# Europeiska unionens L 168/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.168.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 168 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången2 juli 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.168.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 168

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången2 juli 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 579/2010 av den 29 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Republiken Indien | 1 |
| | * | Rådets tillämpningsförordning (EU) nr 580/2010 av den 29 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Ukraina | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 581/2010 av den 1 juli 2010 om de tidsperioder inom vilka relevanta uppgifter måste överföras från fordonsenheter och förarkort (
  1
  ) | 16 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 582/2010 av den 1 juli 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/369/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 juni 2010 om unionens ekonomiska bidrag under 2010 till vissa medlemsstaters nationella program för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn
  [delgivet med nr K(2010) 3797] | 19 |
| | | 2010/370/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 1 juli 2010 om tilldelning av ytterligare dagar till sjöss till Spanien inom Ices-sektionerna VIIIc och IXa med undantag av Cadizbukten
  [delgivet med nr K(2010) 4330] | 22 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 579/2010 av den 29 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Republiken Indien

1

*

Rådets tillämpningsförordning (EU) nr 580/2010 av den 29 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Ukraina

12

*

Kommissionens förordning (EU) nr 581/2010 av den 1 juli 2010 om de tidsperioder inom vilka relevanta uppgifter måste överföras från fordonsenheter och förarkort (
  1
  )

1

16

Kommissionens förordning (EU) nr 582/2010 av den 1 juli 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

BESLUT

2010/369/EU

*

Kommissionens beslut av den 18 juni 2010 om unionens ekonomiska bidrag under 2010 till vissa medlemsstaters nationella program för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn
  [delgivet med nr K(2010) 3797]

[delgivet med nr K(2010) 3797]

19

2010/370/EU

*

Kommissionens beslut av den 1 juli 2010 om tilldelning av ytterligare dagar till sjöss till Spanien inom Ices-sektionerna VIIIc och IXa med undantag av Cadizbukten
  [delgivet med nr K(2010) 4330]

[delgivet med nr K(2010) 4330]

22

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1194/2009 av den 30 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1702/2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och anordningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (EUT L 321 av den 8.12.2009) | 23 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1194/2009 av den 30 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1702/2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och anordningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (EUT L 321 av den 8.12.2009)

(EUT L 321 av den 8.12.2009)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 579/2010

av den 29 juni 2010

om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Republiken Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 19,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

I.   Tidigare undersökningar och gällande utjämningsåtgärder

| (1) | I december 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 2597/1999 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) (nedan kallad den berörda produkten) för närvarande enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen. Utjämningstullen infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import av den berörda produkten från alla andra företag. Den ursprungliga undersökningen omfattade perioden 1 oktober 1997–30 september 1998. |
| --- | --- |

(1)

I december 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 2597/1999 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) (nedan kallad den berörda produkten) för närvarande enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen. Utjämningstullen infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import av den berörda produkten från alla andra företag. Den ursprungliga undersökningen omfattade perioden 1 oktober 1997–30 september 1998.

| (2) | I mars 2006 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (3), som antogs efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen, att behålla den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Undersökningen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004. |
| --- | --- |

(2)

I mars 2006 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (3), som antogs efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen, att behålla den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Undersökningen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004.

| (3) | I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (4), som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (Garware), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (4), som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (Garware), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 367/2006.

| (4) | I september 2007 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1124/2007 (5), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en annan indisk PET-filmtillverkare, Jindal Poly Films Limited (Jindal), tidigare känd som Jindal Polyester Ltd, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

I september 2007 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1124/2007 (5), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en annan indisk PET-filmtillverkare, Jindal Poly Films Limited (Jindal), tidigare känd som Jindal Polyester Ltd, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006.

| (5) | I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (6), som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(5)

I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (6), som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006.

II.   Gällande antidumpningsåtgärder

| (6) | Det bör noteras att en antidumpningstull på 0 % tillämpas på Jindal Poly Films Limited (7). |
| --- | --- |

(6)

Det bör noteras att en antidumpningstull på 0 % tillämpas på Jindal Poly Films Limited (7).

III.   Inledande av en partiell interimsöversyn

| (7) | Begäran om en partiell interimsöversyn ingavs av Jindal Poly Films Limited, en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallad sökanden). Begäran är begränsad till att gälla en undersökning av subventionering avseende sökanden. Sökanden har lagt fram tillräcklig bevisning för att de omständigheter i fråga om subventionering som låg till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna har ändrats betydligt, och för att dessa ändringar är av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om en partiell interimsöversyn ingavs av Jindal Poly Films Limited, en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallad sökanden). Begäran är begränsad till att gälla en undersökning av subventionering avseende sökanden. Sökanden har lagt fram tillräcklig bevisning för att de omständigheter i fråga om subventionering som låg till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna har ändrats betydligt, och för att dessa ändringar är av bestående karaktär.

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn och tillkännagav den 9 september 2009, genom ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (8), att en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen skulle inledas, begränsat till sökandens subventionsnivå, i syfte att avgöra om åtgärderna bör upphävas eller ändras för sökandens del. |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn och tillkännagav den 9 september 2009, genom ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (8), att en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen skulle inledas, begränsat till sökandens subventionsnivå, i syfte att avgöra om åtgärderna bör upphävas eller ändras för sökandens del.

| (9) | I den partiella interimsöversynen skulle man också utifrån undersökningsresultaten bedöma behovet av att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare i det berörda landet som inte omnämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006, dvs. den tull som är tillämplig för ”alla andra företag” i Indien. |
| --- | --- |

(9)

I den partiella interimsöversynen skulle man också utifrån undersökningsresultaten bedöma behovet av att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare i det berörda landet som inte omnämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006, dvs. den tull som är tillämplig för ”alla andra företag” i Indien.

IV.   Undersökningsperiod

| (10) | Undersökningen av subventionsnivån omfattade perioden 1 april 2008–31 mars 2009 (nedan kallad undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen av subventionsnivån omfattade perioden 1 april 2008–31 mars 2009 (nedan kallad undersökningsperioden).

V.   Parter som berörs av undersökningen

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de indiska myndigheterna och Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Tyskland, Toray Plastics Europe, Frankrike och Nurell, Italien, vilka svarar för merparten av PET-filmsproduktionen i unionen (nedan kallade unionsindustrin), om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de indiska myndigheterna och Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Tyskland, Toray Plastics Europe, Frankrike och Nurell, Italien, vilka svarar för merparten av PET-filmsproduktionen i unionen (nedan kallade unionsindustrin), om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (12) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(12)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (13) | De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades av parterna togs under övervägande och beaktades där så ansågs lämpligt. |
| --- | --- |

(13)

De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades av parterna togs under övervägande och beaktades där så ansågs lämpligt.

| (14) | För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände kommissionen ett frågeformulär till sökanden. Dessutom skickades ett frågeformulär till de indiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(14)

För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände kommissionen ett frågeformulär till sökanden. Dessutom skickades ett frågeformulär till de indiska myndigheterna.

| (15) | Svar på frågeformuläret inkom från sökanden och från de indiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(15)

Svar på frågeformuläret inkom från sökanden och från de indiska myndigheterna.

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att avgöra frågan om subventionering, och utförde kontrollbesök på plats hos den sökande och hos de indiska myndigheterna i Delhi. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att avgöra frågan om subventionering, och utförde kontrollbesök på plats hos den sökande och hos de indiska myndigheterna i Delhi.

VI.   Meddelande av uppgifter och synpunkter på förfarandet

| (17) | De indiska myndigheterna och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som skulle ligga till grund för kommissionens förslag om ändring av de tillämpliga tullsatserna. De gavs möjlighet att lämna synpunkter inom en rimlig tidsfrist. Alla inlagor och synpunkter beaktades enligt vad som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(17)

De indiska myndigheterna och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som skulle ligga till grund för kommissionens förslag om ändring av de tillämpliga tullsatserna. De gavs möjlighet att lämna synpunkter inom en rimlig tidsfrist. Alla inlagor och synpunkter beaktades enligt vad som beskrivs nedan.

B.   BERÖRD PRODUKT

| (18) | Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som omfattades av förordning (EG) nr 367/2006, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(18)

Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som omfattades av förordning (EG) nr 367/2006, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien.

C.   SUBVENTIONER

1.   Inledning

| (19) | På grundval av de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och de andra samarbetsvilliga parterna samt på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods omfatta subventioner:






  a) | Systemet med förhandstillstånd (tidigare kallat systemet med förhandslicenser). |
| --- | --- | --- |

(19)

På grundval av de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och de andra samarbetsvilliga parterna samt på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods omfatta subventioner:

a)

Systemet med förhandstillstånd (tidigare kallat systemet med förhandslicenser).

| b) | Tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

b)

Tullkreditsystemet.

