# Az Európai Unió L 315/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 315 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. december 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 315

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. december 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1949 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon folytatott, nagyszemű tonhalra irányuló halászat tilalmáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1950 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az 5b és 6a övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, foltos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1951 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES 5, 6 és 7 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, norvég menyhalra irányuló halászat tilalmáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1952 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, nyálkásfejű halakra irányuló halászat tilalmáról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1953 rendelete (2018. december 4.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1954 rendelete (2018. december 4.) az Európai Unió bármelyik tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3M övezetben folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1955 rendelete (2018. december 4.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES 9 övezet uniós vizein folytatott, cifra rájára irányuló halászat tilalmáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1956 végrehajtási rendelete (2018. december 6.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Μαντινεία [Mantinia] [OEM]) | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1957 végrehajtási rendelete (2018. december 11.) a narazin- és nikarbazinkészítmény brojlercsirke-takarmányhoz adott adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Eli Lilly and Company Ltd) szóló 885/2010/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 23 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/1958 végrehajtási határozata (2018. december 6.) az EKB felügyeleti testülete elnökének kinevezéséről | 25 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1959 végrehajtási határozata (2018. december 10.) az Agrilus planipennis (Fairmaire) károsító Kanadából vagy Amerikai Egyesült Államokból származó faanyagon keresztül az Unióba történő behurcolásának és az Unión belüli elterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedések tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelvtől való eltérésről
  (az értesítés a C(2018) 8235. számú dokumentummal történt) | 27 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1960 végrehajtási határozata (2018. december 10.) a Brunswick Bowling & Billiards által gyártott tekebábu-felállító gép egy típusa és az adott típusú tekebábu-felállító géppel együtt használandó kiegészítő készlet forgalomba hozatalának betiltása, valamint a már forgalomba hozott gépek piacról való kivonása érdekében Svédország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján hozott védintézkedésről
  (az értesítés a C(2018) 8253. számú dokumentmmal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1961 határozata (2018. december 11.) a személyes adatok kezelése tekintetében az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1962 határozata (2018. december 11.) a személyes adatoknak az érintettek személyes adataik kezelésével kapcsolatos tájékoztatása és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének megfelelően egyes jogaik korlátozása tekintetében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) általi kezelésére vonatkozó belső szabályok megállapításáról | 41 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/1949 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon folytatott, nagyszemű tonhalra irányuló halászat tilalmáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/1950 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az 5b és 6a övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, foltos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

4

*

A Bizottság (EU) 2018/1951 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES 5, 6 és 7 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, norvég menyhalra irányuló halászat tilalmáról

7

*

A Bizottság (EU) 2018/1952 rendelete (2018. december 4.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, nyálkásfejű halakra irányuló halászat tilalmáról

10

*

A Bizottság (EU) 2018/1953 rendelete (2018. december 4.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

13

*

A Bizottság (EU) 2018/1954 rendelete (2018. december 4.) az Európai Unió bármelyik tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3M övezetben folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

16

*

A Bizottság (EU) 2018/1955 rendelete (2018. december 4.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES 9 övezet uniós vizein folytatott, cifra rájára irányuló halászat tilalmáról

19

*

A Bizottság (EU) 2018/1956 végrehajtási rendelete (2018. december 6.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Μαντινεία [Mantinia] [OEM])

22

*

A Bizottság (EU) 2018/1957 végrehajtási rendelete (2018. december 11.) a narazin- és nikarbazinkészítmény brojlercsirke-takarmányhoz adott adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Eli Lilly and Company Ltd) szóló 885/2010/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

23

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/1958 végrehajtási határozata (2018. december 6.) az EKB felügyeleti testülete elnökének kinevezéséről

25

*

A Bizottság (EU) 2018/1959 végrehajtási határozata (2018. december 10.) az Agrilus planipennis (Fairmaire) károsító Kanadából vagy Amerikai Egyesült Államokból származó faanyagon keresztül az Unióba történő behurcolásának és az Unión belüli elterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedések tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelvtől való eltérésről
  (az értesítés a C(2018) 8235. számú dokumentummal történt)

Agrilus planipennis

(az értesítés a C(2018) 8235. számú dokumentummal történt)

27

*

A Bizottság (EU) 2018/1960 végrehajtási határozata (2018. december 10.) a Brunswick Bowling & Billiards által gyártott tekebábu-felállító gép egy típusa és az adott típusú tekebábu-felállító géppel együtt használandó kiegészítő készlet forgalomba hozatalának betiltása, valamint a már forgalomba hozott gépek piacról való kivonása érdekében Svédország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján hozott védintézkedésről
  (az értesítés a C(2018) 8253. számú dokumentmmal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 8253. számú dokumentmmal történt)

