, saņēmēju izvēle ir balstīta uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, un atbalsts tiek piešķirts vienādi visiem konkurentiem vienā nozarē, ja to faktiskā situācija ir līdzīga (Pamatnostādņu 158. punkta a) apakšpunkts). Otrkārt, nodoklis, ja tas netiek samazināts, ievērojami palielina ražošanas izmaksas (158. punkta b) apakšpunkts). Treškārt, ražošanas izmaksu būtisko palielinājumu nav iespējams novirzīt uz pircējiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (158. punkta c) apakšpunkts). Šajā sakarā dalībvalstis var iesniegt aprēķinus, cita starpā – par produktu cenu elastīgumu attiecīgajā nozarē konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū, kā arī aprēķinus par attiecīgās nozares vai kategorijas uzņēmumu zaudētiem pārdošanas apjomiem vai peļņas samazinājumu.

| (67) | Nīderlande ir norādījusi, ka atbrīvojums tiek attiecināts uz keramikas izstrādājumu ražošanas procesu; uz nodokļu atbrīvojumu var pretendēt visi keramikas izstrādājumu ražotāji un visi konkurenti keramikas nozarē (vai tajā pašā konkrētajā tirgū, ja tie atrodas līdzīgā faktiskajā stāvoklī) pie šādiem nosacījumiem:






  — | tiek piegādāta dabasgāze, |
| --- | --- | --- |

(67)

Nīderlande ir norādījusi, ka atbrīvojums tiek attiecināts uz keramikas izstrādājumu ražošanas procesu; uz nodokļu atbrīvojumu var pretendēt visi keramikas izstrādājumu ražotāji un visi konkurenti keramikas nozarē (vai tajā pašā konkrētajā tirgū, ja tie atrodas līdzīgā faktiskajā stāvoklī) pie šādiem nosacījumiem:

—

tiek piegādāta dabasgāze,

| — | dabasgāzi izmanto ražošanas iekārtās, kurās izstrādājumu ražošanai izmanto karsēšanu, |
| --- | --- |

—

dabasgāzi izmanto ražošanas iekārtās, kurās izstrādājumu ražošanai izmanto karsēšanu,

| — | izstrādājuma sastāvā ir vismaz 90 % māla. |
| --- | --- |

—

izstrādājuma sastāvā ir vismaz 90 % māla.

| (68) | Šie nosacījumi ir izklāstīti likuma projektā (30). Tāpēc šķiet, ka kritēriji, pēc kuriem nosaka nodokļu atbrīvojuma saņēmējus, ir gan objektīvi, gan pārredzami. |
| --- | --- |

(68)

Šie nosacījumi ir izklāstīti likuma projektā (30). Tāpēc šķiet, ka kritēriji, pēc kuriem nosaka nodokļu atbrīvojuma saņēmējus, ir gan objektīvi, gan pārredzami.

| (69) | Kā paskaidrots Pamatnostādņu 55. zemsvītras piezīmē, prasību par to, ka nodoklim, ja tas netiek samazināts, ievērojami jāpalielina ražošanas izmaksas, uzskata par izpildītu tad, ja saņēmējs ir “energoietilpīgs uzņēmums”, kā tas noteikts Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā, t. i., uzņēmums, kurā energoproduktu un elektroenerģijas iepirkumi sasniedz vismaz 3,0 % no produkcijas vērtības (31) vai maksājamais valsts energoresursu nodoklis sasniedz vismaz 0,5 % no pievienotās vērtības. |
| --- | --- |

(69)

Kā paskaidrots Pamatnostādņu 55. zemsvītras piezīmē, prasību par to, ka nodoklim, ja tas netiek samazināts, ievērojami jāpalielina ražošanas izmaksas, uzskata par izpildītu tad, ja saņēmējs ir “energoietilpīgs uzņēmums”, kā tas noteikts Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā, t. i., uzņēmums, kurā energoproduktu un elektroenerģijas iepirkumi sasniedz vismaz 3,0 % no produkcijas vērtības (31) vai maksājamais valsts energoresursu nodoklis sasniedz vismaz 0,5 % no pievienotās vērtības.

| (70) | Nīderlande ir paziņojusi, ka ķieģeļu ražotāji pieder energoietilpīgo ražotāju grupai, jo energoresursu izmaksas veido 20–30 % no to kopējām ražošanas izmaksām. Nīderlande nav konkretizējusi to, kāds ir ražošanas izmaksu īpatsvars izstrādājumu vērtībā, bet var pieņemt, ka normālos uzņēmējdarbības apstākļos, t. i., kad preces tiek pārdotas par cenu, kas pārsniedz to ražošanas izmaksas, ražošanas izmaksas ir zemākas par produkcijas vērtību, jo produkcijas vērtība ir atkarīga no apgrozījuma un tādējādi no pārdotās produkcijas cenas. Pieņemot to, ka uzņēmējdarbība notiek normālos apstākļos, var pieņemt arī, ka energoresursu izmaksu īpatsvars produkcijas vērtībā ir zemāks nekā energoresursu izmaksu īpatsvars Nīderlandes paziņotajās ražošanas izmaksās. Un maz ticams, ka produkcijas vērtība pārsniedz ražošanas izmaksas tik lielā mērā, ka energoresursu izmaksu īpatsvars samazinātos no 20–30 %, aprēķinot to kā daļu no ražošanas izmaksām, līdz 3 %, aprēķinot to kā daļu no produkcijas vērtības. Tāpēc Komisija piekrīt tam, ka Nīderlandes keramikas nozares uzņēmumi ir “energoietilpīgi uzņēmumi” saskaņā ar iepriekšminētajā direktīvā sniegto definīciju, un tas nodrošina atbilstību 158. punkta b) apakšpunktā noteiktajai prasībai par ievērojamu ražošanas izmaksu palielinājumu. Līdz ar to Komisija savā novērtējumā pamatojas uz juridisko pieņēmumu Pamatnostādņu 55. zemsvītras piezīmē. |
| --- | --- |

(70)

Nīderlande ir paziņojusi, ka ķieģeļu ražotāji pieder energoietilpīgo ražotāju grupai, jo energoresursu izmaksas veido 20–30 % no to kopējām ražošanas izmaksām. Nīderlande nav konkretizējusi to, kāds ir ražošanas izmaksu īpatsvars izstrādājumu vērtībā, bet var pieņemt, ka normālos uzņēmējdarbības apstākļos, t. i., kad preces tiek pārdotas par cenu, kas pārsniedz to ražošanas izmaksas, ražošanas izmaksas ir zemākas par produkcijas vērtību, jo produkcijas vērtība ir atkarīga no apgrozījuma un tādējādi no pārdotās produkcijas cenas. Pieņemot to, ka uzņēmējdarbība notiek normālos apstākļos, var pieņemt arī, ka energoresursu izmaksu īpatsvars produkcijas vērtībā ir zemāks nekā energoresursu izmaksu īpatsvars Nīderlandes paziņotajās ražošanas izmaksās. Un maz ticams, ka produkcijas vērtība pārsniedz ražošanas izmaksas tik lielā mērā, ka energoresursu izmaksu īpatsvars samazinātos no 20–30 %, aprēķinot to kā daļu no ražošanas izmaksām, līdz 3 %, aprēķinot to kā daļu no produkcijas vērtības. Tāpēc Komisija piekrīt tam, ka Nīderlandes keramikas nozares uzņēmumi ir “energoietilpīgi uzņēmumi” saskaņā ar iepriekšminētajā direktīvā sniegto definīciju, un tas nodrošina atbilstību 158. punkta b) apakšpunktā noteiktajai prasībai par ievērojamu ražošanas izmaksu palielinājumu. Līdz ar to Komisija savā novērtējumā pamatojas uz juridisko pieņēmumu Pamatnostādņu 55. zemsvītras piezīmē.

| (71) | Pievēršoties kritērijam Pamatnostādņu 158. punkta c) apakšpunktā, tika uzdoti sīki jautājumi, lai novērtētu to, vai ievērojams ražošanas izmaksu palielinājums var tikt novirzīts uz pircējiem, neradot ievērojamu tirdzniecības apjoma samazinājumu. Jo īpaši Nīderlandei lūdz sniegt tirdzniecības rādītājus, kas raksturo keramikas nozari konkrētajos tirgos pēdējo 10 gadu laikā; energoresursu nodokļa likmi un nomaksātā nodokļa kopējo summu; kopējās energoresursu izmaksas vienam uzņēmumam pēdējo 10 gadu laikā; nozarē ražoto izstrādājumu cenu elastīguma novērtējumu konkrētajos tirgos; vērtējumu par zaudētajiem pārdošanas apjomiem vai peļņas samazinājumu, vai abiem šiem rādītājiem; informāciju par importa un eksporta tirdzniecības plūsmu dinamiku Nīderlandes keramikas nozarē starp šo valsti un konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem; ziņas par nodokļu atbrīvojuma saņēmēju tirgus daļām konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos un jebkuriem citiem faktoriem, kuri varētu palīdzēt novērtēt apmēru, kādā izmaksas var novirzīt uz pircējiem (sk. 59. un 63. apsvērumu). |
| --- | --- |

(71)

Pievēršoties kritērijam Pamatnostādņu 158. punkta c) apakšpunktā, tika uzdoti sīki jautājumi, lai novērtētu to, vai ievērojams ražošanas izmaksu palielinājums var tikt novirzīts uz pircējiem, neradot ievērojamu tirdzniecības apjoma samazinājumu. Jo īpaši Nīderlandei lūdz sniegt tirdzniecības rādītājus, kas raksturo keramikas nozari konkrētajos tirgos pēdējo 10 gadu laikā; energoresursu nodokļa likmi un nomaksātā nodokļa kopējo summu; kopējās energoresursu izmaksas vienam uzņēmumam pēdējo 10 gadu laikā; nozarē ražoto izstrādājumu cenu elastīguma novērtējumu konkrētajos tirgos; vērtējumu par zaudētajiem pārdošanas apjomiem vai peļņas samazinājumu, vai abiem šiem rādītājiem; informāciju par importa un eksporta tirdzniecības plūsmu dinamiku Nīderlandes keramikas nozarē starp šo valsti un konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem; ziņas par nodokļu atbrīvojuma saņēmēju tirgus daļām konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos un jebkuriem citiem faktoriem, kuri varētu palīdzēt novērtēt apmēru, kādā izmaksas var novirzīt uz pircējiem (sk. 59. un 63. apsvērumu).

| (72) | Nīderlande ir apstiprinājusi, ka principā attiecīgās izmaksas var novirzīt uz pircējiem, bet tā ziņo, ka to darīt kļūst aizvien grūtāk. Pēdējos gados tie ražotāji, kuri nav spējuši novirzīt izmaksas uz pircējiem, ir slēguši ražotnes vai ir izsludināti par maksātnespējīgiem. Tomēr Nīderlande nav sniegusi jebkādus pierādījumus, kas apliecinātu cēloņseku sakarību starp nodokļa radītajām izmaksām un to, ka attiecīgie uzņēmumi ir izbeiguši uzņēmējdarbību. Komisija atzīmē, ka sniegt informāciju, kas nepieciešama izvirzīto apgalvojumu pamatošanai, ir dalībvalsts pienākums. |
| --- | --- |