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| d) | Exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

d)

Exportkreditsystemet.

| e) | Stimulanssystemet. |
| --- | --- |

e)

Stimulanssystemet.

| (20) | Systemen a–c grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992 (nedan kallad lagen om utrikeshandel), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett sådant dokument om export- och importpolitiken är relevant för undersökningsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (nedan kallat dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009). De indiska myndigheterna har dessutom fastställt de förfaranden som reglerar export- och importpolitiken 2004–2009 i en handbok för förfaranden för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (nedan kallad förfarandehandboken 2004–2009 (volym I)). Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(20)

Systemen a–c grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992 (nedan kallad lagen om utrikeshandel), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett sådant dokument om export- och importpolitiken är relevant för undersökningsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (nedan kallat dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009). De indiska myndigheterna har dessutom fastställt de förfaranden som reglerar export- och importpolitiken 2004–2009 i en handbok för förfaranden för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (nedan kallad förfarandehandboken 2004–2009 (volym I)). Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet.

| (21) | Det exportkreditsystem som anges ovan i led d grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(21)

Det exportkreditsystem som anges ovan i led d grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

| (22) | Det system som anges i led e förvaltas av delstatliga myndigheter i Indien. |
| --- | --- |

(22)

Det system som anges i led e förvaltas av delstatliga myndigheter i Indien.

2.   Systemet med förhandstillstånd (AAS)

a)   Rättslig grund

| (23) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken. Detta system kallades systemet med förhandslicenser under den föregående undersökningen som ledde till att den nu gällande slutgiltiga utjämningstullen infördes genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(23)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken. Detta system kallades systemet med förhandslicenser under den föregående undersökningen som ledde till att den nu gällande slutgiltiga utjämningstullen infördes genom förordning (EG) nr 367/2006.

b)   Stödberättigande

| (24) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 25. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(24)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 25. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktisk tillämpning

| (25) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:
  i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.
  ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Tillståndsinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.
  iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportör som tillverkar den mellanliggande produkten kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.
  iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b-f, g, i och j i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.
  v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.
  vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken ogiltigförklarar tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

(25)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Tillståndsinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportör som tillverkar den mellanliggande produkten kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b-f, g, i och j i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.

vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken ogiltigförklarar tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (26) | Under undersökningsperioden erhöll sökanden förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Sökanden utnyttjade två av delsystemen, nämligen i) förhandstillstånd för fysisk export och ii) förhandstillstånd för leverans likställd med export. Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(26)

Under undersökningsperioden erhöll sökanden förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Sökanden utnyttjade två av delsystemen, nämligen i) förhandstillstånd för fysisk export och ii) förhandstillstånd för leverans likställd med export. Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga delsystemen är utjämningsbara.

| (27) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitel 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 2004–2009 [volym I]), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (”cost and works accountant”), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. Dessa bestämmelser tillämpas dock bara på förhandstillstånd som utfärdats från och med den 13 maj 2005. Innehavare av förhandstillstånd eller förhandslicenser som utfärdats före den dagen är skyldiga att följa de tidigare kontrollbestämmelserna, dvs. att i det format som anges i tillägg 18 korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 i och tillägg 18 till förfarandehandboken 2002–2007 [volym I]). |
| --- | --- |

(27)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitel 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 2004–2009 [volym I]), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (”cost and works accountant”), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. Dessa bestämmelser tillämpas dock bara på förhandstillstånd som utfärdats från och med den 13 maj 2005. Innehavare av förhandstillstånd eller förhandslicenser som utfärdats före den dagen är skyldiga att följa de tidigare kontrollbestämmelserna, dvs. att i det format som anges i tillägg 18 korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 i och tillägg 18 till förfarandehandboken 2002–2007 [volym I]).

| (28) | När det gäller de delsystem som sökanden använde under översynsperioden, dvs. de för fysisk export och leverans likställd med export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken 2004–2009 (volym II). Standardnormerna för input/output när det gäller PET-film och PET-flingor (ett halvfabrikat) reviderades senast i september 2005. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller de delsystem som sökanden använde under översynsperioden, dvs. de för fysisk export och leverans likställd med export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken 2004–2009 (volym II). Standardnormerna för input/output när det gäller PET-film och PET-flingor (ett halvfabrikat) reviderades senast i september 2005.

| (29) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(29)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (30) | Det system som beskrivs ovan har inte ändrats sedan den senaste partiella interimsöversynen beträffande subventioner till sökanden som avslutades i januari 2009. Förmånerna enligt detta system har dock minskat kraftigt (se skäl 39). |
| --- | --- |

(30)

Det system som beskrivs ovan har inte ändrats sedan den senaste partiella interimsöversynen beträffande subventioner till sökanden som avslutades i januari 2009. Förmånerna enligt detta system har dock minskat kraftigt (se skäl 39).

| (31) | Den nuvarande interimsundersökningen fastställde att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter inte uppfylldes och har ännu inte prövats i praktiken. Sökanden upprätthöll inte ett system som gjorde det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i vilka mängder, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (bilaga 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II i grundförordningen. De indiska myndigheterna inspekterade aldrig förbrukningsregistret. |
| --- | --- |

(31)

Den nuvarande interimsundersökningen fastställde att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter inte uppfylldes och har ännu inte prövats i praktiken. Sökanden upprätthöll inte ett system som gjorde det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i vilka mängder, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 (bilaga 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II i grundförordningen. De indiska myndigheterna inspekterade aldrig förbrukningsregistret.

| (32) | De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken 2004–2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats när det gäller sökanden. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts. |
| --- | --- |

(32)

De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken 2004–2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats när det gäller sökanden. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts.

d)   Slutsats

| (33) | Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(33)

Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån.

| (34) | Systemen med förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för leverans likställd med export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutna till ett exportresultat och anses därför vara selektiva och utjämningsbara i enlighet med artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(34)

Systemen med förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för leverans likställd med export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutna till ett exportresultat och anses därför vara selektiva och utjämningsbara i enlighet med artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera.

| (35) | Inget av de två delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade varken sitt nya eller sitt gamla kontrollsystem eller kontrollförfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta. Standardnormerna kan inte i sig betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. Myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(35)

Inget av de två delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade varken sitt nya eller sitt gamla kontrollsystem eller kontrollförfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta. Standardnormerna kan inte i sig betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. Myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (36) | Dessa två delsystem är således utjämningsbara. |
| --- | --- |

(36)

Dessa två delsystem är således utjämningsbara.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (37) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii i och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora eftergiften. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii i och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora eftergiften. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (38) | Subventionsbeloppen för sökanden som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för de två delsystemen under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(38)

Subventionsbeloppen för sökanden som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för de två delsystemen under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (39) | Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för den sökande när det gäller detta system uppgår till 0,7 %. |
| --- | --- |

(39)

Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för den sökande när det gäller detta system uppgår till 0,7 %.

3.   Tullkreditsystemet (DEPBS)

a)   Rättslig grund

| (40) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4 i förfarandehandboken 2004–2009. |
| --- | --- |

(40)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 4 i förfarandehandboken 2004–2009.

b)   Stödberättigande

| (41) | Alla tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(41)

Alla tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (42) | En stödberättigad exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. De fastställs på grundval av standardnormerna för input/output, med beaktande av ett förmodat innehåll av importerade insatsvaror i exportprodukten och tullbeloppet för denna förmodade import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats eller inte. |
| --- | --- |

(42)

En stödberättigad exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. De fastställs på grundval av standardnormerna för input/output, med beaktande av ett förmodat innehåll av importerade insatsvaror i exportprodukten och tullbeloppet för denna förmodade import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats eller inte.

| (43) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Vid beräkningen av förmånen inom ramen för tullkreditsystemet ska den tullkreditprocentsats användas som var tillämplig vid den tidpunkt då exportdeklarationen lämnades. |
| --- | --- |

(43)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Vid beräkningen av förmånen inom ramen för tullkreditsystemet ska den tullkreditprocentsats användas som var tillämplig vid den tidpunkt då exportdeklarationen lämnades.

| (44) | Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på tolv månader från och med utfärdandedagen. De kan användas för att betala tull på senare import av alla slags varor som får importeras utan begränsningar, med undantag för kapitalvaror. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. |
| --- | --- |