1

29

*

A Bizottság (EU) 2018/1961 határozata (2018. december 11.) a személyes adatok kezelése tekintetében az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

35

*

A Bizottság (EU) 2018/1962 határozata (2018. december 11.) a személyes adatoknak az érintettek személyes adataik kezelésével kapcsolatos tájékoztatása és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének megfelelően egyes jogaik korlátozása tekintetében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) általi kezelésére vonatkozó belső szabályok megállapításáról

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1949 RENDELETE

(2018. december 4.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon folytatott, nagyszemű tonhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 46/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | BET/ATLANT |
| Faj | Nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) |
| Övezet | Atlanti-óceán |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.11.14. |

Szám

46/TQ120

Tagállam

Spanyolország

Állomány

BET/ATLANT

Faj

Nagyszemű tonhal (Thunnus obesus)

Övezet

Atlanti-óceán

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.11.14.

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1950 RENDELETE

(2018. december 4.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az 5b és 6a övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, foltos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 45/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | HAD/5BC6A. |
| Faj | Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) |
| Övezet | Az 5b és 6a övezet uniós és nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.11.14. |

Szám

45/TQ120

Tagállam

Spanyolország

Állomány

HAD/5BC6A.

Faj

Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus)

Övezet

Az 5b és 6a övezet uniós és nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.11.14.

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1951 RENDELETE

(2018. december 4.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES 5, 6 és 7 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, norvég menyhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 44/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | USK/567EI. |
| Faj | Norvég menyhal (Brosme brosme) |
| Övezet | Az ICES 5, 6 és 7 övezet uniós és nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.11.14. |

Szám

44/TQ120

Tagállam

Spanyolország

Állomány

USK/567EI.

Faj

Norvég menyhal (Brosme brosme)

Övezet

Az ICES 5, 6 és 7 övezet uniós és nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.11.14.

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1952 RENDELETE

(2018. december 4.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, nyálkásfejű halakra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/2285 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/2285 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/2285 rendelete (2016. december 12.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2017. és 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet módosításáról (HL L 344., 2016.12.17., 32. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 43/TQ2285 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | ALF/3X14- |
| Faj | Nyálkásfejű halak (Beryx spp.) |
| Övezet | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.11.14. |

Szám

43/TQ2285

Tagállam

Spanyolország

Állomány

ALF/3X14-

Faj

Nyálkásfejű halak (Beryx spp.)

Övezet

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.11.14.

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1953 RENDELETE

(2018. december 4.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 41/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | PLE/7HJK. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | 7h, 7j és 7k |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.10.25. |

Szám

41/TQ120

Tagállam

Franciaország

Állomány

PLE/7HJK.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

7h, 7j és 7k

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.10.25.

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1954 RENDELETE

(2018. december 4.)

az Európai Unió bármelyik tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3M övezetben folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 40/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Európai Unió (minden tagállam) |
| Állomány | COD/N3M. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | NAFO 3M |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018. október 24., 12.00 óra (UTC) |

Szám

40/TQ120

Tagállam

Európai Unió (minden tagállam)

Állomány

COD/N3M.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

NAFO 3M

A tilalom bevezetésének időpontja

2018. október 24., 12.00 óra (UTC)

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1955 RENDELETE

(2018. december 4.)

a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES 9 övezet uniós vizein folytatott, cifra rájára irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 39/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Portugália |
| Állomány | RJU/9-C. |
| Faj | Cifra rája (Raja undulata) |
| Övezet | Az ICES 9 övezet uniós vizei |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.10.4. |

Szám

39/TQ120

Tagállam

Portugália

Állomány

RJU/9-C.

Faj

Cifra rája (Raja undulata)

Övezet

Az ICES 9 övezet uniós vizei

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.10.4.

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1956 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. december 6.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Μαντινεία” [Mantinia] [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta a „Μαντινεία” (Mantinia) oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Görögország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta a „Μαντινεία” (Mantinia) oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Görögország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Μαντινεία” (Mantinia) (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 302., 2018.8.28., 13. o.