(72)

Nīderlande ir apstiprinājusi, ka principā attiecīgās izmaksas var novirzīt uz pircējiem, bet tā ziņo, ka to darīt kļūst aizvien grūtāk. Pēdējos gados tie ražotāji, kuri nav spējuši novirzīt izmaksas uz pircējiem, ir slēguši ražotnes vai ir izsludināti par maksātnespējīgiem. Tomēr Nīderlande nav sniegusi jebkādus pierādījumus, kas apliecinātu cēloņseku sakarību starp nodokļa radītajām izmaksām un to, ka attiecīgie uzņēmumi ir izbeiguši uzņēmējdarbību. Komisija atzīmē, ka sniegt informāciju, kas nepieciešama izvirzīto apgalvojumu pamatošanai, ir dalībvalsts pienākums.

| (73) | Nīderlande arī ir norādījusi uz ķieģeļu cenu zemo elastību atkarībā no pieprasījuma, bet nav pamatojusi to, atsaucoties uz faktiskiem datiem. |
| --- | --- |

(73)

Nīderlande arī ir norādījusi uz ķieģeļu cenu zemo elastību atkarībā no pieprasījuma, bet nav pamatojusi to, atsaucoties uz faktiskiem datiem.

| (74) | Nīderlande ir paskaidrojusi, ka konkurence ķieģeļu ražošanā strauji pieaug konkurējošu uzņēmumu ražotu līdzīgu ķieģeļu importa dēļ no citām dalībvalstīm un ka Nīderlandē ražoto ķieģeļu tirgus daļa samazinās. Pielikumā 2009. gada 30. oktobra vēstulei Nīderlande sniedza datus par importu un eksportu, kas liecina par importa palielināšanos Nīderlandē no Vācijas pēdējos gados un eksporta samazināšanos no Nīderlandes uz Vāciju un Beļģiju (32). Par galveno cēloni Nīderlande uzskata to, ka ārvalstu ķieģeļu ražotāji ir atbrīvoti no enerģijas nodokļa, turpretim Nīderlandes ražotājiem tas ir jāmaksā. |
| --- | --- |

(74)

Nīderlande ir paskaidrojusi, ka konkurence ķieģeļu ražošanā strauji pieaug konkurējošu uzņēmumu ražotu līdzīgu ķieģeļu importa dēļ no citām dalībvalstīm un ka Nīderlandē ražoto ķieģeļu tirgus daļa samazinās. Pielikumā 2009. gada 30. oktobra vēstulei Nīderlande sniedza datus par importu un eksportu, kas liecina par importa palielināšanos Nīderlandē no Vācijas pēdējos gados un eksporta samazināšanos no Nīderlandes uz Vāciju un Beļģiju (32). Par galveno cēloni Nīderlande uzskata to, ka ārvalstu ķieģeļu ražotāji ir atbrīvoti no enerģijas nodokļa, turpretim Nīderlandes ražotājiem tas ir jāmaksā.

| (75) | Tomēr valsts atbalsta pasākumus, ieskaitot atbrīvojumu no dabas resursu nodokļa, principā nevar pamatot tikai ar līdzvērtīgiem pasākumiem citās dalībvalstīs. Pieņemt šādu pamatojumu nozīmētu pieņemt to, ka valsts pasākumi vienā dalībvalstī ļauj citām dalībvalstīm apstiprināt kompensējošus pasākumus, lai samazinātu savai nozarei radīto neizdevīgumu. No valsts atbalsta viedokļa šāda veida atbildes pasākumi nav pieņemami. Pareizais veids, kā novērst valsts atbalsta radīto kaitējumu, nav sacensties subsīdiju piešķiršanā, bet gan ieviest noteikumus par valsts atbalsta sniegšanu, tostarp Pamatnostādnes par atbalstu vides aizsardzībai. Tāpēc paziņoto pasākumu nekādi nevar pasniegt tikai kā likumīgu pasākumu, kas tiek veikts, pamatojoties uz aizdomām par atbalsta pasākumu, kas tiek īstenots citur; lai šādu pasākumu apstiprinātu, jāpierāda ievērojams izmaksu palielinājums un tas, ka šīs izmaksas nevar novirzīt uz pircējiem. |
| --- | --- |

(75)

Tomēr valsts atbalsta pasākumus, ieskaitot atbrīvojumu no dabas resursu nodokļa, principā nevar pamatot tikai ar līdzvērtīgiem pasākumiem citās dalībvalstīs. Pieņemt šādu pamatojumu nozīmētu pieņemt to, ka valsts pasākumi vienā dalībvalstī ļauj citām dalībvalstīm apstiprināt kompensējošus pasākumus, lai samazinātu savai nozarei radīto neizdevīgumu. No valsts atbalsta viedokļa šāda veida atbildes pasākumi nav pieņemami. Pareizais veids, kā novērst valsts atbalsta radīto kaitējumu, nav sacensties subsīdiju piešķiršanā, bet gan ieviest noteikumus par valsts atbalsta sniegšanu, tostarp Pamatnostādnes par atbalstu vides aizsardzībai. Tāpēc paziņoto pasākumu nekādi nevar pasniegt tikai kā likumīgu pasākumu, kas tiek veikts, pamatojoties uz aizdomām par atbalsta pasākumu, kas tiek īstenots citur; lai šādu pasākumu apstiprinātu, jāpierāda ievērojams izmaksu palielinājums un tas, ka šīs izmaksas nevar novirzīt uz pircējiem.

| (76) | Par spīti ierobežojumiem, ko nosaka transportēšanas izmaksas, kuru dēļ ķieģeļu ģeogrāfiskais tirgus ir tikai 250 km rādiusā ap ražotni, Komisija no iesniegtās informācijas var secināt to, ka ķieģeļu nozarē notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm. Nīderlande ir iesniegusi datus par to, ka 20 % no gadā ražotajiem ķieģeļiem tiek eksportēti. Iesniegtie dati ir ļāvuši Komisijai aprēķināt aptuveno tirdzniecības intensitāti (33), kura ir 75 %. Tomēr vienotu datu trūkuma dēļ šī tirdzniecības intensitāte ir aprēķināta, pamatojoties uz 2007. gada datiem par tirdzniecības plūsmu un 2008. gada datiem par apgrozījumu. Šie apstākļi varētu vedināt uz domām, ka nozarei ir grūtības novirzīt Nīderlandē noteikto nodokļu slogu uz pircējiem. Tomēr pieņēmums par to, ka izmaksu palielinājumu ir grūti novirzīt uz pircējiem, ir pretrunā ar Nīderlandes teikto, ka līdz šim nodokļi ir tikuši iekļauti izstrādājumu cenā, un to, ka laikā, uz kuru attiecas iesniegtie dati, Nīderlandes ķieģeļu nozares eksporta apjoms ir palielinājies no EUR 189 miljoniem 2001. gadā līdz EUR 225 miljoniem 2007. gadā. Tā kā citas informācijas un datu nav, precīzāka analīze nav iespējama. |
| --- | --- |

(76)

Par spīti ierobežojumiem, ko nosaka transportēšanas izmaksas, kuru dēļ ķieģeļu ģeogrāfiskais tirgus ir tikai 250 km rādiusā ap ražotni, Komisija no iesniegtās informācijas var secināt to, ka ķieģeļu nozarē notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm. Nīderlande ir iesniegusi datus par to, ka 20 % no gadā ražotajiem ķieģeļiem tiek eksportēti. Iesniegtie dati ir ļāvuši Komisijai aprēķināt aptuveno tirdzniecības intensitāti (33), kura ir 75 %. Tomēr vienotu datu trūkuma dēļ šī tirdzniecības intensitāte ir aprēķināta, pamatojoties uz 2007. gada datiem par tirdzniecības plūsmu un 2008. gada datiem par apgrozījumu. Šie apstākļi varētu vedināt uz domām, ka nozarei ir grūtības novirzīt Nīderlandē noteikto nodokļu slogu uz pircējiem. Tomēr pieņēmums par to, ka izmaksu palielinājumu ir grūti novirzīt uz pircējiem, ir pretrunā ar Nīderlandes teikto, ka līdz šim nodokļi ir tikuši iekļauti izstrādājumu cenā, un to, ka laikā, uz kuru attiecas iesniegtie dati, Nīderlandes ķieģeļu nozares eksporta apjoms ir palielinājies no EUR 189 miljoniem 2001. gadā līdz EUR 225 miljoniem 2007. gadā. Tā kā citas informācijas un datu nav, precīzāka analīze nav iespējama.

| (77) | Turklāt, neskatoties uz Komisijas īpašo lūgumu sniegt ziņas arī par nodokļu atbrīvojumu saņēmēju tirgus daļām konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos, dati par stāvokli tirgū daudzgadu perspektīvā, kas pamatotu Nīderlandes paziņojumu par to, ka Nīderlandē ražoto ķieģeļu tirgus daļa samazinās, nav sniegti. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt, neskatoties uz Komisijas īpašo lūgumu sniegt ziņas arī par nodokļu atbrīvojumu saņēmēju tirgus daļām konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos, dati par stāvokli tirgū daudzgadu perspektīvā, kas pamatotu Nīderlandes paziņojumu par to, ka Nīderlandē ražoto ķieģeļu tirgus daļa samazinās, nav sniegti.

| (78) | Lai novērtētu iespēju novirzīt izmaksas uz pircējiem, tika pieprasīta arī šāda informācija (kas tomēr netika sniegta): vidēji liela keramikas nozares uzņēmuma tirdzniecības rādītāji produkcijas vienībās un naudas vienībās gadā katrā konkrētajā tirgū pēdējo 10 gadu laikā (ir gan iesniegta informācija par to, ka gada apgrozījums ķieģeļu nozarē Nīderlandē pārsniedz EUR 370 miljonus, bet nav sniegti dati par apjomu produkcijas vienībās; pamatojoties uz informāciju par iepriekšējiem gadiem, gada apgrozījums ir novērtēts arī dekoratīvo fajansa izstrādājumu tirgus segmentā kā EUR 7–10 miljoni); kopējā enerģijas nodokļa summa gadā, kuru uzņēmums konkrētajā tirgū ir vidēji nomaksājis pēdējo 10 gadu laikā (Nīderlande ir iesniegusi datus tikai par vidēji lielu ķieģeļu ražotāju 2009. gadā); uzņēmuma energoresursu vidējās izmaksas konkrētajā tirgū pēdējo 10 gadu laikā (Nīderlande ir iesniegusi datus tikai par vidēji lielu ķieģeļu ražotāju 2009. gadā); vērtējums par izstrādājumu cenu elastību konkrētajos izstrādājumu un ģeogrāfiskajos tirgos; vērtējums par šajos tirgos strādājošo uzņēmumu apgrozījuma vai peļņas, vai abu šo rādītāju samazināšanos un ziņas par Nīderlandes ražotāju tirgus daļu dinamiku konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos. Komisija arī pieprasīja datus par tirdzniecības plūsmas izmaiņām Nīderlandes keramikas nozarē, t. i., Nīderlandē importēto produkcijas apjomu no konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem un Nīderlandes eksporta apjomu uz šiem tirgiem, bet par importa un eksporta kopapjomu keramikas nozarē (nedz arī par kopējo apgrozījumu nozarē) daudzgadu informācija netika sniegta. Tāpēc nav iespējams izdarīt pamatotus secinājumus attiecībā uz tirdzniecības intensitātes līmeni keramikas nozarē, un attiecībā uz ķieģeļu ražošanas nozari var izmantot tikai 76. apsvērumā minēto aptuveno vērtību. |
| --- | --- |