(44)

Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på tolv månader från och med utfärdandedagen. De kan användas för att betala tull på senare import av alla slags varor som får importeras utan begränsningar, med undantag för kapitalvaror. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt.

| (45) | En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska systemet för förvaltning av tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken 2004–2009 (volym I). Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken 2004–2009 (volym I), kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten). |
| --- | --- |

(45)

En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska systemet för förvaltning av tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken 2004–2009 (volym I). Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken 2004–2009 (volym I), kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten).

| (46) | Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om tullkreditsystemet

| (47) | Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullinkomster som myndigheterna annars skulle ha fått. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(47)

Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullinkomster som myndigheterna annars skulle ha fått. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (48) | Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (49) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av faktiskt använda insatsvaror. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(49)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av faktiskt använda insatsvaror. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (50) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen och den beräkningsmetod som användes för detta system i förordning (EG) nr 367/2006, beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som det konstaterades att mottagaren hade erhållit under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Vidare periodiserade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren krediterna inom ramen för tullkreditsystemet och bokförde dem som inkomster. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen och den beräkningsmetod som användes för detta system i förordning (EG) nr 367/2006, beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som det konstaterades att mottagaren hade erhållit under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Vidare periodiserade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren krediterna inom ramen för tullkreditsystemet och bokförde dem som inkomster.

| (51) | Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(51)

Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (52) | Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 5,1 %. |
| --- | --- |

(52)

Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 5,1 %.

4.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

a)   Rättslig grund

| (53) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken 2004–2009 (volym I). |
| --- | --- |

(53)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om export- och importpolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken 2004–2009 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (54) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(54)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktisk tillämpning

| (55) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Sedan april 2000 innebär systemet att en nedsatt importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. Fram till och med den 31 mars 2000 tillämpades en effektiv tullsats på 11 % (inklusive en tilläggsavgift på 10 %) eller, i fråga om import till ett högt värde, nolltullsats. För att exportåtagandet ska kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. |
| --- | --- |

(55)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Sedan april 2000 innebär systemet att en nedsatt importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. Fram till och med den 31 mars 2000 tillämpades en effektiv tullsats på 11 % (inklusive en tilläggsavgift på 10 %) eller, i fråga om import till ett högt värde, nolltullsats. För att exportåtagandet ska kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period.

| (56) | Innehavaren av en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(56)

Innehavaren av en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

| (57) | Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsats om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (58) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullnedsättningen innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar deras likviditet. |
| --- | --- |

(58)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullnedsättningen innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar deras likviditet.

| (59) | Systemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

Systemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (60) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av räckvidden för godkända system enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran. |
| --- | --- |

(60)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av räckvidden för godkända system enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (61) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. I enlighet med etablerad praxis har det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under översynsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. I enlighet med etablerad praxis har det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under översynsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen.

| (62) | Sökanden hävdade att kapitalvaror som importerats tullfritt enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror för produktionsenheten i Khanvel inte längre användes och att den förmån som var kopplad till varorna inte borde inkluderas i täljaren. Som svar på detta noteras att sökanden redan har fått de förmåner som är kopplade till dessa kapitalvaror. Eftersom det dessutom inte finns något bevis för att sökanden inte längre äger sådana varor eller att denne inte kommer att använda dem igen, måste begäran avslås. |
| --- | --- |

(62)

Sökanden hävdade att kapitalvaror som importerats tullfritt enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror för produktionsenheten i Khanvel inte längre användes och att den förmån som var kopplad till varorna inte borde inkluderas i täljaren. Som svar på detta noteras att sökanden redan har fått de förmåner som är kopplade till dessa kapitalvaror. Eftersom det dessutom inte finns något bevis för att sökanden inte längre äger sådana varor eller att denne inte kommer att använda dem igen, måste begäran avslås.

| (63) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (64) | Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 2,3 %. |
| --- | --- |

(64)

Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 2,3 %.

5.   Exportkreditsystemet (ECS)

a)   Rättslig grund

| (65) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(65)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (66) | Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(66)

Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (67) | Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(67)

Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering.

| (68) | Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor. |
| --- | --- |

(68)

Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor.

| (69) | Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om exportkreditsystemet

| (70) | De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser enligt skäl 65 kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank. |
| --- | --- |

(70)

De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser enligt skäl 65 kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank.

| (71) | Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat. |
| --- | --- |

(71)

Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (72) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om sökanden hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(72)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om sökanden hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (73) | En subventionsnivå på 0,2 % fastställdes för sökanden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(73)

En subventionsnivå på 0,2 % fastställdes för sökanden under översynsperioden.

6.   Stimulanssystemet (PSI)

a)   Rättslig grund

| (74) | I tidigare undersökningar avseende PET-film, däribland den översyn som ledde till att den slutgiltiga utjämningstull som nu är i kraft infördes genom förordning (EG) nr 367/2006, undersöktes flera indiska delstatliga system som omfattade stimulansåtgärder för lokala företag. De delstatliga systemen ingår i ett system känt som stimulanssystemet (Package Scheme of Incentives), eftersom det kan röra sig om olika typer av stimulansåtgärder. I undersökningen fastställdes att ett företags rätt till förmåner enligt systemet föreskrivs i ett certifikat för stödberättigande (Eligibility Certificate). |
| --- | --- |

(74)

I tidigare undersökningar avseende PET-film, däribland den översyn som ledde till att den slutgiltiga utjämningstull som nu är i kraft infördes genom förordning (EG) nr 367/2006, undersöktes flera indiska delstatliga system som omfattade stimulansåtgärder för lokala företag. De delstatliga systemen ingår i ett system känt som stimulanssystemet (Package Scheme of Incentives), eftersom det kan röra sig om olika typer av stimulansåtgärder. I undersökningen fastställdes att ett företags rätt till förmåner enligt systemet föreskrivs i ett certifikat för stödberättigande (Eligibility Certificate).

| (75) | Delstatsregeringens i Maharashtra stimulanssystem har ändrats flera gånger sen det infördes. Sökanden får fortfarande förmåner enligt stimulanssystemet 1993, och inte enligt de efterföljande systemen. Därför bedömdes bara stimulanssystemet 1993 i samband med föreliggande ärende. |
| --- | --- |

(75)

Delstatsregeringens i Maharashtra stimulanssystem har ändrats flera gånger sen det infördes. Sökanden får fortfarande förmåner enligt stimulanssystemet 1993, och inte enligt de efterföljande systemen. Därför bedömdes bara stimulanssystemet 1993 i samband med föreliggande ärende.

| (76) | Enligt Västbengalens system för återbetalning av omsättningsskatt återbetalas statlig omsättningsskatt. Undersökningen visade att sökanden var befriad från handelsskatt (omsättningsskatt) inom ramen för Västbengalens stimulanssystem. Enligt denna skattebestämmelse är ett företag befriat från omsättningsskatt (både lokal och statlig omsättningsskatt) på sin inhemska försäljning. |
| --- | --- |

(76)

Enligt Västbengalens system för återbetalning av omsättningsskatt återbetalas statlig omsättningsskatt. Undersökningen visade att sökanden var befriad från handelsskatt (omsättningsskatt) inom ramen för Västbengalens stimulanssystem. Enligt denna skattebestämmelse är ett företag befriat från omsättningsskatt (både lokal och statlig omsättningsskatt) på sin inhemska försäljning.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (77) | För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i regel investera i mindre utvecklade områden i en delstat, antingen genom att etablera en ny industriell verksamhet eller genom att göra en storskalig kapitalinvestering för att expandera eller diversifiera en befintlig industriell verksamhet. Huvudkriteriet vid fastställandet av stimulansens storlek utgörs av klassificeringen av det område inom vilket företaget är etablerat eller kommer att etableras samt investeringens storlek. |
| --- | --- |

(77)

För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i regel investera i mindre utvecklade områden i en delstat, antingen genom att etablera en ny industriell verksamhet eller genom att göra en storskalig kapitalinvestering för att expandera eller diversifiera en befintlig industriell verksamhet. Huvudkriteriet vid fastställandet av stimulansens storlek utgörs av klassificeringen av det område inom vilket företaget är etablerat eller kommer att etableras samt investeringens storlek.

c)   Praktiskt genomförande

| (78) | Inom ramen för systemen med befrielse från omsättningsskatt behövde angivna enheter inte debitera någon omsättningsskatt vid försäljning. De angivna enheterna behövde inte heller betala någon omsättningsskatt vid köp av varor från leverantörer som också omfattades av systemen. Befrielsen i fråga om försäljningstransaktioner anses inte medföra någon förmån för de angivna säljande enheterna, däremot innebär befrielsen i fråga om inköpstransaktioner att de angivna köpande enheterna beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(78)