2

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1957 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. december 11.)

a narazin- és nikarbazinkészítmény brojlercsirke-takarmányhoz adott adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Eli Lilly and Company Ltd) szóló 885/2010/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A 885/2010/EU bizottsági rendelet (2) tíz évre engedélyezte a narazin- és nikarbazinkészítmény brojlercsirke-takarmányhoz adott adalékanyagként való használatát. |
| --- | --- |

(2)

A 885/2010/EU bizottsági rendelet (2) tíz évre engedélyezte a narazin- és nikarbazinkészítmény brojlercsirke-takarmányhoz adott adalékanyagként való használatát.

| (3) | Az engedély jogosultja az 1831/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően a készítményre vonatkozó engedély feltételeinek módosítását javasolta a vörös mikronyomjelző-tartalom 11 g/kg értékről 4–11 g/kg közötti értékre történő módosítása iránti kérelem benyújtása révén. A kérelemhez csatolták a kérést alátámasztó adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az engedély jogosultja az 1831/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően a készítményre vonatkozó engedély feltételeinek módosítását javasolta a vörös mikronyomjelző-tartalom 11 g/kg értékről 4–11 g/kg közötti értékre történő módosítása iránti kérelem benyújtása révén. A kérelemhez csatolták a kérést alátámasztó adatokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. október 18-i véleményében (3) megállapította, hogy a vörös mikronyomjelző-tartalom 11 g/kg értékről 4–11 g/kg közötti értékre történő csökkentése nincs hatással az adalékanyag fizikai-kémiai és biológiai tulajdonságaira. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a korábbi, 11 g/kg vörös mikronyomjelző-tartalommal rendelkező készítmény biztonságosságára és hatékonyságára vonatkozóan készített értékelés az új készítmény esetében továbbra is érvényes. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. október 18-i véleményében (3) megállapította, hogy a vörös mikronyomjelző-tartalom 11 g/kg értékről 4–11 g/kg közötti értékre történő csökkentése nincs hatással az adalékanyag fizikai-kémiai és biológiai tulajdonságaira. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a korábbi, 11 g/kg vörös mikronyomjelző-tartalommal rendelkező készítmény biztonságosságára és hatékonyságára vonatkozóan készített értékelés az új készítmény esetében továbbra is érvényes. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | 2018. július 10-én az Eli Lilly and Company Ltd. az 1831/2003/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján az engedély jogosultja nevének megváltoztatása iránt is kérelmet nyújtott be. A kérelmező azt állította, hogy 2018. április 3-i hatállyal az Elanco GmbH-t, az Eli Lilly and Company Ltd. egyik részlegét kell a fent említett adalékanyag forgalmazási jogaival rendelkező jogosultnak tekinteni. A kérelemhez csatolták a kérést alátámasztó adatokat. |
| --- | --- |

(5)

2018. július 10-én az Eli Lilly and Company Ltd. az 1831/2003/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján az engedély jogosultja nevének megváltoztatása iránt is kérelmet nyújtott be. A kérelmező azt állította, hogy 2018. április 3-i hatállyal az Elanco GmbH-t, az Eli Lilly and Company Ltd. egyik részlegét kell a fent említett adalékanyag forgalmazási jogaival rendelkező jogosultnak tekinteni. A kérelemhez csatolták a kérést alátámasztó adatokat.

| (6) | Az engedély feltételeinek az engedély jogosultjának nevére vonatkozóan javasolt módosítása kizárólag adminisztratív jellegű, és nem vonja maga után az érintett adalékanyag új értékelését. A Hatóságot tájékoztatták a kérelemről. |
| --- | --- |

(6)

Az engedély feltételeinek az engedély jogosultjának nevére vonatkozóan javasolt módosítása kizárólag adminisztratív jellegű, és nem vonja maga után az érintett adalékanyag új értékelését. A Hatóságot tájékoztatták a kérelemről.

| (7) | Az új vörös mikronyomjelző-tartalommal rendelkező narazin- és nikarbazinkészítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(7)

Az új vörös mikronyomjelző-tartalommal rendelkező narazin- és nikarbazinkészítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek.

| (8) | A 885/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 885/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az e rendelet által bevezetett módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani, amelynek során a narazin és a nikarbazin takarmány-adalékanyag meglévő, az e rendelet hatálybalépésének napja előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelő készletei a készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók. |
| --- | --- |

(9)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az e rendelet által bevezetett módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani, amelynek során a narazin és a nikarbazin takarmány-adalékanyag meglévő, az e rendelet hatálybalépésének napja előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelő készletei a készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 885/2010/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| a) | a 2. oszlopban az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg helyébe az „Elanco GmbH” szöveg lép; |
| --- | --- |

a)

a 2. oszlopban az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg helyébe az „Elanco GmbH” szöveg lép;

| b) | a 4. oszlopban („Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer”) „Az adalékanyag összetétele” alatt a vörös mikronyomjelző-tartalomra vonatkozóan a „11 g/kg” érték helyébe a „4–11 g/kg” érték lép. |
| --- | --- |

b)

a 4. oszlopban („Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer”) „Az adalékanyag összetétele” alatt a vörös mikronyomjelző-tartalomra vonatkozóan a „11 g/kg” érték helyébe a „4–11 g/kg” érték lép.