(78)

Lai novērtētu iespēju novirzīt izmaksas uz pircējiem, tika pieprasīta arī šāda informācija (kas tomēr netika sniegta): vidēji liela keramikas nozares uzņēmuma tirdzniecības rādītāji produkcijas vienībās un naudas vienībās gadā katrā konkrētajā tirgū pēdējo 10 gadu laikā (ir gan iesniegta informācija par to, ka gada apgrozījums ķieģeļu nozarē Nīderlandē pārsniedz EUR 370 miljonus, bet nav sniegti dati par apjomu produkcijas vienībās; pamatojoties uz informāciju par iepriekšējiem gadiem, gada apgrozījums ir novērtēts arī dekoratīvo fajansa izstrādājumu tirgus segmentā kā EUR 7–10 miljoni); kopējā enerģijas nodokļa summa gadā, kuru uzņēmums konkrētajā tirgū ir vidēji nomaksājis pēdējo 10 gadu laikā (Nīderlande ir iesniegusi datus tikai par vidēji lielu ķieģeļu ražotāju 2009. gadā); uzņēmuma energoresursu vidējās izmaksas konkrētajā tirgū pēdējo 10 gadu laikā (Nīderlande ir iesniegusi datus tikai par vidēji lielu ķieģeļu ražotāju 2009. gadā); vērtējums par izstrādājumu cenu elastību konkrētajos izstrādājumu un ģeogrāfiskajos tirgos; vērtējums par šajos tirgos strādājošo uzņēmumu apgrozījuma vai peļņas, vai abu šo rādītāju samazināšanos un ziņas par Nīderlandes ražotāju tirgus daļu dinamiku konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos. Komisija arī pieprasīja datus par tirdzniecības plūsmas izmaiņām Nīderlandes keramikas nozarē, t. i., Nīderlandē importēto produkcijas apjomu no konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem un Nīderlandes eksporta apjomu uz šiem tirgiem, bet par importa un eksporta kopapjomu keramikas nozarē (nedz arī par kopējo apgrozījumu nozarē) daudzgadu informācija netika sniegta. Tāpēc nav iespējams izdarīt pamatotus secinājumus attiecībā uz tirdzniecības intensitātes līmeni keramikas nozarē, un attiecībā uz ķieģeļu ražošanas nozari var izmantot tikai 76. apsvērumā minēto aptuveno vērtību.

| (79) | Uz citiem Nīderlandes norādītajiem segmentiem, t. i., jumta dakstiņiem, kanalizācijas caurulēm, higiēnas izstrādājumiem, no keramikas izgatavotām sienu un grīdas flīzēm, ugunsizturīgiem materiāliem un porcelāna, kā arī dekoratīvajiem fajansa izstrādājumiem, Nīderlande attiecina informāciju, kas sniegta par vidēji lielu ķieģeļu ražošanas uzņēmumu. Turklāt par atsevišķiem segmentiem sniegtā informācija ir ļoti ierobežota. 2008. gada 16. septembra vēstulē Nīderlande norādīja katra segmenta konkrētā ģeogrāfiskā tirgus apmēru un importētās vai eksportētās produkcijas daļu, kas izteikta procentos, norādot dažādās valstis, uz kurām produkcija tiek eksportēta (34). Tomēr Komisijas pieprasītā sīkā informācija par katru segmentu, kā norādīts 78. punktā, nav sniegta. |
| --- | --- |

(79)

Uz citiem Nīderlandes norādītajiem segmentiem, t. i., jumta dakstiņiem, kanalizācijas caurulēm, higiēnas izstrādājumiem, no keramikas izgatavotām sienu un grīdas flīzēm, ugunsizturīgiem materiāliem un porcelāna, kā arī dekoratīvajiem fajansa izstrādājumiem, Nīderlande attiecina informāciju, kas sniegta par vidēji lielu ķieģeļu ražošanas uzņēmumu. Turklāt par atsevišķiem segmentiem sniegtā informācija ir ļoti ierobežota. 2008. gada 16. septembra vēstulē Nīderlande norādīja katra segmenta konkrētā ģeogrāfiskā tirgus apmēru un importētās vai eksportētās produkcijas daļu, kas izteikta procentos, norādot dažādās valstis, uz kurām produkcija tiek eksportēta (34). Tomēr Komisijas pieprasītā sīkā informācija par katru segmentu, kā norādīts 78. punktā, nav sniegta.

| (80) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevar konstatēt, ka Nīderlandes keramikas ražotājiem radīto ražošanas izmaksu palielinājumu nevar novirzīt uz pircējiem tā, lai ievērojami nesamazinātos tirdzniecības apjoms. Tāpēc jāsecina, ka Nīderlande nav pierādījusi atbilstību 58. punkta c) apakšpunktā kritērijiem Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevar konstatēt, ka Nīderlandes keramikas ražotājiem radīto ražošanas izmaksu palielinājumu nevar novirzīt uz pircējiem tā, lai ievērojami nesamazinātos tirdzniecības apjoms. Tāpēc jāsecina, ka Nīderlande nav pierādījusi atbilstību 58. punkta c) apakšpunktā kritērijiem Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai.

| (81) | Tāpēc Komisija uzskata, ka sniegtā informācija nepierāda Nīderlandes keramikas nozarei paredzētā ierosinātā atbalsta nepieciešamību. Šis iemesls ir pietiekams, lai secinātu, ka atbalsta pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc Komisija uzskata, ka sniegtā informācija nepierāda Nīderlandes keramikas nozarei paredzētā ierosinātā atbalsta nepieciešamību. Šis iemesls ir pietiekams, lai secinātu, ka atbalsta pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (82) | Attiecībā uz samērīgumu Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 159. punktā ir teikts, ka katram saņēmējam jāizpilda viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem.






  a) | Atbalsta saņēmējs maksā tādu daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajiem raksturlielumiem salīdzinājumā ar Eiropas ekonomikas zonā izmantotās visefektīvākās tehnoloģijas raksturlielumiem. Atbalsta saņēmējs var samazināt ražošanas izmaksas ne vairāk kā par nodokļa radīto ražošanas izmaksu palielinājumu, ja tas izmanto visefektīvāko tehnoloģiju un šo izmaksu palielinājumu nav iespējams novirzīt uz pircējiem. |
| --- | --- | --- |

(82)

Attiecībā uz samērīgumu Pamatnostādņu par atbalstu vides aizsardzībai 159. punktā ir teikts, ka katram saņēmējam jāizpilda viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem.

a)

Atbalsta saņēmējs maksā tādu daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajiem raksturlielumiem salīdzinājumā ar Eiropas ekonomikas zonā izmantotās visefektīvākās tehnoloģijas raksturlielumiem. Atbalsta saņēmējs var samazināt ražošanas izmaksas ne vairāk kā par nodokļa radīto ražošanas izmaksu palielinājumu, ja tas izmanto visefektīvāko tehnoloģiju un šo izmaksu palielinājumu nav iespējams novirzīt uz pircējiem.

| b) | Atbalsta saņēmējs maksā vismaz 20 % no valstī noteiktā nodokļa, ja vien nevar tikt pamatota zemāka likme. |
| --- | --- |

b)

Atbalsta saņēmējs maksā vismaz 20 % no valstī noteiktā nodokļa, ja vien nevar tikt pamatota zemāka likme.

| c) | Atbalsta saņēmējs var slēgt nolīgumus ar dalībvalsti, apņemoties sasniegt vides aizsardzības mērķus ar tādu pašu ietekmi, kāda tiktu sasniegta, piemērojot a) vai b) apakšpunktu vai Kopienas minimālo nodokļu līmeni. |
| --- | --- |

c)

Atbalsta saņēmējs var slēgt nolīgumus ar dalībvalsti, apņemoties sasniegt vides aizsardzības mērķus ar tādu pašu ietekmi, kāda tiktu sasniegta, piemērojot a) vai b) apakšpunktu vai Kopienas minimālo nodokļu līmeni.

| (83) | Nīderlande ir apstiprinājusi, ka a) punkta nosacījums nav izpildīts. Nīderlande nav izteikusies par c) punkta nosacījumu. Attiecībā uz b) punkta nosacījumu, t. i., ka atbalsta saņēmējam jāmaksā ne mazāk par 20 % no valsts nodokļa, ja vien nevar tikt pamatota zemāka likme, Nīderlande ir norādījusi to, ka visi saņēmēji kopā maksā mazāk nekā 20 % no valsts (energoresursu) nodokļa (nodokļa ieņēmumu avots ir, piemēram, nodoklis par elektroenerģiju, kuru uzņēmumi turpinās maksāt). Atbilstīgi Nīderlandes teiktajam nozares lielums liecina, ka nozares maksātā daļa faktiski ir daudz mazāka. Šajā sakarā Nīderlande ir atkārtoti norādījusi, ka atbrīvojuma piemērošana keramikas izstrādājumiem no energoresursu nodokļa par dabasgāzes izmantošanu novērš konkurences izkropļojumu, radot līdzvērtīgus konkurences noteikumus visām keramikas izstrādājumu ražotnēm iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(83)

Nīderlande ir apstiprinājusi, ka a) punkta nosacījums nav izpildīts. Nīderlande nav izteikusies par c) punkta nosacījumu. Attiecībā uz b) punkta nosacījumu, t. i., ka atbalsta saņēmējam jāmaksā ne mazāk par 20 % no valsts nodokļa, ja vien nevar tikt pamatota zemāka likme, Nīderlande ir norādījusi to, ka visi saņēmēji kopā maksā mazāk nekā 20 % no valsts (energoresursu) nodokļa (nodokļa ieņēmumu avots ir, piemēram, nodoklis par elektroenerģiju, kuru uzņēmumi turpinās maksāt). Atbilstīgi Nīderlandes teiktajam nozares lielums liecina, ka nozares maksātā daļa faktiski ir daudz mazāka. Šajā sakarā Nīderlande ir atkārtoti norādījusi, ka atbrīvojuma piemērošana keramikas izstrādājumiem no energoresursu nodokļa par dabasgāzes izmantošanu novērš konkurences izkropļojumu, radot līdzvērtīgus konkurences noteikumus visām keramikas izstrādājumu ražotnēm iekšējā tirgū.

| (84) | Tomēr b) apakšpunkts attiecas uz valstī noteikto energoresursu nodokļa likmi un nevis uz 20 % nodokļa daļu, ko nodokļu maksātāji maksā par dažādiem energoproduktiem. Paziņotais pasākums paredz pilnīgu atbrīvojumu no valstī noteiktās nodokļa likmes dabasgāzei, un tas nozīmē, ka Pamatnostādņu 159. punkta b) apakšpunktā noteiktās procentos izteiktās daļas slieksnis nav ievērots. Turklāt Nīderlande nav pierādījusi, ka tas būtu tikai “neliels konkurences izkropļojums” (kas varētu attaisnot zemāku likmi) – tikai tāpēc, ka nav sniegti pieprasītie tirgus dati par nozares konkurētspēju. No sniegtās informācijas tāpēc nevar secināt to, ka šis kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(84)

Tomēr b) apakšpunkts attiecas uz valstī noteikto energoresursu nodokļa likmi un nevis uz 20 % nodokļa daļu, ko nodokļu maksātāji maksā par dažādiem energoproduktiem. Paziņotais pasākums paredz pilnīgu atbrīvojumu no valstī noteiktās nodokļa likmes dabasgāzei, un tas nozīmē, ka Pamatnostādņu 159. punkta b) apakšpunktā noteiktās procentos izteiktās daļas slieksnis nav ievērots. Turklāt Nīderlande nav pierādījusi, ka tas būtu tikai “neliels konkurences izkropļojums” (kas varētu attaisnot zemāku likmi) – tikai tāpēc, ka nav sniegti pieprasītie tirgus dati par nozares konkurētspēju. No sniegtās informācijas tāpēc nevar secināt to, ka šis kritērijs ir izpildīts.

| (85) | Tāpēc Komisija uzskata, ka sniegtā informācija nepierāda Nīderlandes keramikas nozarei paredzētā ierosinātā atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc Komisija uzskata, ka sniegtā informācija nepierāda Nīderlandes keramikas nozarei paredzētā ierosinātā atbalsta samērīgumu.