Inom ramen för systemen med befrielse från omsättningsskatt behövde angivna enheter inte debitera någon omsättningsskatt vid försäljning. De angivna enheterna behövde inte heller betala någon omsättningsskatt vid köp av varor från leverantörer som också omfattades av systemen. Befrielsen i fråga om försäljningstransaktioner anses inte medföra någon förmån för de angivna säljande enheterna, däremot innebär befrielsen i fråga om inköpstransaktioner att de angivna köpande enheterna beviljas en förmån.

| (79) | Befrielse från omsättningsskatt för inköp inom delstaten Maharashtra (som tidigare befriades enligt delstaten Maharashtras system för befrielse från omsättningsskatt) tillämpas inte längre. I april 2005 ersattes omsättningsskatten på försäljning inom delstaten Maharashtra med ett momsskattesystem. Från och med april 2005 har sökanden, som ej momsbefriad enhet, varit tvungen att betala mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(79)

Befrielse från omsättningsskatt för inköp inom delstaten Maharashtra (som tidigare befriades enligt delstaten Maharashtras system för befrielse från omsättningsskatt) tillämpas inte längre. I april 2005 ersattes omsättningsskatten på försäljning inom delstaten Maharashtra med ett momsskattesystem. Från och med april 2005 har sökanden, som ej momsbefriad enhet, varit tvungen att betala mervärdesskatt.

d)   Slutsats

| (80) | När det gäller delstatsregeringens i Maharashtra stimulanssystem från 1993 kunde sökanden endast använda eftergiften av lokal omsättningsskatt på bearbetade varor under undersökningsperioden och det systemet har tidigare inte ansetts ge mottagaren några förmåner (se skäl 114 i förordning (EG) nr 367/2006). Inga utjämningsbara förmåner inom ramen för delstaten Maharashtras stimulanssystem från 1993 konstaterades därför. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller delstatsregeringens i Maharashtra stimulanssystem från 1993 kunde sökanden endast använda eftergiften av lokal omsättningsskatt på bearbetade varor under undersökningsperioden och det systemet har tidigare inte ansetts ge mottagaren några förmåner (se skäl 114 i förordning (EG) nr 367/2006). Inga utjämningsbara förmåner inom ramen för delstaten Maharashtras stimulanssystem från 1993 konstaterades därför.

| (81) | När det gäller sökandens inköp av råvaror från företag utanför delstaten Maharashtra utan att betala statlig omsättningsskatt innebär dock stimulanssystemet att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Befrielsen från betalning av omsättningsskatt vid köp utgör ett finansiellt bidrag eftersom denna förmån minskar de offentliga intäkter som normalt sett skulle ha tagits ut. Denna befrielse innebär dessutom att företagen beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller sökandens inköp av råvaror från företag utanför delstaten Maharashtra utan att betala statlig omsättningsskatt innebär dock stimulanssystemet att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Befrielsen från betalning av omsättningsskatt vid köp utgör ett finansiellt bidrag eftersom denna förmån minskar de offentliga intäkter som normalt sett skulle ha tagits ut. Denna befrielse innebär dessutom att företagen beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (82) | Stimulanssystemet är bara tillgängligt för företag som har gjort investeringar inom vissa särskilt anvisade geografiska områden som omfattas av en indisk delstats behörighet. Det är inte öppet för företag belägna utanför dessa områden. Förmånens storlek varierar beroende på vilket område det gäller. Systemet är därför selektivt i enlighet med artikel 4.2 första stycket a och 4.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart. |
| --- | --- |

(82)

Stimulanssystemet är bara tillgängligt för företag som har gjort investeringar inom vissa särskilt anvisade geografiska områden som omfattas av en indisk delstats behörighet. Det är inte öppet för företag belägna utanför dessa områden. Förmånens storlek varierar beroende på vilket område det gäller. Systemet är därför selektivt i enlighet med artikel 4.2 första stycket a och 4.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (83) | När det gäller befrielsen från omsättningsskatt beräknades subventionsbeloppet på grundval av den omsättningsskatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden men som inte betalades. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller befrielsen från omsättningsskatt beräknades subventionsbeloppet på grundval av den omsättningsskatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden men som inte betalades.

| (84) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) därefter över den totala omsättningen av exportförsäljning och inhemsk försäljning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(84)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) därefter över den totala omsättningen av exportförsäljning och inhemsk försäljning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (85) | Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 0,1 %. |
| --- | --- |

(85)

Den subventionsnivå som under översynsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 0,1 %.

7.   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (86) | Storleken på de utjämningsbara subventionerna för sökanden, uttryckt i procent av värdet, fastställdes till 17,1 % i förordning (EG) nr 1124/2007 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(86)

Storleken på de utjämningsbara subventionerna för sökanden, uttryckt i procent av värdet, fastställdes till 17,1 % i förordning (EG) nr 1124/2007 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006.

| (87) | Under denna partiella interimsöversyn fastställdes de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, till totalt 8,4 % enligt följande:











  SYSTEM→ | AAS (9) | DEPBS (9) | EPCGS (9) | ECS (9) | PSI | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FÖRETAG ↓ | % | % | % | % | % | % |
| Jindal Poly Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

(87)

Under denna partiella interimsöversyn fastställdes de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, till totalt 8,4 % enligt följande:

SYSTEM→

AAS (9)

DEPBS (9)

EPCGS (9)

ECS (9)

PSI

Totalt

FÖRETAG ↓

%

%

%

%

%

%

Jindal Poly Films Limited

0,7

5,1

2,3

0,2

0,1

8,4

| (88) | Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån för den berörda exporterande tillverkaren har minskat. |
| --- | --- |

(88)

Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån för den berörda exporterande tillverkaren har minskat.

8.   Utjämningsåtgärder

| (89) | Man undersökte också huruvida de ändrade förhållandena när det gäller de undersökta systemen kunde anses vara av bestående karaktär. Flera olika faktorer pekar på att så är fallet. |
| --- | --- |

(89)

Man undersökte också huruvida de ändrade förhållandena när det gäller de undersökta systemen kunde anses vara av bestående karaktär. Flera olika faktorer pekar på att så är fallet.

| (90) | För det första bör det noteras att resultaten av den här partiella interimsöversynen ligger i linje med de subventionsbelopp som fastställts för fem indiska PET-filmstillverkare vid den partiella interimsöversynen som offentliggjordes i januari 2009, i vilken de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, fastställdes till mellan 5,4 och 8,6 %. Detta tyder på en viss kontinuitet när det gäller subventionsnivån för den här produkten i Indien. |
| --- | --- |

(90)

För det första bör det noteras att resultaten av den här partiella interimsöversynen ligger i linje med de subventionsbelopp som fastställts för fem indiska PET-filmstillverkare vid den partiella interimsöversynen som offentliggjordes i januari 2009, i vilken de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, fastställdes till mellan 5,4 och 8,6 %. Detta tyder på en viss kontinuitet när det gäller subventionsnivån för den här produkten i Indien.

| (91) | Till skillnad från tidigare undersökningsperioder, då de huvudsakliga förmånerna uppnåddes under systemet med förhandstillstånd, har förmånerna enligt det systemet minskat betydligt under undersökningsperioden, och det finns belägg för att ingenting har ändrats efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Till skillnad från tidigare undersökningsperioder, då de huvudsakliga förmånerna uppnåddes under systemet med förhandstillstånd, har förmånerna enligt det systemet minskat betydligt under undersökningsperioden, och det finns belägg för att ingenting har ändrats efter undersökningsperioden.

| (92) | Mot bakgrund av ovanstående verkar det som om sökanden i framtiden kommer att fortsätta att subventioneras med belopp som understiger vad som fastställdes i den tidigare partiella interimsöversynen. |
| --- | --- |

(92)

Mot bakgrund av ovanstående verkar det som om sökanden i framtiden kommer att fortsätta att subventioneras med belopp som understiger vad som fastställdes i den tidigare partiella interimsöversynen.

| (93) | Eftersom det fastställts att sökanden subventioneras i mycket lägre grad än tidigare och att det är troligt att denne även fortsättningsvis kommer att subventioneras med belopp som understiger vad som fastställdes i den tidigare partiella interimsöversynen, bör åtgärdernas nivå därför anpassas efter de nya resultaten. |
| --- | --- |

(93)