2. cikk

A szóban forgó adalékanyag e rendelet hatálybalépésének napja előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelő, már meglévő készleteit továbbra is forgalomba lehet hozni, és kimerülésükig fel lehet használni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 885/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a narazin- és nikarbazinkészítmény brojlercsirke-takarmányhoz adott adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Eli Lilly and Company Ltd) és a 2430/1999/EK rendelet módosításáról (HL L 265., 2010.10.8., 5. o.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2016; 14(11):4614.

3

EFSA Journal 2016

---

HATÁROZATOK

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/25

---

A TANÁCS (EU) 2018/1958 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. december 6.)

az EKB felügyeleti testülete elnökének kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. október 15-én elfogadta az Európai Központi Banknak (EKB) a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. október 15-én elfogadta az Európai Központi Banknak (EKB) a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU rendeletet.

| (2) | Az EKB-ra ruházott feladatok teljeskörű megtervezését és végrehajtását a felügyeleti testületnek kell végeznie, amely az elnökből, az alelnökből, az EKB négy képviselőjéből, valamint a mechanizmusban részt vevő tagállamok illetékes nemzeti hatóságainak egy-egy képviselőjéből áll. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB-ra ruházott feladatok teljeskörű megtervezését és végrehajtását a felügyeleti testületnek kell végeznie, amely az elnökből, az alelnökből, az EKB négy képviselőjéből, valamint a mechanizmusban részt vevő tagállamok illetékes nemzeti hatóságainak egy-egy képviselőjéből áll.

| (3) | A felügyeleti testületnek alapvető testületnek kell lennie az EKB által végzett felügyeleti feladatok ellátását illetően. Az 1024/2013/EU rendelet ezért hatáskört ruházott a Tanácsra, hogy kinevezze a felügyeleti testület elnökét és alelnökét. |
| --- | --- |

(3)

A felügyeleti testületnek alapvető testületnek kell lennie az EKB által végzett felügyeleti feladatok ellátását illetően. Az 1024/2013/EU rendelet ezért hatáskört ruházott a Tanácsra, hogy kinevezze a felügyeleti testület elnökét és alelnökét.

| (4) | A Tanács a 2013/797/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2)2013. december 16-án kinevezte a felügyeleti testület első elnökét. Az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében a felügyeleti testület elnökének megbízatása öt évre szól és nem megújítható. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács a 2013/797/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2)2013. december 16-án kinevezte a felügyeleti testület első elnökét. Az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében a felügyeleti testület elnökének megbízatása öt évre szól és nem megújítható.

| (5) | Az 1024/2013/EU rendelet 26. cikke (3) bekezdésének megfelelően, 2018. november 7-én, az EKB a felügyeleti testület meghallgatását követően Andrea ENRIA a felügyeleti testület elnökének kinevezésére vonatkozó javaslatot nyújtott be az Európai Parlamentnek, amely javaslat alapjául nyílt kiválasztási eljárás szolgált, olyan személyek közül, akik banki vagy pénzügyi területen elismert szakmai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkeznek. Az Európai Parlament 2018. november 29- én jóváhagyta az említett javaslatot, |
| --- | --- |

(5)

Az 1024/2013/EU rendelet 26. cikke (3) bekezdésének megfelelően, 2018. november 7-én, az EKB a felügyeleti testület meghallgatását követően Andrea ENRIA a felügyeleti testület elnökének kinevezésére vonatkozó javaslatot nyújtott be az Európai Parlamentnek, amely javaslat alapjául nyílt kiválasztási eljárás szolgált, olyan személyek közül, akik banki vagy pénzügyi területen elismert szakmai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkeznek. Az Európai Parlament 2018. november 29- én jóváhagyta az említett javaslatot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Andrea ENRIA-t nevezi ki az Európai Központi Bank felügyeleti testületének elnökévé a 2019. január 1-tól kezdődő ötéves időszakra.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

E határozat rendelkezéseit 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. KICKL

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  A Tanács 2013/797/EU végrehajtási határozata (2013. december 16.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 352., 2013.12.24., 50. o.).