VII.   SECINĀJUMS

| (86) | Komisija konstatē, ka uz ierosināto nodokļu atbrīvojumu, kas ir kārtējo izdevumu finansēšanas atbalsts, nav attiecināms neviens atbrīvojums no LESD noteiktā vispārējā aizlieguma par valsts atbalsta sniegšanu, un tāpēc pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tāpēc atbalsta pasākums nedrīkst stāties spēkā, |
| --- | --- |

(86)

Komisija konstatē, ka uz ierosināto nodokļu atbrīvojumu, kas ir kārtējo izdevumu finansēšanas atbalsts, nav attiecināms neviens atbrīvojums no LESD noteiktā vispārējā aizlieguma par valsts atbalsta sniegšanu, un tāpēc pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tāpēc atbalsta pasākums nedrīkst stāties spēkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, nosakot atbrīvojumu no energoresursu nodokļa dabasgāzei, kuru Nīderlande plāno piešķirt Nīderlandes keramikas nozarei, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

Tāpēc atbalsta pasākums nedrīkst stāties spēkā.

2. pants

Divu mēnešu laikā pēc lēmuma izziņošanas Nīderlandei jāinformē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, pildot šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2009. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 96, 25.4.2009., 16. lpp.

1

(2)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši par LESD 107. un 108. pantu. Šo divu pantu saturs nav mainījies. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu jāsaprot kā atsauces attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Likumā par dabas resursu nodokli (Wet belastingen op milieugrondslag) enerģijas nodoklis ir noteikts kopš 1996. gada 1. janvāra, un tas jāmaksā par dabasgāzes, elektroenerģijas un minerāleļļu izmantošanu. Likmes ir noteiktas atkarībā no izmantotā enerģijas apjoma.

4

Wet belastingen op milieugrondslag

(5)  Nīderlande ir paziņojusi par šādām enerģijas nodokļa likmēm par dabasgāzi, kuru patērē reprezentatīvs Norvēģijas ķieģeļu ražotājs (2009. gada dati): 0–5 000 m3 – 0,1580 EUR/m3; 5 000–170 000 m3 – 0,1385 EUR/m3; 170 000–1 000 000 m3 – 0,0384 EUR/m3; 1 000 000–10 000 000 m3 – 0,0122 EUR/m3; > 10 000 000 m3 – 0,0080 EUR/m3.

5

3

3

3

3

3

3

3

3

3

3

(6)  “Mineraloģiskie procesi” ir procesi, kurus atbilstīgi Padomes 1990. gada 9. oktobra Regulai (EEK) Nr. 3037/90 par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.) NACE nomenklatūrā klasificē ar kodu DI 26 “citu nemetāla minerālizstrādājumu ražošana”. Šādi procesi papildus keramikas ražošanai ir, piemēram, stikla vai cementa ražošana.

6

NACE

(7)  Nīderlande norāda, ka Nīderlandes keramikas nozarē galvenokārt darbojas lieli, dažkārt starptautiski uzņēmumi, kuru kopējais apgrozījums pēc aplēsēm ir aptuveni EUR 650–700 miljoni un darbaspēks – aptuveni 3 000 cilvēku (2008. gadā). Nīderlandē ir vairāk nekā 60 ražotņu. Izstrādājumi cita starpā ir ķieģeļi, jumta dakstiņi, higiēnas priekšmeti, dekoratīvie fajansa izstrādājumi un porcelāns, un ugunsdroši ķieģeli, kurus izmanto tērauda un alumīnija ražošanas nozarē. Daudzas ražotnes atrodas reģionos, kuri robežojas ar Vāciju un Beļģiju, un daudzas no tām pieder ražošanas grupām, kurām ir filiāles citās Eiropas valstīs.

7

(8)  OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

8

(9)  64. panta 4. punkts Likumā par dabas resursu nodokli.

9

(10)  64. panta 3. punkts Likumā par dabas resursu nodokli.

10

(11)  Likuma par dabas resursu nodokli 44. panta 1. un 3. punkts. Saskaņā ar 2. panta 4. punkta b) apakšpunktu Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp., “Enerģijas nodokļu sistēmas direktīva”), energoprodukts tiek divējādi izmantots tad, ja to izmanto gan par kurināmo, gan citiem nolūkiem, kas nav izmantošana par motordegvielu un kurināmo.

11

(12)  Padomes dokuments 8084/03 ADD 1 Fisk. 59, 2003. gada 3. aprīlis.

12

(13)  Viena no ieinteresētajām pusēm, VKO (sk. arī V sadaļu) deklarēja, ka Nīderlandē slapja māla pārstrāde ir visas ražošanas pamatā. Slapja māla aizstāšana ar ievestu sausu mālu nav reāla alternatīva, pat tad, ja neņem vērā māla transportēšanas radīto ietekmi uz vidi. VKO apliecināja, ka īpašā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ keramikas ražošanai Nīderlandē ir jāpatērē vairāk enerģijas nekā apkārtējās valstīs.

13

VKO

VKO

(14)  Sk. 4. sadaļu 2007. gada 7. februāra lēmumā par valsts atbalstu N 820/06.

14

(15)  Paskaidrojuma rakstā, kas pievienots parlamenta veiktajam grozījumam, kurš nosaka šo nodokļu atbrīvojumu, ir teikts, ka atbrīvojums tiks finansēts, palielinot energoresursu nodokļa likmi lielākajiem dabasgāzes lietotājiem par EUR 0,08.

15

(16)  Paziņojuma 1. pielikums.

16

(17)  Vēl nepaziņots Pirmās instances tiesas 2008. gada 18. decembra spriedums apvienotajās lietās T-211/04 un T-215/04 Gibraltar (spriedums ir pārsūdzēts, bet pārsūdzība neattiecas uz valsts atbalsta standartanalīzes procedūru).

17

Gibraltar

(18)  Nīderlande norāda stiklu, javu, betonu, apmetumu un kaļķus.

18

(19)  Paziņojumā Nīderlande klasificē tos atbilstīgi NACE kodam DI 26 “citu nemetāla minerālizstrādājumu ražošana”.

19

NACE

(20)  Vācijas lietā N820/06 šādu vienotu pieeju nostiprināja Vācijas skaidri paustā apņemšanās līdzīgi rīkoties attiecībā uz jebkuriem citiem divējādas izmantošanas gadījumiem vai mineraloģiskajiem procesiem, par kuriem varētu tapt zināms, tādējādi nodrošinot vienotu pieeju visiem mineraloģiskajiem procesiem.

20

(21)  Grozījumu ierosināja apakšpalātas deputāts Žils Kortenhorsts (Jules Kortenhorst) un citi 2007. gada 21. novembrī, Tweede Kamer, vergaderjaar 2007–2008, 31 205, Nr. 35.

21

Jules Kortenhorst

Tweede Kamer, vergaderjaar 2007–2008

(22)  Itālija pret Komisiju, Lieta 173-73, (1974) ECR 709.

22

ECR

(23)  Lieta C- 730/79, Philip Morris Holland pret Komisiju (1980), 2671, 11. un 12. punkts.

23

Philip Morris Holland

(24)  Kā apstiprināts 2008. gada 19. decembra vēstulē.

24

(25)  Šajā sakarā sk. arī 57. punktu Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai, kurā ir teikts, ka “šāda veida atbalsts var būt vajadzīgs, lai netieši pievērstos negatīvai ārējai ietekmei, veicinot salīdzinoši lielāku valsts dabas resursu nodokļu ieviešanu vai saglabāšanu”.

25

(26)  Šie jautājumi tika uzdoti otrajā informācijas pieprasījumā, kas tika adresēts Nīderlandei 2008. gada 17. novembrī (D/54544).

26

(27)  Nīderlande norādīja, ka uzskata šo informāciju par piemērojamu citiem atsevišķiem keramikas nozares segmentiem; tā teica, ka šī metode ir izmantota arī citā saistībā, piemēram Eiropas tiesību aktos (tādos kā Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā (E-PRTR)) un valsts pētījumos vadības jomā (tādos kā pētījumā par labākajām pieejamām tehnoloģijām (NL-BAT)). Tomēr Komisija neuzskata, ka konkurences analīzes vajadzībām informāciju par vienu vidējo uzņēmumu ķieģeļu segmentā var uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz visu keramikas nozari.

27

E-PRTR

NL-BAT

(28)  Pamatnostādnēs par atbalstu vides aizsardzībai nav tieši pateikts, vai vērtējums ir veicams nozares vai apakšnozares līmenī. Tomēr Nīderlande pati ir norādījusi, ka dažādajās apakšnozarēs ir dažādi konkurences nosacījumi. Tāpēc šajā gadījumā novērtējums jāveic apakšnozares līmenī.

28

(29)  2009. gada 29. oktobra Lieta N 327/08 par valsts atbalstu, vēl nepublicēta.

29

(30)  Likuma labojuma projektā (šo noteikumu paredzēts iekļaut Likuma par dabas resursu nodokli 64. pantā) ir minēti keramikas izstrādājumi, kuri sastāv tikai vai gandrīz tikai no māla.

30

(31)  Energoresursu nodokļu sistēmas direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka ““Produkcijas vērtība” ir apgrozījums, ieskaitot subsīdijas, kas ir tieši saistītas ar produktu cenu plus vai mīnus gatavās produkcijas, nepabeigtās produkcijas un tālākai pārdošanai iepirktu preču un pakalpojumu krājumu izmaiņas, mīnus tālākai pārdošanai paredzētu preču un pakalpojumu iepirkumi.”

31

(32)  Tie paši dati tika iesniegti 2008. gada 16. septembra vēstulē.

32

(33)  “Tirdzniecības intensitāte” ir importa un eksporta kopapjoms naudas vienībās, kas dalīts ar apgrozījuma un importa kopapjomu konkrētajā tirgū.