Eftersom det fastställts att sökanden subventioneras i mycket lägre grad än tidigare och att det är troligt att denne även fortsättningsvis kommer att subventioneras med belopp som understiger vad som fastställdes i den tidigare partiella interimsöversynen, bör åtgärdernas nivå därför anpassas efter de nya resultaten.

| (94) | De ändrade utjämningstullsatserna bör med tanke på ovanstående fastställas till de nya subventionsnivåer som konstaterats under den här interimsöversynen, eftersom de skademarginaler som beräknades i den ursprungliga antisubventionsundersökningen fortfarande är högre. |
| --- | --- |

(94)

De ändrade utjämningstullsatserna bör med tanke på ovanstående fastställas till de nya subventionsnivåer som konstaterats under den här interimsöversynen, eftersom de skademarginaler som beräknades i den ursprungliga antisubventionsundersökningen fortfarande är högre.

| (95) | I enlighet med artikel 24.1 andra stycket i grundförordningen och artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (10) ska ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom sökanden (se skäl 6) har en antidumpningstull på 0 % beträffande den berörda produkten, gäller inte dessa bestämmelser i föreliggande ärende. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artikel 24.1 andra stycket i grundförordningen och artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (10) ska ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom sökanden (se skäl 6) har en antidumpningstull på 0 % beträffande den berörda produkten, gäller inte dessa bestämmelser i föreliggande ärende.

| (96) | När det gäller den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare som inte nämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006, dvs. den tull som tillämpas på alla övriga företag i Indien, noteras att den faktiska utformningen av de undersökta systemen och deras utjämningsbarhet inte har ändrats i förhållande till den tidigare undersökningen. Det finns därför ingen anledning att räkna om subventionernas storlek eller tullsatserna för dessa företag. Den tullsats som tillämpas på alla andra företag än sökanden förblir därför oförändrad. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare som inte nämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006, dvs. den tull som tillämpas på alla övriga företag i Indien, noteras att den faktiska utformningen av de undersökta systemen och deras utjämningsbarhet inte har ändrats i förhållande till den tidigare undersökningen. Det finns därför ingen anledning att räkna om subventionernas storlek eller tullsatserna för dessa företag. Den tullsats som tillämpas på alla andra företag än sökanden förblir därför oförändrad.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006 ska ersättas med följande:

”2.   Följande slutgiltiga utjämningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien | 8,4 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 1.2.2003, Haryana, Indien | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien | 6,4 | A027 |
| Alla övriga företag | 19,1 | A999” |

Företag

Slutgiltig tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien

8,4

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 1.2.2003, Haryana, Indien

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien

6,4

A027

Alla övriga företag

19,1

A999”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 29 juni 2010.

På rådets vägnar

E. ESPINOSA

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EGT L 316, 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 255, 29.9.2007, s. 1.

5

(6)  EUT L 6, 10.1.2009, s. 1.

6

(7)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 1.

7

(8)  EUT C 215, 9.9.2009, s. 17.

8

(9)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.

9

(10)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

10

---

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/12

---

RÅDETS TILLÄMPNINGSFÖRORDNING (EU) nr 580/2010

av den 29 juni 2010

om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande bestämmelser

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 452/2007 (2) (den ursprungliga förordningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Ukraina. Åtgärderna består av en värdetull på 9,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 452/2007 (2) (den ursprungliga förordningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Ukraina. Åtgärderna består av en värdetull på 9,9 %.

1.2   Begäran om översyn

| (2) | Kommissionen tog i augusti 2008 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (interimsöversynen). Begäran kompletterades i december 2008. Begäran, som endast avser en undersökning av dumpning, lämnades in av en exporterande tillverkare från Ukraina, Eurogold Industries Ltd (sökanden eller EGI). Sökanden samarbetade i den undersökning som ledde till de resultat och slutsatser som fastställdes i den ursprungliga förordningen (den ursprungliga undersökningen). Den antidumpningstull som gäller för sökanden, som är den enda kända exporterande tillverkaren av den berörda produkten med ursprung i Ukraina, uppgår till 9,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen tog i augusti 2008 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (interimsöversynen). Begäran kompletterades i december 2008. Begäran, som endast avser en undersökning av dumpning, lämnades in av en exporterande tillverkare från Ukraina, Eurogold Industries Ltd (sökanden eller EGI). Sökanden samarbetade i den undersökning som ledde till de resultat och slutsatser som fastställdes i den ursprungliga förordningen (den ursprungliga undersökningen). Den antidumpningstull som gäller för sökanden, som är den enda kända exporterande tillverkaren av den berörda produkten med ursprung i Ukraina, uppgår till 9,9 %.

| (3) | I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(3)

I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning.

1.3   Inledande av en översyn

| (4) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleddes. Kommissionen beslutade därför att enligt artikel 11.3 i grundförordningen inleda en partiell interimsöversyn, som endast omfattade en undersökning av dumpning avseende EGI. Kommissionen offentliggjorde den 9 april 2009 ett tillkännagivande om inledande i Europeisk unionens officiella tidning
   (3) (tillkännagivandet om inledande) och inledde en undersökning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleddes. Kommissionen beslutade därför att enligt artikel 11.3 i grundförordningen inleda en partiell interimsöversyn, som endast omfattade en undersökning av dumpning avseende EGI. Kommissionen offentliggjorde den 9 april 2009 ett tillkännagivande om inledande i Europeisk unionens officiella tidning
   (3) (tillkännagivandet om inledande) och inledde en undersökning.

1.4   Berörd produkt och likadan produkt

| (5) | Den produkt som berörs av interimsöversynen är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Ukraina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(5)

Den produkt som berörs av interimsöversynen är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Ukraina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.

| (6) | Den produkt som tillverkas och säljs i Ukraina och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Den produkt som tillverkas och säljs i Ukraina och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

1.5   Berörda parter

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och exportlandets myndigheter om inledandet av interimsöversynen. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och exportlandets myndigheter om inledandet av interimsöversynen. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och bli hörda.

| (8) | Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden vilket besvarades inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och utförde ett kontrollbesök på plats hos sökanden






  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukraina |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden vilket besvarades inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och utförde ett kontrollbesök på plats hos sökanden

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukraina

| — | och det närstående företaget Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz (EGS) |
| --- | --- |

—

och det närstående företaget Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz (EGS)

1.6   Undersökningsperiod

| (9) | Undersökningen omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (undersökningsperioden).

2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

2.1   Normalvärde

| (10) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först om EGI:s sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen motsvarar minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. Det konstaterades att EGI:s sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(10)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först om EGI:s sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen motsvarar minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. Det konstaterades att EGI:s sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (11) | För varje produkttyp som EGI sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till unionen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(11)

För varje produkttyp som EGI sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till unionen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.

| (12) | Vidare undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje exporterad typ av den berörda produkten fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(12)

Vidare undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje exporterad typ av den berörda produkten fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (13) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(13)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (14) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(14)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (15) | I de fall där de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av EGI inte kunde användas för fastställandet av normalvärdet, måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

I de fall där de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av EGI inte kunde användas för fastställandet av normalvärdet, måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (16) | När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om EGI:s tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om EGI:s tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.

| (17) | Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten hävdade EGI att den procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för att konstruera normalvärdet inte motsvarade den för inhemsk försäljning vid normal handel och att vissa konstruerade normalvärden således hade överskattats. |
| --- | --- |

(17)

Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten hävdade EGI att den procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för att konstruera normalvärdet inte motsvarade den för inhemsk försäljning vid normal handel och att vissa konstruerade normalvärden således hade överskattats.

| (18) | Detta påstående undersöktes men visade sig sakna grund, eftersom den procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes är den som rapporterades för inhemsk försäljning och är densamma oberoende av huruvida försäljningen sker vid normal handel eller inte, eftersom den är uttryckt som ett procenttal av omsättningen. Påståendet avvisas således. |
| --- | --- |

(18)

Detta påstående undersöktes men visade sig sakna grund, eftersom den procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes är den som rapporterades för inhemsk försäljning och är densamma oberoende av huruvida försäljningen sker vid normal handel eller inte, eftersom den är uttryckt som ett procenttal av omsättningen. Påståendet avvisas således.