2

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1959 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. december 10.)

az Agrilus planipennis (Fairmaire) károsító Kanadából vagy Amerikai Egyesült Államokból származó faanyagon keresztül az Unióba történő behurcolásának és az Unión belüli elterjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedések tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelvtől való eltérésről

(az értesítés a C(2018) 8235. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Agrilus planipennis (Fairmaire) egy, a 2000/29/EK irányelv I. melléklete A. része I. szakasza a) pontjának 1.2. alpontjában, az Unió egyetlen részében sem előforduló szervezetek között felsorolt károsító. |
| --- | --- |

(1)

Az Agrilus planipennis (Fairmaire) egy, a 2000/29/EK irányelv I. melléklete A. része I. szakasza a) pontjának 1.2. alpontjában, az Unió egyetlen részében sem előforduló szervezetek között felsorolt károsító.

| (2) | A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része. I. szakaszának 2.3. pontjában foglalt rendelkezések különleges előírásokat határoznak meg az Agrilus planipennis (Fairmaire) károsító egyes harmadik országokból származó faanyagon keresztül az Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része. I. szakaszának 2.3. pontjában foglalt rendelkezések különleges előírásokat határoznak meg az Agrilus planipennis (Fairmaire) károsító egyes harmadik országokból származó faanyagon keresztül az Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megakadályozása érdekében.

| (3) | A Kanadában és az Amerikai Egyesült Államokban 2018-ban végzett két európai bizottsági ellenőrzés során gyűjtött információk azt mutatják, hogy a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része, I. szakasza 2.3. pontjában megadott b) lehetőségnél megadott feltételek teljesülését kivitel előtt nem ellenőrzik kellőképpen. |
| --- | --- |

(3)

A Kanadában és az Amerikai Egyesült Államokban 2018-ban végzett két európai bizottsági ellenőrzés során gyűjtött információk azt mutatják, hogy a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része, I. szakasza 2.3. pontjában megadott b) lehetőségnél megadott feltételek teljesülését kivitel előtt nem ellenőrzik kellőképpen.

| (4) | Ezért helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a Kanadából és az Amerikai Egyesült Államokból származó Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans Mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold és Zucc. faanyagának az Unióba történő behozatala az említett b) lehetőséget tartalmazó hivatalos nyilatkozat alapján nem engedélyezett. |
| --- | --- |

(4)

Ezért helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a Kanadából és az Amerikai Egyesült Államokból származó Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans Mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold és Zucc. faanyagának az Unióba történő behozatala az említett b) lehetőséget tartalmazó hivatalos nyilatkozat alapján nem engedélyezett.

| (5) | Ez a határozat 2020. június 30-én hatályát veszti, hogy lehetőség legyen a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakasza 2.3. pontjának a tudományos és műszaki fejlemények tükrében történő felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(5)

Ez a határozat 2020. június 30-én hatályát veszti, hogy lehetőség legyen a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakasza 2.3. pontjának a tudományos és műszaki fejlemények tükrében történő felülvizsgálatára.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része. I. szakaszának 2.3. pontjában foglalt rendelkezésektől eltérve a Kanadából és az Amerikai Egyesült Államokból származó Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans Mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold és Zucc. fájának az Unió területére történő behozatala kizárólag akkor engedélyezett, ha arra a hivatalos nyilatkozatot az említett 2.3. pontban szereplő a) és c) lehetőség alapján adták ki.

2. cikk

Ez a határozat 2020. június 30-án hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 10-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/29

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1960 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. december 10.)

a Brunswick Bowling & Billiards által gyártott tekebábu-felállító gép egy típusa és az adott típusú tekebábu-felállító géppel együtt használandó kiegészítő készlet forgalomba hozatalának betiltása, valamint a már forgalomba hozott gépek piacról való kivonása érdekében Svédország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján hozott védintézkedésről

(az értesítés a C(2018) 8253. számú dokumentmmal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Svédország 2013. december 18-án tájékoztatta a Bizottságot arról a 2013. augusztus 30-i határozatáról, hogy a Brunswick GSX tekebábu-felállító gép (a továbbiakban: tekebábu-felállító gép) és „Advanced Guards” kiegészítő alkatrészkészlete (a továbbiakban: kiegészítő készlet) forgalomba hozatalának betiltását, valamint e gép piacról való kivonását célzó védintézkedést hozott. Mindkét terméket a Brunswick Bowling & Billiards (a továbbiakban: gyártó) gyártotta. |
| --- | --- |