33

(34)  2008. gada 16. septembra vēstulē Nīderlande sniedza šādu konkrētu informāciju par tās norādītajām keramikas nozares apakšnozarēm (gads, uz kuru dati attiecas, nav skaidrs; no keramikas nozares vispārējā raksturojuma var spriest, ka dati par katru no segmentiem arī attiecas uz 2008.gadu). Ķieģeļi – segmenta apgrozījums ir aptuveni EUR [...] (), un tajā ir nodarbināti aptuveni [...] cilvēki. Nīderlandes ķieģeļu nozare eksportē aptuveni [...] % no gadā saražotās produkcijas. Importa apjoms līdzinās aptuveni [...] % no Nīderlandē ražotās produkcijas gada apjoma. Ķieģeļu svars nosaka to, ka ģeogrāfiskais tirgus atrodas [...] km rādiusā ap ražotni, un tāpēc tajā ir iekļauta [...], [...] un [...]. No keramikas ražoti jumta dakstiņi – apgrozījums nav sniegts. Šajā segmentā ir nodarbināti aptuveni [...] cilvēki. Eksportē aptuveni [...] % no gadā saražotās produkcijas, galvenokārt uz valstīm, kuras atrodas tieši līdzās. Importē aptuveni [...] %, galvenokārt no tām pašām kaimiņvalstīm. Izstrādājumu svars nosaka to, ka ģeogrāfiskais tirgus atrodas [...] km rādiusā ap ražotni, un tāpēc tajā ir iekļauta [...], [...] un [...]. No keramikas ražotas kanalizācijas caurules – viens ražotājs, kuram ir divas ražotnes. Izstrādājumu svars nosaka to, ka ģeogrāfiskais tirgus atrodas [...] km rādiusā ap ražotni, kaut arī ir teikts, ka attiecīgais uzņēmums eksportē produkciju visas Eiropas mērogā. Higiēnas izstrādājumi – apgrozījums nav sniegts; segmentā ir nodarbināti aptuveni [...] cilvēki. Aptuveni [...] % no Nīderlandē ražotās produkcijas tiek eksportēti, turpretim aptuveni [...] % tiek importēti. Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus atrodas [...] km rādiusā ap ražotni. Ražotājs pieder Eiropas ražošanas grupai. Ugunsdroši materiāli – šis segments strādā gandrīz tikai starptautiskajam tirgum. Tajā ir nodarbināti aptuveni [...] cilvēki. Aptuveni [...] % no gadā saražotās produkcijas tiek eksportēti, un [...] % tiek importēti. Keramikas flīzes – segmentā ir nodarbināti aptuveni [...] cilvēki, un [...] % no gadā saražotās produkcijas tiek eksportēti. Imports līdzinās [...] % no gadā saražotās produkcijas. Svarīgākās lielās importētājas valstis Eiropas Savienībā ir [...], [...] un [...]. Svarīgākās lielās importētājas valstis ārpus Eiropas Savienības ir [...], [...] un [...]. Dekoratīvie fajansa izstrādājumi – šajā segmentā ir četras ražotnes, un tajā ir nodarbināti aptuveni [...] cilvēki. Eksportēti tiek [...] % no gadā saražotās produkcijas apjoma, un importētās produkcijas apjoms līdzinās aptuveni [...] % no Nīderlandē gadā ražotās produkcijas. Pamatojoties uz iepriekšējo gadu datiem, tiek lēsts, ka apgrozījums segmentā ir aptuveni EUR [...] miljoni (aptuveni [...] % no keramikas nozares kopējā apgrozījuma Nīderlandē).

34

(35)  Konfidenciāla informācija.

---

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 14. jūlijs),

ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4740)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/403/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie valdôtaine des eaux S.p.A. (turpmāk “CVA”) pieprasījumu, kas saņemts pa e-pastu 2010. gada 15. februārī,

apspriedusies ar Valsts līgumu padomdevēju komiteju,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | 2010. gada 15. februārīCVA pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Komisija pieprasīja papildu informāciju Itālijas iestādēm 2010. gada 15. aprīļa e-pasta vēstulē un CVA – 2010. gada 15. aprīļa e-pasta vēstulē. Itālijas iestādes nosūtīja papildu informāciju 2010. gada 10. un 20. maija e-pasta vēstulēs, un CVA pēc sākotnējā termiņa pagarināšanas nosūtīja papildu informāciju 2010. gada 7. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(1)

2010. gada 15. februārīCVA pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Komisija pieprasīja papildu informāciju Itālijas iestādēm 2010. gada 15. aprīļa e-pasta vēstulē un CVA – 2010. gada 15. aprīļa e-pasta vēstulē. Itālijas iestādes nosūtīja papildu informāciju 2010. gada 10. un 20. maija e-pasta vēstulēs, un CVA pēc sākotnējā termiņa pagarināšanas nosūtīja papildu informāciju 2010. gada 7. maija vēstulē.

| (2) | CVA – publiska uzņēmuma Direktīvas 2004/17/EK nozīmē – iesniegtais pieprasījums attiecas uz šādām darbībām, kas aprakstītas pieprasījumā:






  a) | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība visā Itālijas Republikas teritorijā; |
| --- | --- | --- |

(2)

CVA – publiska uzņēmuma Direktīvas 2004/17/EK nozīmē – iesniegtais pieprasījums attiecas uz šādām darbībām, kas aprakstītas pieprasījumā:

a)

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība visā Itālijas Republikas teritorijā;

| b) | vai elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība ziemeļu ģeogrāfiskajā zonā (turpmāk “ziemeļu makrozona” (2)); un |
| --- | --- |

b)

vai elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība ziemeļu ģeogrāfiskajā zonā (turpmāk “ziemeļu makrozona” (2)); un

| c) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība galapatērētājiem brīvā elektroenerģijas tirgū visā Itālijas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība galapatērētājiem brīvā elektroenerģijas tirgū visā Itālijas Republikas teritorijā.

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (3) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kurā attiecībā uz elektroenerģijas nozari minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīva 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (3). Direktīva 96/92/EK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (4). |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kurā attiecībā uz elektroenerģijas nozari minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīva 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (3). Direktīva 96/92/EK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (4).

| (4) | Itālija ir īstenojusi un piemērojusi ne tikai Direktīvu 96/92/EK, bet arī Direktīvu 2003/54/EK, izvēloties pārvades un sadales tīklu tiesisku un funkcionālu nošķiršanu, izņemot attiecībā uz mazākajiem uzņēmumiem, kuriem funkcionālās nošķiršanas prasības nepiemēro. Attiecīgi un saskaņā ar 30. panta 3. punkta pirmo daļu piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu visā Itālijas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Itālija ir īstenojusi un piemērojusi ne tikai Direktīvu 96/92/EK, bet arī Direktīvu 2003/54/EK, izvēloties pārvades un sadales tīklu tiesisku un funkcionālu nošķiršanu, izņemot attiecībā uz mazākajiem uzņēmumiem, kuriem funkcionālās nošķiršanas prasības nepiemēro. Attiecīgi un saskaņā ar 30. panta 3. punkta pirmo daļu piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu visā Itālijas Republikas teritorijā.

| (5) | Tiešā konkurence jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirošs. Attiecībā uz tirgiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū ir viens no kritērijiem, kas jāņem vērā. Cits kritērijs ir koncentrācijas līmenis attiecīgajos tirgos. Ņemot vērā attiecīgo tirgu īpašās iezīmes, būtu jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, līdzsvarošanas mehānisma darbība, cenu konkurence un tas, cik daudz klientu maina piegādātāju. |
| --- | --- |

(5)

Tiešā konkurence jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirošs. Attiecībā uz tirgiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū ir viens no kritērijiem, kas jāņem vērā. Cits kritērijs ir koncentrācijas līmenis attiecīgajos tirgos. Ņemot vērā attiecīgo tirgu īpašās iezīmes, būtu jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, līdzsvarošanas mehānisma darbība, cenu konkurence un tas, cik daudz klientu maina piegādātāju.

| (6) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| (7) | Pamatojoties uz Komisijas precedentiem (5), elektroenerģijas nozarē var izšķirt šādus konkrētos ražojumu tirgus: i) elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā; ii) elektroenerģijas pārvade; iii) elektroenerģijas sadale un iv) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā. Attiecīgi CVA pieprasījums būtu jāizskata atsevišķi attiecībā uz, pirmkārt, ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā, otrkārt, piegādi mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz Komisijas precedentiem (5), elektroenerģijas nozarē var izšķirt šādus konkrētos ražojumu tirgus: i) elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā; ii) elektroenerģijas pārvade; iii) elektroenerģijas sadale un iv) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā. Attiecīgi CVA pieprasījums būtu jāizskata atsevišķi attiecībā uz, pirmkārt, ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā, otrkārt, piegādi mazumtirdzniecībā.

| (8) | Kā atgādināts 2. apsvērumā iepriekš, CVA iesniegtais pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā visā Itālijas Republikas teritorijā vai, alternatīvi, ziemeļu makrozonā. |
| --- | --- |

(8)

Kā atgādināts 2. apsvērumā iepriekš, CVA iesniegtais pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā visā Itālijas Republikas teritorijā vai, alternatīvi, ziemeļu makrozonā.

| (9) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (6) attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā pārslodzes punktu dēļ savienojumos starp dažādām zonām, kurās panākta gandrīz ideāla cenu korelācija, būtu jāuzskata, ka Itālijas teritorijā pastāv četri reģionāli ģeogrāfiskie tirgi: ziemeļu makrozona, centra dienvidu makrozona (7), Sicīlijas makrozona (8) un Sardīnija. Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka ziemeļu makrozonas kā konkrēta tirgus norobežošana paliek spēkā; taču tās arī norādīja, ka patlaban tiek veiktas izmaiņas un tāpēc pārējo makrozonu robežas vēl nav skaidri noteiktas un ka jāveic plaši pētījumi un, ņemot to vērā, patlaban nav iespējams sniegt galīgo konkurences novērtējumu šajos ģeogrāfiskajos tirgos. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka gadījuma pēc visas CVA spēkstacijas atrodas ziemeļu makrozonā, tad, lai novērtētu atbilstību Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījumiem, šis lēmums attiecināms tikai uz konkurences situācijas novērtēšanu ziemeļu makrozonas teritorijā attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā. Lai gan ziemeļu makrozona atsevišķi veido konkrētu tirgu, tomēr to nevar uzskatīt par tirgu, kas pilnīgi izolēts no apkārtējām valstīm un citiem reģioniem. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (6) attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā pārslodzes punktu dēļ savienojumos starp dažādām zonām, kurās panākta gandrīz ideāla cenu korelācija, būtu jāuzskata, ka Itālijas teritorijā pastāv četri reģionāli ģeogrāfiskie tirgi: ziemeļu makrozona, centra dienvidu makrozona (7), Sicīlijas makrozona (8) un Sardīnija. Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka ziemeļu makrozonas kā konkrēta tirgus norobežošana paliek spēkā; taču tās arī norādīja, ka patlaban tiek veiktas izmaiņas un tāpēc pārējo makrozonu robežas vēl nav skaidri noteiktas un ka jāveic plaši pētījumi un, ņemot to vērā, patlaban nav iespējams sniegt galīgo konkurences novērtējumu šajos ģeogrāfiskajos tirgos. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka gadījuma pēc visas CVA spēkstacijas atrodas ziemeļu makrozonā, tad, lai novērtētu atbilstību Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījumiem, šis lēmums attiecināms tikai uz konkurences situācijas novērtēšanu ziemeļu makrozonas teritorijā attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā. Lai gan ziemeļu makrozona atsevišķi veido konkrētu tirgu, tomēr to nevar uzskatīt par tirgu, kas pilnīgi izolēts no apkārtējām valstīm un citiem reģioniem.