2.2   Exportpris

| (19) | EGI:s exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via det närstående företaget EGS i Schweiz. |
| --- | --- |

(19)

EGI:s exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via det närstående företaget EGS i Schweiz.

| (20) | I de fall där exportförsäljningen till unionen skedde direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(20)

I de fall där exportförsäljningen till unionen skedde direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

| (21) | I de fall där exportförsäljningen skedde via det närstående företaget EGS, som i egenskap av närstående importör genomförde alla importuppgifter kopplade till varornas övergång till fri omsättning i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en oberoende köpare. I detta avseende gjordes justeringar för alla kostnader mellan import och återförsäljning samt för förväntad vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris. I detta avseende, och eftersom ny information angående förväntad vinst från oberoende importörer saknades, tillämpades samma vinstprocent som i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(21)

I de fall där exportförsäljningen skedde via det närstående företaget EGS, som i egenskap av närstående importör genomförde alla importuppgifter kopplade till varornas övergång till fri omsättning i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en oberoende köpare. I detta avseende gjordes justeringar för alla kostnader mellan import och återförsäljning samt för förväntad vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris. I detta avseende, och eftersom ny information angående förväntad vinst från oberoende importörer saknades, tillämpades samma vinstprocent som i den ursprungliga undersökningen.

| (22) | EGI hävdade med hänvisning till artikel 11.10 i grundförordningen att om exportpriset fastställs i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen borde den antidumpningstull som betalats inte dras av som en kostnad eftersom tullen enligt EGI avspeglas korrekt i återförsäljningspriserna. |
| --- | --- |

(22)

EGI hävdade med hänvisning till artikel 11.10 i grundförordningen att om exportpriset fastställs i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen borde den antidumpningstull som betalats inte dras av som en kostnad eftersom tullen enligt EGI avspeglas korrekt i återförsäljningspriserna.

| (23) | I detta avseende undersöktes ett antal försäljningsprisberäkningar som bevisning till stöd av påståendet. Dessa beräkningar omfattade dock endast en del av de sålda modellerna under undersökningsperioden och visade att försäljningspriset inte alltid till fullo avspeglade antidumpningstullen. Därmed ansågs bevisningen inte vara avgörande med avseende på huruvida återförsäljningspriset avspeglade antidumpningstullen. Därför avvisades påståendet, och vid fastställandet av exportpriset för försäljning via EGS till unionen drogs antidumpningstullen av som en kostnad i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

I detta avseende undersöktes ett antal försäljningsprisberäkningar som bevisning till stöd av påståendet. Dessa beräkningar omfattade dock endast en del av de sålda modellerna under undersökningsperioden och visade att försäljningspriset inte alltid till fullo avspeglade antidumpningstullen. Därmed ansågs bevisningen inte vara avgörande med avseende på huruvida återförsäljningspriset avspeglade antidumpningstullen. Därför avvisades påståendet, och vid fastställandet av exportpriset för försäljning via EGS till unionen drogs antidumpningstullen av som en kostnad i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (24) | Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten upprepade EGI sitt påstående. Ingen ny bevisning eller nya argument för att stödja detta påstående lades dock fram. Påståendet avvisas således. |
| --- | --- |

(24)

Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten upprepade EGI sitt påstående. Ingen ny bevisning eller nya argument för att stödja detta påstående lades dock fram. Påståendet avvisas således.

2.3   Jämförelse

| (25) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter i fråga om transport-, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner när så var tillämpligt och skäligt. |
| --- | --- |

(25)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter i fråga om transport-, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner när så var tillämpligt och skäligt.

| (26) | Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten uppdagades ett räknefel som berör en felaktig valutaomräkning av vissa justeringar av förpackningskostnader. Detta korrigerades och dumpningsmarginalen justerades i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(26)

Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten uppdagades ett räknefel som berör en felaktig valutaomräkning av vissa justeringar av förpackningskostnader. Detta korrigerades och dumpningsmarginalen justerades i enlighet med detta.

| (27) | Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten hävdade EGI också att de justeringar som rapporterats avseende inhemsk försäljning som inte sker vid normal handel inte borde beaktas när normalvärdet konstrueras och att man i avsaknad av annan försäljning av produkttypen i fråga bör använda genomsnittliga justeringar vid försäljning av andra produkttyper vid normal handel, eftersom endast det sistnämnda sättet avspeglar de kostnader som ingick i de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(27)

Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten hävdade EGI också att de justeringar som rapporterats avseende inhemsk försäljning som inte sker vid normal handel inte borde beaktas när normalvärdet konstrueras och att man i avsaknad av annan försäljning av produkttypen i fråga bör använda genomsnittliga justeringar vid försäljning av andra produkttyper vid normal handel, eftersom endast det sistnämnda sättet avspeglar de kostnader som ingick i de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för att konstruera normalvärdet.

| (28) | Detta påstående undersöktes, men godtogs inte eftersom justeringar endast används för jämförelseändamål och vanligtvis avspeglar de särskilda faktiska kostnaderna för varje enskild transaktion och därmed är objektiva faktorer och därför oberoende av huruvida försäljningen slutligen sker vid normal handel eller inte. |
| --- | --- |

(28)

Detta påstående undersöktes, men godtogs inte eftersom justeringar endast används för jämförelseändamål och vanligtvis avspeglar de särskilda faktiska kostnaderna för varje enskild transaktion och därmed är objektiva faktorer och därför oberoende av huruvida försäljningen slutligen sker vid normal handel eller inte.

| (29) | Det upptäcktes dessutom vid undersökningen av detta påstående att felaktiga justeringar hade använts när normalvärdena konstruerades för de produkttyper för vilka ingen inhemsk försäljning förekom. Detta korrigerades genom användning av de totala genomsnittliga justeringarna för all inhemsk försäljning, och beräkningen ändrades i enlighet med detta. EGI hävdade att det borde beviljas justeringar för kreditkostnader för dessa produkttyper eftersom kreditkostnaderna ingick i de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för att konstruera normalvärdet. Detta påstående avvisades eftersom de berörda produkttyperna faktiskt aldrig såldes på hemmamarknaden, och därför fanns det ingen bevisning för att betalningen skjutits upp. I detta sammanhang bör det noteras att kreditkostnadsjusteringen inte grundar sig på faktiska betalningsvillkor och kostnader, utan på en alternativkostnad som grundar sig på betalningsvillkoren vid tidpunkten för försäljning. |
| --- | --- |

(29)

Det upptäcktes dessutom vid undersökningen av detta påstående att felaktiga justeringar hade använts när normalvärdena konstruerades för de produkttyper för vilka ingen inhemsk försäljning förekom. Detta korrigerades genom användning av de totala genomsnittliga justeringarna för all inhemsk försäljning, och beräkningen ändrades i enlighet med detta. EGI hävdade att det borde beviljas justeringar för kreditkostnader för dessa produkttyper eftersom kreditkostnaderna ingick i de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för att konstruera normalvärdet. Detta påstående avvisades eftersom de berörda produkttyperna faktiskt aldrig såldes på hemmamarknaden, och därför fanns det ingen bevisning för att betalningen skjutits upp. I detta sammanhang bör det noteras att kreditkostnadsjusteringen inte grundar sig på faktiska betalningsvillkor och kostnader, utan på en alternativkostnad som grundar sig på betalningsvillkoren vid tidpunkten för försäljning.

2.4   Dumpningsmarginal

| (30) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning.

| (31) | Dumpningsmarginalen för EGI som andel av nettopriset fritt unionens gräns före tull är 7,0 %. |
| --- | --- |

(31)

Dumpningsmarginalen för EGI som andel av nettopriset fritt unionens gräns före tull är 7,0 %.

| (32) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes också huruvida uppgifterna rimligtvis kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes också huruvida uppgifterna rimligtvis kunde anses vara av bestående karaktär.

| (33) | Den strukturella omorganisationen av sökandens och dess närstående företags försäljningskanaler är nu väl etablerad för största delen av dess försäljning och kan anses vara bestående. Därmed är det osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimöversyn skulle förändras inom en överskådlig framtid på ett sätt som skulle påverka interimöversynsresultaten. Under undersökningens lopp framkom dessutom inget som tyder på att de nya omständigheterna inte är bestående. Därmed dras slutsatsen att förändringen i omständigheter är av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(33)

Den strukturella omorganisationen av sökandens och dess närstående företags försäljningskanaler är nu väl etablerad för största delen av dess försäljning och kan anses vara bestående. Därmed är det osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimöversyn skulle förändras inom en överskådlig framtid på ett sätt som skulle påverka interimöversynsresultaten. Under undersökningens lopp framkom dessutom inget som tyder på att de nya omständigheterna inte är bestående. Därmed dras slutsatsen att förändringen i omständigheter är av bestående karaktär.