| (10) | Kā izriet no nemainīgās prakses (9), pieņemot Komisijas lēmumus saskaņā ar 30. pantu, Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu “viens no rādītājiem, cik spēcīga ir konkurence valstu tirgos, ir triju lielāko ražotāju kopējais tirgus īpatsvars”. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju trīs lielāko ražotāju tirgus daļa ziemeļu makrozonā 2009. gadā bija 49,7 %. Šāds koncentrācijas līmenis, ko nosaka trīs lielāko ražotāju tirgus daļa, ir zemāks par Lēmumā 2008/585/EK norādīto līmeni (52,2 %) Austrijā un Lēmumā 2008/741/EK norādīto līmeni (58 % no bruto produkcijas) Polijā un daudz zemāks par Lēmumā 2006/422/EK un Lēmumā 2007/706/EK norādītajiem attiecīgajiem koncentrācijas līmeņiem Somijā (73,6 %) un Zviedrijā (86,7 %). Taču jāatzīmē, ka koncentrācijas līmenis ir augstāks par attiecīgo procentuālo daļu, proti, 39 %, kas norādīta Lēmumā 2006/211/EK un Lēmumā 2007/141/EK attiecībā uz Apvienoto Karalisti. Tādējādi šo līmeni uzskata par apmierinoši zemu, un tāpēc to var uzskatīt par norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā zināmā mērā attiecas tieša konkurence. |
| --- | --- |

(10)

Kā izriet no nemainīgās prakses (9), pieņemot Komisijas lēmumus saskaņā ar 30. pantu, Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu “viens no rādītājiem, cik spēcīga ir konkurence valstu tirgos, ir triju lielāko ražotāju kopējais tirgus īpatsvars”. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju trīs lielāko ražotāju tirgus daļa ziemeļu makrozonā 2009. gadā bija 49,7 %. Šāds koncentrācijas līmenis, ko nosaka trīs lielāko ražotāju tirgus daļa, ir zemāks par Lēmumā 2008/585/EK norādīto līmeni (52,2 %) Austrijā un Lēmumā 2008/741/EK norādīto līmeni (58 % no bruto produkcijas) Polijā un daudz zemāks par Lēmumā 2006/422/EK un Lēmumā 2007/706/EK norādītajiem attiecīgajiem koncentrācijas līmeņiem Somijā (73,6 %) un Zviedrijā (86,7 %). Taču jāatzīmē, ka koncentrācijas līmenis ir augstāks par attiecīgo procentuālo daļu, proti, 39 %, kas norādīta Lēmumā 2006/211/EK un Lēmumā 2007/141/EK attiecībā uz Apvienoto Karalisti. Tādējādi šo līmeni uzskata par apmierinoši zemu, un tāpēc to var uzskatīt par norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā zināmā mērā attiecas tieša konkurence.

| (11) | Turklāt Itālija arī importē būtisku elektroenerģijas daudzumu, kas 2008. gadā bija vairāk nekā 42 997 GWh. Itālija ir elektroenerģijas neto importētāja, un importētās elektroenerģijas apjoms veido aptuveni 13,43 % no tās kopējām vajadzībām (10). Kā apstiprināja Itālijas iestādes (11), elektroenerģijas imports veicina konkurenci, it sevišķi ziemeļu makrozonā. Lai gan šo iedarbību ietekmē tehniskie ierobežojumi starpsavienojumiem ar citām valstīm, sagaidāms, ka, ņemot vērā jauno likumu (12), situācija vēl vairāk uzlabosies. Tāpēc ziemeļu makrozonas vadošie ražotāji, ņemot vērā importu no ārvalstīm, cenu noteikšanas ziņā ir zināmā mērā ierobežoti. Tāpēc šie faktori būtu uzskatāmi par norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā zināmā mērā attiecas tieša citu ES dalībvalstu konkurence. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt Itālija arī importē būtisku elektroenerģijas daudzumu, kas 2008. gadā bija vairāk nekā 42 997 GWh. Itālija ir elektroenerģijas neto importētāja, un importētās elektroenerģijas apjoms veido aptuveni 13,43 % no tās kopējām vajadzībām (10). Kā apstiprināja Itālijas iestādes (11), elektroenerģijas imports veicina konkurenci, it sevišķi ziemeļu makrozonā. Lai gan šo iedarbību ietekmē tehniskie ierobežojumi starpsavienojumiem ar citām valstīm, sagaidāms, ka, ņemot vērā jauno likumu (12), situācija vēl vairāk uzlabosies. Tāpēc ziemeļu makrozonas vadošie ražotāji, ņemot vērā importu no ārvalstīm, cenu noteikšanas ziņā ir zināmā mērā ierobežoti. Tāpēc šie faktori būtu uzskatāmi par norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā zināmā mērā attiecas tieša citu ES dalībvalstu konkurence.

| (12) | Komisijas 2010. gada 11. marta paziņojumā “Pārskats par progresu iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidē” (13) norādīts, ka trīs lielākie ražotāji joprojām kontrolē vairāk nekā 75 % no ražošanas jaudas 14 dalībvalstīs. Taču ziņojumā Itālijas elektroenerģijas tirgus klasificēts kategorijā “mēreni koncentrēts tirgus” (14), jo Herfindāla-Hiršmaņa indekss (HHI) salīdzinājumā ar citām kategorijām ir zemāks. Ņemot vērā to, ka ziemeļu makrozonā konkurences radītais spiediens ir pat vairāk jūtams nekā pārējās zonās, koncentrācijas līmenis ir uzskatāms par norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu zonā attiecas tieša konkurence. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas 2010. gada 11. marta paziņojumā “Pārskats par progresu iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidē” (13) norādīts, ka trīs lielākie ražotāji joprojām kontrolē vairāk nekā 75 % no ražošanas jaudas 14 dalībvalstīs. Taču ziņojumā Itālijas elektroenerģijas tirgus klasificēts kategorijā “mēreni koncentrēts tirgus” (14), jo Herfindāla-Hiršmaņa indekss (HHI) salīdzinājumā ar citām kategorijām ir zemāks. Ņemot vērā to, ka ziemeļu makrozonā konkurences radītais spiediens ir pat vairāk jūtams nekā pārējās zonās, koncentrācijas līmenis ir uzskatāms par norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu zonā attiecas tieša konkurence.

| (13) | Turklāt par papildu rādītāju būtu jāuzskata arī līdzsvarošanas mehānismu darbība, pat ja tie veido tikai nelielu daļu no dalībvalstī saražotās un/vai patērētās elektroenerģijas kopējā daudzuma. Saskaņā ar pieejamo informāciju līdzsvarošanas mehānisma darbība, jo īpaši uz tirgu balstīta cenu veidošana un labi attīstīts dienas tirgus, pati par sevi nav šķērslis tiešas konkurences attiecināšanai uz elektroenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt par papildu rādītāju būtu jāuzskata arī līdzsvarošanas mehānismu darbība, pat ja tie veido tikai nelielu daļu no dalībvalstī saražotās un/vai patērētās elektroenerģijas kopējā daudzuma. Saskaņā ar pieejamo informāciju līdzsvarošanas mehānisma darbība, jo īpaši uz tirgu balstīta cenu veidošana un labi attīstīts dienas tirgus, pati par sevi nav šķērslis tiešas konkurences attiecināšanai uz elektroenerģijas ražošanu.

| (14) | Attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā konkrēto ražojumu tirgu vēl var iedalīt šādi: A) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā rūpnieciskajiem patērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, un B) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā mazākiem rūpnieciskajiem, komerciālajiem patērētājiem un mājsaimniecībām, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam. Šie tirgi turpmāk tekstā analizēti atsevišķi. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā konkrēto ražojumu tirgu vēl var iedalīt šādi: A) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā rūpnieciskajiem patērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, un B) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā mazākiem rūpnieciskajiem, komerciālajiem patērētājiem un mājsaimniecībām, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam. Šie tirgi turpmāk tekstā analizēti atsevišķi.

| (15) | Kā apstiprināja Itālijas iestādes, tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, pēc apjoma ir valsts tirgus. |
| --- | --- |

(15)

Kā apstiprināja Itālijas iestādes, tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, pēc apjoma ir valsts tirgus.

| (16) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (15) trīs lielāko mazumtirgotāju, kas piegādā elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kuri ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, tirgus daļa ir 43,89 %, kas ir apmierinoši zems līmenis (16) un būtu uzskatāms par norādi uz to, ka pastāv tieša konkurence. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (15) trīs lielāko mazumtirgotāju, kas piegādā elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kuri ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, tirgus daļa ir 43,89 %, kas ir apmierinoši zems līmenis (16) un būtu uzskatāms par norādi uz to, ka pastāv tieša konkurence.

| (17) | Ņemot vērā attiecīgā ražojuma (elektroenerģijas) īpašības un to, ka piemēroti produkti vai pakalpojumi aizstāšanai ir retums vai nav pieejami nemaz, cenu konkurencei un cenu veidošanai ir daudz lielāka nozīme, novērtējot konkurences situāciju elektroenerģijas tirgos. Tādējādi to patērētāju skaits, kuri maina piegādātāju, ir cenu konkurences rādītājs un tādējādi netieši arī “normāla norāde par konkurences efektivitāti. Ja piegādātājus maina tikai daži patērētāji, varētu rasties problēmas ar tirgus funkcionēšanu, pat ja nevar neņemt vērā labumus, ko rada iespēja no jauna vienoties ar sākotnējo piegādātāju.” (17) |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā attiecīgā ražojuma (elektroenerģijas) īpašības un to, ka piemēroti produkti vai pakalpojumi aizstāšanai ir retums vai nav pieejami nemaz, cenu konkurencei un cenu veidošanai ir daudz lielāka nozīme, novērtējot konkurences situāciju elektroenerģijas tirgos. Tādējādi to patērētāju skaits, kuri maina piegādātāju, ir cenu konkurences rādītājs un tādējādi netieši arī “normāla norāde par konkurences efektivitāti. Ja piegādātājus maina tikai daži patērētāji, varētu rasties problēmas ar tirgus funkcionēšanu, pat ja nevar neņemt vērā labumus, ko rada iespēja no jauna vienoties ar sākotnējo piegādātāju.” (17)

| (18) | Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju (18) 2008. gadā Itālijā piegādātāja maiņas koeficients (attiecība pret tiesīgo lietotāju skaitītājiem) lielo rūpniecisko patērētāju sektorā bija 32,50 % un vidējo uzņēmumu sektorā – 32,80 %. Lai gan šis koeficients ir zemāks par koeficientu, piemēram, Austrijā, kur tas lielo un ļoti lielo rūpniecisko patērētāju sektorā bija 41,5 % (19), Itālijā piegādātāja maiņas koeficients joprojām ir ievērojams un attiecas uz gandrīz vienu trešdaļu lielo un vidējo rūpniecisko patērētāju. Turklāt mazumtirdzniecības tirgū, piegādājot elektroenerģiju galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, cenas netiek regulētas. Tāpēc attiecībā uz piegādātāja maiņu un galapatērētāju cenu kontroli situācija Itālijā ir apmierinoša un būtu uzskatāma par norādi uz to, ka pastāv tieša konkurence. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju (18) 2008. gadā Itālijā piegādātāja maiņas koeficients (attiecība pret tiesīgo lietotāju skaitītājiem) lielo rūpniecisko patērētāju sektorā bija 32,50 % un vidējo uzņēmumu sektorā – 32,80 %. Lai gan šis koeficients ir zemāks par koeficientu, piemēram, Austrijā, kur tas lielo un ļoti lielo rūpniecisko patērētāju sektorā bija 41,5 % (19), Itālijā piegādātāja maiņas koeficients joprojām ir ievērojams un attiecas uz gandrīz vienu trešdaļu lielo un vidējo rūpniecisko patērētāju. Turklāt mazumtirdzniecības tirgū, piegādājot elektroenerģiju galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, cenas netiek regulētas. Tāpēc attiecībā uz piegādātāja maiņu un galapatērētāju cenu kontroli situācija Itālijā ir apmierinoša un būtu uzskatāma par norādi uz to, ka pastāv tieša konkurence.

| (19) | Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā tradicionāli tiek uzskatīts par valsts tirgu. Savā pieprasījumā CVA valsts tirgu uzskata par konkrētu tirgu elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(19)

Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā tradicionāli tiek uzskatīts par valsts tirgu. Savā pieprasījumā CVA valsts tirgu uzskata par konkrētu tirgu elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā.

| (20) | Ņemot vērā pieņēmumu, ka ģeogrāfiskais tirgus ir valsts tirgus, un patlaban pieejamo informāciju (20), var secināt, ka tirgus koncentrācijas līmenis Itālijas tirgū elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā ir ļoti augsts. Trīs lielāko mazumtirgotāju, kas piegādā elektroenerģiju patērētājiem, kuri ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, kopējā tirgus daļa ir 79,44 %, un no tās lielākā uzņēmuma tirgus daļa ir 71,11 %. Šajā sakarā būtu jāatsaucas uz pastāvīgu tiesas praksi (21), saskaņā ar kuru “ļoti lielas tirgus daļas pašas par sevi, izņemot ārkārtas apstākļus, var būt pierādījums tam, ka pastāv dominējošs stāvoklis. Tāda situācija ir tad, ja tirgus daļa ir 50 %.” |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā pieņēmumu, ka ģeogrāfiskais tirgus ir valsts tirgus, un patlaban pieejamo informāciju (20), var secināt, ka tirgus koncentrācijas līmenis Itālijas tirgū elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā ir ļoti augsts. Trīs lielāko mazumtirgotāju, kas piegādā elektroenerģiju patērētājiem, kuri ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, kopējā tirgus daļa ir 79,44 %, un no tās lielākā uzņēmuma tirgus daļa ir 71,11 %. Šajā sakarā būtu jāatsaucas uz pastāvīgu tiesas praksi (21), saskaņā ar kuru “ļoti lielas tirgus daļas pašas par sevi, izņemot ārkārtas apstākļus, var būt pierādījums tam, ka pastāv dominējošs stāvoklis. Tāda situācija ir tad, ja tirgus daļa ir 50 %.”

| (21) | Turklāt mazumtirdzniecības tirgu Itālijā sadala apakškategorijās un pirmajos divos no turpmāk minētajiem tirgiem cenas ir regulētas:






  a) | pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus iekšzemes patērētājiem un maziem uzņēmumiem (mazāk nekā 50 darbinieki un apgrozījums, kas nepārsniedz EUR 10 miljonus), kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam un nav parakstījuši līgumu par iepirkumiem brīvajā tirgū. Šo pakalpojumu izmantošana ir rezervēta uzņēmumam Acquirente Unico SpA (turpmāk “vienīgais pircējs”); |
| --- | --- | --- |

(21)

Turklāt mazumtirdzniecības tirgu Itālijā sadala apakškategorijās un pirmajos divos no turpmāk minētajiem tirgiem cenas ir regulētas:

a)

pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus iekšzemes patērētājiem un maziem uzņēmumiem (mazāk nekā 50 darbinieki un apgrozījums, kas nepārsniedz EUR 10 miljonus), kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam un nav parakstījuši līgumu par iepirkumiem brīvajā tirgū. Šo pakalpojumu izmantošana ir rezervēta uzņēmumam Acquirente Unico SpA (turpmāk “vienīgais pircējs”);

| b) | aizsargāta pakalpojuma tirgus visiem patērētājiem, kam nav tiesību saņemt pastiprinātas aizsardzības pakalpojumu un kas nav noslēguši līgumu par iegādēm brīvajā tirgū. Šo pakalpojumu sniedz pakalpojumu sniedzēji, ko, organizējot piedāvājumu konkursu, izvēlas vienīgais pircējs; |
| --- | --- |

b)

aizsargāta pakalpojuma tirgus visiem patērētājiem, kam nav tiesību saņemt pastiprinātas aizsardzības pakalpojumu un kas nav noslēguši līgumu par iegādēm brīvajā tirgū. Šo pakalpojumu sniedz pakalpojumu sniedzēji, ko, organizējot piedāvājumu konkursu, izvēlas vienīgais pircējs;

| c) | brīvais tirgus, proti, atlikusī mazumtirdzniecības tirgus daļa. |
| --- | --- |

c)

brīvais tirgus, proti, atlikusī mazumtirdzniecības tirgus daļa.

| (22) | Taču šos tirgus nevar uzskatīt par neatkarīgiem konkrētajiem tirgiem saistībā ar šo lēmumu, jo patērētāji var pāriet no vienas tirgus apakškategorijas uz citu un cenu noteikšana visās trīs tirgus apakškategorijās ir balstīta uz tirgu (22). Tomēr saskaņā ar AEEG 2009. gada pārskatu tā sauktais “ierobežotais tirgus”, kas ietver “pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgu” un “aizsargāta pakalpojuma tirgu”, veido 36 % no kopējā mazumtirdzniecības tirgus. Turklāt saskaņā ar šo pašu ziņojumu pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgū ļoti liela tirgus daļa (84,3 %) pieder vienam konkrētam piegādātājam, kas aktīvi darbojas arī brīvajā tirgū. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju patērētāji uzskata, ka piegādātāja maiņas izmaksas ir augstas un ieguvumi no šādas maiņas – nelieli. Šis apstāklis, kā arī zemās cenas pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgū lielā mērā apgrūtina iespēju jaunajiem operatoriem iegūt pietiekami lielu patērētāju bāzi šajā tirgus apakškategorijā. Tādējādi pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus operatori, kas darbojas arī brīvajā tirgū, faktiski gūst konkurences priekšrocību, ņemot vērā to, ka patērētāji, kas vēlas pāriet no pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus uz brīvo tirgu vai otrādi, nereti to dara, nemainot piegādātāju. |
| --- | --- |

(22)

Taču šos tirgus nevar uzskatīt par neatkarīgiem konkrētajiem tirgiem saistībā ar šo lēmumu, jo patērētāji var pāriet no vienas tirgus apakškategorijas uz citu un cenu noteikšana visās trīs tirgus apakškategorijās ir balstīta uz tirgu (22). Tomēr saskaņā ar AEEG 2009. gada pārskatu tā sauktais “ierobežotais tirgus”, kas ietver “pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgu” un “aizsargāta pakalpojuma tirgu”, veido 36 % no kopējā mazumtirdzniecības tirgus. Turklāt saskaņā ar šo pašu ziņojumu pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgū ļoti liela tirgus daļa (84,3 %) pieder vienam konkrētam piegādātājam, kas aktīvi darbojas arī brīvajā tirgū. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju patērētāji uzskata, ka piegādātāja maiņas izmaksas ir augstas un ieguvumi no šādas maiņas – nelieli. Šis apstāklis, kā arī zemās cenas pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgū lielā mērā apgrūtina iespēju jaunajiem operatoriem iegūt pietiekami lielu patērētāju bāzi šajā tirgus apakškategorijā. Tādējādi pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus operatori, kas darbojas arī brīvajā tirgū, faktiski gūst konkurences priekšrocību, ņemot vērā to, ka patērētāji, kas vēlas pāriet no pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus uz brīvo tirgu vai otrādi, nereti to dara, nemainot piegādātāju.

| (23) | Taču, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no attiecīgajām Itālijas iestādēm (23), attiecībā uz šo lēmumu var secināt, ka ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā Itālijā, kā tradicionāli tiek uzskatīts un kā uzskata pieprasījuma iesniedzējs, ir nevis valsts tirgus, bet vietējais tirgus, kas vairumā gadījumu aptver tikai pašvaldības teritoriju. |
| --- | --- |

(23)

Taču, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no attiecīgajām Itālijas iestādēm (23), attiecībā uz šo lēmumu var secināt, ka ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā Itālijā, kā tradicionāli tiek uzskatīts un kā uzskata pieprasījuma iesniedzējs, ir nevis valsts tirgus, bet vietējais tirgus, kas vairumā gadījumu aptver tikai pašvaldības teritoriju.

| (24) | Tā kā trūkst informācijas par konkurences līmeni katrā no šādi definētiem vietējiem tirgiem elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, un ņemot vērā iepriekš minētās šaubas par konkurences līmeni mazumtirdzniecības tirgū elektroenerģijas piegādei galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, vērtējot valsts līmenī, kā izklāstīts 19.–22. apsvērumā, nevar secināt, ka ir izpildīti nosacījumi atbrīvojuma piemērošanai elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā trūkst informācijas par konkurences līmeni katrā no šādi definētiem vietējiem tirgiem elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, un ņemot vērā iepriekš minētās šaubas par konkurences līmeni mazumtirdzniecības tirgū elektroenerģijas piegādei galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, vērtējot valsts līmenī, kā izklāstīts 19.–22. apsvērumā, nevar secināt, ka ir izpildīti nosacījumi atbrīvojuma piemērošanai elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktu.

| (25) | Tāpēc tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības piegādāt elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, un organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai Itālijā, turpina piemērot Direktīvu 2004/17/EK. |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības piegādāt elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, un organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai Itālijā, turpina piemērot Direktīvu 2004/17/EK.