3.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (34) | I den ursprungliga undersökningen konstaterades EGI vara den enda exporterande tillverkaren av strykbrädor i Ukraina. Den metod som användes för att fastställa EGI:s dumpningsmarginal användes därmed i syfte att fastställa en dumpningsmarginal för eventuella andra exporterande tillverkare i Ukraina av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(34)

I den ursprungliga undersökningen konstaterades EGI vara den enda exporterande tillverkaren av strykbrädor i Ukraina. Den metod som användes för att fastställa EGI:s dumpningsmarginal användes därmed i syfte att fastställa en dumpningsmarginal för eventuella andra exporterande tillverkare i Ukraina av den berörda produkten.

| (35) | Mot bakgrund av översynsresultaten anses det därför lämpligt att ändra den antidumpningstull som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Ukraina till 7,0 %. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av översynsresultaten anses det därför lämpligt att ändra den antidumpningstull som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Ukraina till 7,0 %.

| (36) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för förslaget att ändra rådets förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i bland annat Ukraina och gavs möjlighet att lämna synpunkter. Deras synpunkter har i tillämpliga fall tagits i beaktande och återspeglas i denna förordning. |
| --- | --- |

(36)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för förslaget att ändra rådets förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i bland annat Ukraina och gavs möjlighet att lämna synpunkter. Deras synpunkter har i tillämpliga fall tagits i beaktande och återspeglas i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifterna om samtliga företag i Ukraina i tabellen i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 452/2007 ska ersättas med följande:

| ”Ukraina | Samtliga företag | 7,0 | —” |
| --- | --- | --- | --- |

”Ukraina

Samtliga företag

7,0

—”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juni 2010

På rådets vägnar

Ordförande

E. ESPINOSA

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUT C 85, 9.4.2009, s. 28.

3

---

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 581/2010

av den 1 juli 2010

om de tidsperioder inom vilka relevanta uppgifter måste överföras från fordonsenheter och förarkort

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (1), särskilt artikel 10.5 c, och

av följande skäl:

| (1) | Regelbundna överföringar av uppgifter som registrerats av fordonsenheten och förarkortet är nödvändiga för att kontrollen ska bli effektiv av att föraren och företaget följer bestämmelserna om körtid och viloperioder i förordning (EG) nr 561/2006. |
| --- | --- |

(1)

Regelbundna överföringar av uppgifter som registrerats av fordonsenheten och förarkortet är nödvändiga för att kontrollen ska bli effektiv av att föraren och företaget följer bestämmelserna om körtid och viloperioder i förordning (EG) nr 561/2006.

| (2) | Genom att fastställa inom vilken tid de relevanta uppgifterna måste överföras från fordonsenheten och förarkortet, harmoniseras villkoren för vägtransportföretagen ytterligare inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Genom att fastställa inom vilken tid de relevanta uppgifterna måste överföras från fordonsenheten och förarkortet, harmoniseras villkoren för vägtransportföretagen ytterligare inom unionen.

| (3) | När det fastställs inom vilken tid uppgifterna måste överföras, bör endast dagarna med registrerad aktivitet räknas. |
| --- | --- |

(3)

När det fastställs inom vilken tid uppgifterna måste överföras, bör endast dagarna med registrerad aktivitet räknas.

| (4) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2) är tillämpligt på behandling av personuppgifter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2) är tillämpligt på behandling av personuppgifter enligt denna förordning.

| (5) | För att minska den administrativa bördan för företagen bör det närmare anges vilka uppgifter som ska överföras. |
| --- | --- |

(5)

För att minska den administrativa bördan för företagen bör det närmare anges vilka uppgifter som ska överföras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 (3). |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I denna förordning fastställs inom vilken tidsperiod de relevanta uppgifterna ska överföras från fordonsenheten och förarkortet i enlighet med artikel 10.5 a i) i förordning (EG) nr 561/2006.

2.   I denna förordning avses med relevanta uppgifter alla uppgifter som registrerats av den digitala färdskrivaren, utom detaljerade uppgifter om hastighet.

3.   Den tidsperiod inom vilken de relevanta uppgifterna ska överföras får inte överskrida

| a) | 90 dagar för uppgifter från fordonsenheten, |
| --- | --- |

a)

90 dagar för uppgifter från fordonsenheten,

| b) | 28 dagar för uppgifter från förarkortet. |
| --- | --- |

b)

28 dagar för uppgifter från förarkortet.

4.   Relevanta uppgifter måste överföras på ett sådant sätt att inga uppgifter går förlorade.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den nittionde dagen efter det att den har offentliggjorts.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 1 juli 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

2

(3)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

3

---

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 582/2010

av den 1 juli 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 2 juli 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 juli 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 56,2 |
| MK | 36,4 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 47,6 |
| 0707 00 05 | MK | 45,6 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 79,8 |
| TR | 97,3 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 10 80 | AR | 102,2 |
| BR | 70,8 |
| CA | 118,4 |
| CL | 113,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 122,9 |
| US | 162,8 |
| ZA | 98,8 |
| ZZ | 109,3 |
| 0809 10 00 | TR | 234,1 |
| ZZ | 234,1 |
| 0809 20 95 | TR | 307,6 |
| ZZ | 307,6 |
| 0809 30 | AR | 133,5 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 145,9 |
| 0809 40 05 | AU | 258,9 |
| IL | 210,4 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

56,2

MK

36,4

TR

50,2

ZZ

47,6

0707 00 05

MK

45,6

TR

121,6

ZZ

83,6

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

79,8

TR

97,3

UY

91,0

ZA

98,0

ZZ

91,5

0808 10 80

AR

102,2

BR

70,8

CA

118,4

CL

113,8

CN

84,3

NZ

122,9

US

162,8

ZA

98,8

ZZ

109,3

0809 10 00

TR

234,1

ZZ

234,1

0809 20 95

TR

307,6

ZZ

307,6

0809 30

AR

133,5

TR

158,2

ZZ

145,9

0809 40 05

AU

258,9

IL

210,4

US

110,3

ZZ

193,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/19

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 juni 2010

om unionens ekonomiska bidrag under 2010 till vissa medlemsstaters nationella program för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn

[delgivet med nr K(2010) 3797]

(2010/369/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 861/2006 av den 22 maj 2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (1), särskilt artikel 24.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 861/2006 fastställs på vilka villkor medlemsstaterna kan erhålla ett bidrag från Europeiska unionen för sina utgifter inom de nationella programmen för insamling och förvaltning av uppgifter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 861/2006 fastställs på vilka villkor medlemsstaterna kan erhålla ett bidrag från Europeiska unionen för sina utgifter inom de nationella programmen för insamling och förvaltning av uppgifter.

| (2) | Dessa program ska utformas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (2) och kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 av den 14 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 199/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Dessa program ska utformas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (2) och kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 av den 14 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 199/2008 (3).

| (3) | Belgien, Bulgarien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien och Finland, har lämnat in sina nationella program för 2009–2010 i enlighet med artikel 4.4 och 4.5 i förordning (EG) nr 199/2008. Programmen godkändes 2009 i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Bulgarien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien och Finland, har lämnat in sina nationella program för 2009–2010 i enlighet med artikel 4.4 och 4.5 i förordning (EG) nr 199/2008. Programmen godkändes 2009 i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 199/2008.

| (4) | Dessa medlemsstater har lämnat in årliga budgetprognoser för perioden 2009–2010, i enlighet med artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1078/2008 av den 3 november 2008 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 (4). Kommissionen har, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1078/2008, utvärderat medlemsstaternas årliga budgetprognoser med hänsyn tagen till de nationella program som godkänts i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

(4)

Dessa medlemsstater har lämnat in årliga budgetprognoser för perioden 2009–2010, i enlighet med artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1078/2008 av den 3 november 2008 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 (4). Kommissionen har, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1078/2008, utvärderat medlemsstaternas årliga budgetprognoser med hänsyn tagen till de nationella program som godkänts i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 199/2008.

| (5) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1078/2008 ska kommissionen godkänna den årliga budgetprognosen och besluta om det årliga ekonomiska bidraget från unionen till varje nationellt program i enlighet med förfarandet i artikel 24 i förordning (EG) nr 861/2006 och på grundval av utvärderingen av de årliga budgetprognoserna enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1078/2008. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1078/2008 ska kommissionen godkänna den årliga budgetprognosen och besluta om det årliga ekonomiska bidraget från unionen till varje nationellt program i enlighet med förfarandet i artikel 24 i förordning (EG) nr 861/2006 och på grundval av utvärderingen av de årliga budgetprognoserna enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1078/2008.

| (6) | Enligt artikel 24.3 b i förordning (EG) nr 861/2006 ska stödnivån för det ekonomiska bidraget fastställas genom ett kommissionsbeslut. Enligt artikel 16 i samma förordning får unionens finansieringsåtgärder i fråga om insamling av grundläggande uppgifter inte överstiga 50 % av medlemsstaternas kostnader för genomförandet av programmet för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn. Enligt artikel 24.2 ska sådana åtgärder prioriteras som bäst lämpar sig för att förbättra insamlingen av de uppgifter som krävs för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 24.3 b i förordning (EG) nr 861/2006 ska stödnivån för det ekonomiska bidraget fastställas genom ett kommissionsbeslut. Enligt artikel 16 i samma förordning får unionens finansieringsåtgärder i fråga om insamling av grundläggande uppgifter inte överstiga 50 % av medlemsstaternas kostnader för genomförandet av programmet för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn. Enligt artikel 24.2 ska sådana åtgärder prioriteras som bäst lämpar sig för att förbättra insamlingen av de uppgifter som krävs för den gemensamma fiskeripolitiken.

| (7) | Detta beslut utgör ett finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 75.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5). |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut utgör ett finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 75.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5).