IV.   SECINĀJUMI

| (26) | Attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību ziemeļu makrozonā situāciju kopumā var raksturot šādi: trīs lielāko elektroenerģijas ražotāju kopējā tirgus daļa ir vidēji maza, un lielais importētās elektroenerģijas apjoms veicina konkurenci šajā zonā. Kā izklāstīts 13. apsvērumā, līdzsvarošanas mehānisma darbība nav šķērslis tiešai konkurencei elektroenerģijas ražošanas tirgū. Tāpēc visi iepriekš minētie faktori ir uzskatāmi par norādi, ka ziemeļu makrozonā pastāv tieša konkurence. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību ziemeļu makrozonā situāciju kopumā var raksturot šādi: trīs lielāko elektroenerģijas ražotāju kopējā tirgus daļa ir vidēji maza, un lielais importētās elektroenerģijas apjoms veicina konkurenci šajā zonā. Kā izklāstīts 13. apsvērumā, līdzsvarošanas mehānisma darbība nav šķērslis tiešai konkurencei elektroenerģijas ražošanas tirgū. Tāpēc visi iepriekš minētie faktori ir uzskatāmi par norādi, ka ziemeļu makrozonā pastāv tieša konkurence.

| (27) | Ņemot vērā 8.–13. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā ir izpildīts. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā 8.–13. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā ir izpildīts.

| (28) | Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības ziemeļu makrozonā veikt elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības ziemeļu makrozonā veikt elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā.

| (29) | Tāpēc attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, situāciju kopumā var raksturot šādi: trīs lielāko mazumtirdzniecības uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir neliela, un piegādātāja maiņas koeficients (attiecība pret skaitītājiem) ir apmierinošs, un galapatērētāju cenas netiek regulētas. Šie secinājumi atbilst arī attiecīgo Itālijas iestāžu viedoklim, ka uz šo tirgu jau vairākus gadus attiecas konkurence un ka galīgais konkurences līmenis ir apmierinošs. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, situāciju kopumā var raksturot šādi: trīs lielāko mazumtirdzniecības uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir neliela, un piegādātāja maiņas koeficients (attiecība pret skaitītājiem) ir apmierinošs, un galapatērētāju cenas netiek regulētas. Šie secinājumi atbilst arī attiecīgo Itālijas iestāžu viedoklim, ka uz šo tirgu jau vairākus gadus attiecas konkurence un ka galīgais konkurences līmenis ir apmierinošs.

| (30) | Ņemot vērā 15.–18. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam visā Itālijas Republikas teritorijā, ir izpildīts. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā 15.–18. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam visā Itālijas Republikas teritorijā, ir izpildīts.

| (31) | Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā piegādāt elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā piegādāt elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, ne arī tad, kad līgumslēdzēji organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā.

| (32) | Ņemot vērā 19.–25. apsvērumā izvērtētos faktorus un šaubas par to, vai pastāv pietiekams konkurences līmenis valsts līmenī attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, un tā kā trūkst plašākas informācijas par katru no konkrētajiem vietējiem tirgiem, ko noteikušas Itālijas iestādes, nevar secināt, ka ir izpildīti nosacījumi atbrīvojuma piemērošanai elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktu. Tāpēc tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības piegādāt elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, un organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai Itālijā, turpina piemērot Direktīvu 2004/17/EK. Tā kā turpina piemērot 67. pantā noteiktās statistikas datu sniegšanas saistības, var būt nepieciešams nodrošināt, lai iesaistītie līgumslēdzēji veiktu atbilstīgus pasākumus, piemēram, pārvaldības un/vai grāmatvedības nošķiršanu, lai varētu pienācīgi ziņot par veiktajiem iepirkumiem, lai veiktu attiecīgās darbības, kurām nepiemēro atbrīvojumus saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā 19.–25. apsvērumā izvērtētos faktorus un šaubas par to, vai pastāv pietiekams konkurences līmenis valsts līmenī attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, un tā kā trūkst plašākas informācijas par katru no konkrētajiem vietējiem tirgiem, ko noteikušas Itālijas iestādes, nevar secināt, ka ir izpildīti nosacījumi atbrīvojuma piemērošanai elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktu. Tāpēc tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības piegādāt elektroenerģiju mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam Itālijā, un organizē projektu konkursus šādas darbības veikšanai Itālijā, turpina piemērot Direktīvu 2004/17/EK. Tā kā turpina piemērot 67. pantā noteiktās statistikas datu sniegšanas saistības, var būt nepieciešams nodrošināt, lai iesaistītie līgumslēdzēji veiktu atbilstīgus pasākumus, piemēram, pārvaldības un/vai grāmatvedības nošķiršanu, lai varētu pienācīgi ziņot par veiktajiem iepirkumiem, lai veiktu attiecīgās darbības, kurām nepiemēro atbrīvojumus saskaņā ar šo lēmumu.

| (33) | Jāatgādina arī, ka uz līgumiem, kas paredzēti vairāku darbību veikšanai, attiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. panta noteikumi. Šajā gadījumā tas nozīmē: ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkuma procedūrā, proti, iepirkuma procedūrā, ko izmanto, lai atbalstītu darbības, kurām piemēro atbrīvojumu no Direktīvas 2004/17/EK, un arī darbības, kurām šādu atbrīvojumu nepiemēro, uz līgumu attiecas noteikumi, kas piemērojami darbībai, kura paredzēta kā līguma galvenā darbība. Šādas jauktas iepirkuma procedūras gadījumā, kuras mērķis galvenokārt ir atbalstīt elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, piemēro Direktīvas 2004/17/EK noteikumus. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līgumu piešķir saskaņā ar 9. panta 2. un 3. punktā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(33)

Jāatgādina arī, ka uz līgumiem, kas paredzēti vairāku darbību veikšanai, attiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. panta noteikumi. Šajā gadījumā tas nozīmē: ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkuma procedūrā, proti, iepirkuma procedūrā, ko izmanto, lai atbalstītu darbības, kurām piemēro atbrīvojumu no Direktīvas 2004/17/EK, un arī darbības, kurām šādu atbrīvojumu nepiemēro, uz līgumu attiecas noteikumi, kas piemērojami darbībai, kura paredzēta kā līguma galvenā darbība. Šādas jauktas iepirkuma procedūras gadījumā, kuras mērķis galvenokārt ir atbalstīt elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti zema sprieguma elektrotīklam, piemēro Direktīvas 2004/17/EK noteikumus. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līgumu piešķir saskaņā ar 9. panta 2. un 3. punktā minētajiem noteikumiem.

| (34) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2010. gada februāra līdz maijam, kā tā ir atspoguļota Itālijas Republikas CVA iesniegtajā informācijā, 2005. gada paziņojumā un 2010. gada paziņojumā, un to tehniskajos pielikumos, kā arī 2007. gada Komisijas dienestu darba dokumentā, galīgajā ziņojumā un AEEG 2009. gada pārskatā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem attiecībā uz elektroenerģijas piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam, |
| --- | --- |

(34)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2010. gada februāra līdz maijam, kā tā ir atspoguļota Itālijas Republikas CVA iesniegtajā informācijā, 2005. gada paziņojumā un 2010. gada paziņojumā, un to tehniskajos pielikumos, kā arī 2007. gada Komisijas dienestu darba dokumentā, galīgajā ziņojumā un AEEG 2009. gada pārskatā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem attiecībā uz elektroenerģijas piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt šādas darbības:

| a) | elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā;

| b) | elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam visā Itālijas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam visā Itālijas Republikas teritorijā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Tā ietver ziemeļu zonu, kā arī četras mazākas zonas (ENE, ENO, Turbigo un Monfalcone), kā noteikts, Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojuma “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (Galīgais ziņojums)” (COM(2006) 851 galīgā redakcija, turpmāk “Galīgais ziņojums”) B pielikumā.

2

ENE, ENO, Turbigo

Monfalcone

(3)  OV L 27, 30.1.1997., 20. lpp.

3

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp. Jāņem vērā, ka Direktīva 2003/54/EK aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.), kas paredz vēl augstāku tirgus atvēršanas līmeni nekā abas iepriekšējās direktīvas. Tomēr, tā kā vēl nav pienācis tās īstenošanas termiņš, joprojām tiek norādīta atsauce uz Direktīvas 2003/54/EK ieviesto tiesisko regulējumu.

4

(5)  MERGER COMP M – 4110 EO N – ENDESA, 3. lpp.

5

MERGER COMP M – 4110 EO N – ENDESA

(6)  Skatīt Galīgā ziņojuma B pielikuma A1. punkta 2. apakšpunktu.

6

(7)  Šajā zonā ietilpst šādas zonas: centra ziemeļu zona, Pjombīno, centra dienvidu zona, dienvidu zona, Rosāno, Brindizi un Kalabrija.

7

(8)  Šajā zonā ietilpst šādas zonas: Sicīlija, Priolo un Kalabrija.

8

(9)  Skatīt Komisijas Lēmumu 2009/47/EK (OV L 19, 23.1.2009., 57. lpp.), Lēmumu 2008/585/EK (OV L 188, 16.7.2008., 28. lpp.), Lēmumu 2008/741/EK (OV L 251, 19.9.2008., 35. lpp.), Lēmumu 2007/141/EK (OV L 62, 1.3.2007., 23. lpp.), Lēmumu 2007/706/EK (OV L 287, 1.11.2007., 18. lpp.), Lēmumu 2006/211/EK (OV L 76, 15.3.2006., 6. lpp.) un Lēmumu 2006/422/EK (OV L 168, 21.6.2006., 33. lpp.).

9

(10)  T. i., iekšējam patēriņam un eksportam vajadzīgais elektroenerģijas daudzums.

10

(11)  Itālijas Elektroenerģijas un gāzes tirgus pārvaldes iestādes 2010. gada 10. maija vēstule Nr. 0018212.

11

(12)  2009. gada 23. jūlija Likums Nr. 99/2009.

12

(13)  SEC(2010) 251, turpmāk “2010. gada paziņojums”.

13

(14)  2010. gada paziņojuma tehniskā pielikuma 3.1. tabula (12. lpp.).

14

(15)  Gada pārskats par situāciju pakalpojumu jomā un Itālijas Elektroenerģijas un gāzes tirgus pārvaldes iestādes (AEEG) reglamentējošo darbību, 31.3.2009. (turpmāk “AEEG 2009. gada pārskats”), 76. lpp.

15

AEEG

AEEG

(16)  Šāds līmenis lielā mērā atbilst Zviedrijas mazumtirdzniecības tirgū konstatētajam koncentrācijas līmenim, proti, 43 % (skatīt Lēmuma 2007/706/EK 14. apsvērumu).

16

(17)  Komisijas 2005. gada 15. novembra paziņojums “Pārskats par progresu iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidē” (COM(2005) 568 galīgā redakcija, turpmāk “2005. gada paziņojums”), 9. lpp.

17

(18)  2005. gada paziņojuma tehniskā pielikuma 2.2. tabula.

18

(19)  Skatīt Lēmuma 2008/585/EK 13. apsvērumu.

19

(20)  AEEG 2009. gada pārskats.

20

AEEG

(21)  Skatīt 328. punktu Pirmās instances tiesas 2002. gada 28. februāra spriedumā lietā T-395/94 Atlantic Container Line AB un citi pret Komisiju, (2002) ECR, II-875.

21

Atlantic Container Line AB

(22)  Faktiski regulētās cenas nosaka, pamatojoties uz cenām brīvajā tirgū.

22

(23)  Itālijas Konkurences padomes 2010. gada 20. maija vēstule Nr. 0032953.

23

---