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Unionens högsta sammanlagda ekonomiska bidrag till varje medlemsstat för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för 2010, samt stödnivån för unionens ekonomiska bidrag, fastställs i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 juni 2010.

På kommissionens vägnar

Maria DAMANAKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 160, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 186, 15.7.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 295, 4.11.2008, s. 24.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

---

BILAGA

NATIONELLA PROGRAM 2009–2010

BIDRAGSBERÄTTIGANDE UTGIFTER OCH MAXIMALT BIDRAG FRÅN GEMENSKAPEN FÖR 2010

| (i EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Bidragsberättigande utgifter | Maximalt bidrag från gemenskapen
  (Stödnivå 50 %) |
| Belgien | 1 649 816,00 | 824 908,00 |
| Bulgarien | 404 210,00 | 202 105,00 |
| Danmark | 6 001 601,00 | 3 000 800,50 |
| Tyskland | 6 470 425,00 | 3 235 212,50 |
| Estland | 618 043,00 | 309 021,50 |
| Irland | 6 954 948,00 | 3 477 474,00 |
| Grekland | 4 307 365,00 | 2 153 682,50 |
| Spanien | 15 144 263,00 | 7 572 131,50 |
| Italien | 6 956 797,00 | 3 478 398,50 |
| Cypern | 575 033,00 | 287 516,50 |
| Lettland | 318 109,00 | 159 054,50 |
| Litauen | 219 792,00 | 109 896,00 |
| Malta | 600 263,00 | 300 131,50 |
| Polen | 1 141 259,00 | 570 629,50 |
| Portugal | 3 476 673,00 | 1 738 336,50 |
| Rumänien | 584 788,00 | 292 394,00 |
| Slovenien | 211 015,00 | 105 507,50 |
| Finland | 1 595 842,00 | 797 921,00 |
| TOTALT | 57 230 242,00 | 28 615 121,00 |

(i EUR)

Medlemsstat

Bidragsberättigande utgifter

Maximalt bidrag från gemenskapen

(Stödnivå 50 %)

Belgien

1 649 816,00

824 908,00

Bulgarien

404 210,00

202 105,00

Danmark

6 001 601,00

3 000 800,50

Tyskland

6 470 425,00

3 235 212,50

Estland

618 043,00

309 021,50

Irland

6 954 948,00

3 477 474,00

Grekland

4 307 365,00

2 153 682,50

Spanien

15 144 263,00

7 572 131,50

Italien

6 956 797,00

3 478 398,50

Cypern

575 033,00

287 516,50

Lettland

318 109,00

159 054,50

Litauen

219 792,00

109 896,00

Malta

600 263,00

300 131,50

Polen

1 141 259,00

570 629,50

Portugal

3 476 673,00

1 738 336,50

Rumänien

584 788,00

292 394,00

Slovenien

211 015,00

105 507,50

Finland

1 595 842,00

797 921,00

TOTALT

57 230 242,00

28 615 121,00

---

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 1 juli 2010

om tilldelning av ytterligare dagar till sjöss till Spanien inom Ices-sektionerna VIIIc och IXa med undantag av Cadizbukten

[delgivet med nr K(2010) 4330]

(Endast den spanska texten är giltig)

(2010/370/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt punkt 9 i bilaga IIB, och

av följande skäl:

| (1) | I punkt 7 i bilaga IIB till förordning (EG) nr 43/2009 anges det största antalet dagar som unionsfartyg med en total längd på 10 meter eller mer, som ombord medför trålar, snurrevadar och liknande redskap med en maskstorlek på 32 mm eller större och drivgarn med en maskstorlek på 60 mm eller större och bottenlångrevar, får vistas i Ices-sektionerna VIIIc och IXa utom Cadizbukten under perioden 1 februari 2009–31 januari 2010. |
| --- | --- |

(1)

I punkt 7 i bilaga IIB till förordning (EG) nr 43/2009 anges det största antalet dagar som unionsfartyg med en total längd på 10 meter eller mer, som ombord medför trålar, snurrevadar och liknande redskap med en maskstorlek på 32 mm eller större och drivgarn med en maskstorlek på 60 mm eller större och bottenlångrevar, får vistas i Ices-sektionerna VIIIc och IXa utom Cadizbukten under perioden 1 februari 2009–31 januari 2010.

| (2) | Enligt punkt 9 i bilaga IIB får kommissionen bevilja ett antal ytterligare dagar till sjöss då ett fartyg får vistas inom det geografiska området när det medför sådana fiskeredskap ombord. Utgångspunkten för detta är definitivt upphörande av fiskeverksamhet som har skett sedan den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 9 i bilaga IIB får kommissionen bevilja ett antal ytterligare dagar till sjöss då ett fartyg får vistas inom det geografiska området när det medför sådana fiskeredskap ombord. Utgångspunkten för detta är definitivt upphörande av fiskeverksamhet som har skett sedan den 1 januari 2004.

| (3) | Den 11 november 2009 lämnade Spanien uppgifter som visar att tolv fiskefartyg har upphört med sin verksamhet sedan den 1 januari 2004. Mot bakgrund av de inlämnade uppgifterna och den beräkningsmetod som anges i punkt 9.1 i bilaga IIB bör Spanien för perioden 1 februari 2009–31 januari 2010 tilldelas nio ytterligare dagar till sjöss för fartyg som ombord medför de fiskeredskap som anges i punkt 3 i den bilagan. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 november 2009 lämnade Spanien uppgifter som visar att tolv fiskefartyg har upphört med sin verksamhet sedan den 1 januari 2004. Mot bakgrund av de inlämnade uppgifterna och den beräkningsmetod som anges i punkt 9.1 i bilaga IIB bör Spanien för perioden 1 februari 2009–31 januari 2010 tilldelas nio ytterligare dagar till sjöss för fartyg som ombord medför de fiskeredskap som anges i punkt 3 i den bilagan.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det största antal dagar ett fiskefartyg som för Spaniens flagg och ombord medför fiskeredskap som anges i punkt 3 i bilaga IIB till förordning (EG) nr 43/2009, och som inte omfattas av något av de särskilda villkor som anges i punkt 7.2 i den bilagan, får vistas i Ices-sektionerna VIIIc och IXa utom Cadizbukten, i enlighet med tabell I i den bilagan, ska ändras till 184 dagar per år.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 1 juli 2010.

På kommissionens vägnar

Maria DAMANAKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

1

---

Rättelser

| 2.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/23

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1194/2009 av den 30 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1702/2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och anordningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 321 av den 8 december 2009
  )

| 1. | På sidan 32, under rubriken ”Ruta 20”, ska det |
| --- | --- |

1.

På sidan 32, under rubriken ”Ruta 20”, ska det

i stället för:

”The date the Statement of Conformity is signed should be given.”

vara:

”Datum då försäkran om överensstämmelse undertecknas ska anges.”

| 2. | Följande ändringar ska göras i hela dokumentet:






  — | ”del 21” ska ersättas med ”Del 21”, |
| --- | --- | --- |

2.

Följande ändringar ska göras i hela dokumentet:

—

”del 21” ska ersättas med ”Del 21”,

| — | ”del M” ska ersättas med ”Del M”, |
| --- | --- |

—

”del M” ska ersättas med ”Del M”,

| — | ”del 145” ska ersättas med ”Del 145”. |
| --- | --- |

—

”del 145” ska ersättas med ”Del 145”.

---