(1)

Svédország 2013. december 18-án tájékoztatta a Bizottságot arról a 2013. augusztus 30-i határozatáról, hogy a Brunswick GSX tekebábu-felállító gép (a továbbiakban: tekebábu-felállító gép) és „Advanced Guards” kiegészítő alkatrészkészlete (a továbbiakban: kiegészítő készlet) forgalomba hozatalának betiltását, valamint e gép piacról való kivonását célzó védintézkedést hozott. Mindkét terméket a Brunswick Bowling & Billiards (a továbbiakban: gyártó) gyártotta.

| (2) | Ami a piacról való kivonást illeti, Svédország felajánlotta a gyártó számára azt a lehetőséget, hogy kijavítja a kezelő munkakörnyezetéhez kapcsolódó hibákat, visszahívja a tekebábu-felállító gépet és a kiegészítő készletet, és azokat más, műszaki szempontból hibátlan, azonos vagy egyenértékű típusú termékekkel helyettesíti, vagy visszahívja a tekebábu-felállító gépet és a kiegészítő készletet, és azokért kártalanítja a tulajdonost. |
| --- | --- |

(2)

Ami a piacról való kivonást illeti, Svédország felajánlotta a gyártó számára azt a lehetőséget, hogy kijavítja a kezelő munkakörnyezetéhez kapcsolódó hibákat, visszahívja a tekebábu-felállító gépet és a kiegészítő készletet, és azokat más, műszaki szempontból hibátlan, azonos vagy egyenértékű típusú termékekkel helyettesíti, vagy visszahívja a tekebábu-felállító gépet és a kiegészítő készletet, és azokért kártalanítja a tulajdonost.

| (3) | Svédország a védintézkedés mögöttes indokaiként azt hozta fel, hogy a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet nem felelt meg bizonyos, a 2006/42/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, továbbá egyes harmonizált szabványok alkalmazása nem volt megfelelő. |
| --- | --- |

(3)

Svédország a védintézkedés mögöttes indokaiként azt hozta fel, hogy a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet nem felelt meg bizonyos, a 2006/42/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, továbbá egyes harmonizált szabványok alkalmazása nem volt megfelelő.

| (4) | A Bizottság a védintézkedés Svédország általi bejelentésének beérkezését követően egyeztetést kezdeményezett az érintett felekkel véleményük meghallgatása érdekében. A Bizottság 2014. április 11-én levelet küldött a gyártónak, és a gyártó 2014. június 24-én nyújtotta be észrevételeit. A Bizottság 2014. szeptember 24-én és 2016. május 24-én találkozott a gyártóval. A gyártó 2016. december 6-án kiegészítő magyarázatot juttatott el a Bizottságnak. A Bizottság ezenkívül több információcserét folytatott a svéd hatóságokkal, a munkakörnyezetért felelős svéd ügynökséggel (elektronikus levélváltás, valamint a gépekkel foglalkozó munkacsoport ülésein és a gépek piacfelügyeletét ellátó csoport keretében folytatott megbeszélések formájában). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a védintézkedés Svédország általi bejelentésének beérkezését követően egyeztetést kezdeményezett az érintett felekkel véleményük meghallgatása érdekében. A Bizottság 2014. április 11-én levelet küldött a gyártónak, és a gyártó 2014. június 24-én nyújtotta be észrevételeit. A Bizottság 2014. szeptember 24-én és 2016. május 24-én találkozott a gyártóval. A gyártó 2016. december 6-án kiegészítő magyarázatot juttatott el a Bizottságnak. A Bizottság ezenkívül több információcserét folytatott a svéd hatóságokkal, a munkakörnyezetért felelős svéd ügynökséggel (elektronikus levélváltás, valamint a gépekkel foglalkozó munkacsoport ülésein és a gépek piacfelügyeletét ellátó csoport keretében folytatott megbeszélések formájában).

| (5) | Svédország azt állította, hogy a védintézkedés meghozatala előtt a svéd hatóságok többször felvették a kapcsolatot a gyártóval azzal a céllal, hogy kifejtsék a gyártó számára, hogy a 2006/42/EK irányelvnek való megfelelés érdekében a tekebábu-felállító gépek és a kiegészítő készletek hiányosságait ki kell javítani. Tekintettel azonban arra, hogy több évig folytatott megbeszéléseket követően a hiányosságoknak csak a felét orvosolták, Svédország szükségesnek ítélte a védzáradék-mechanizmus elindítását. Az elfogadott intézkedések tekintetében a svéd hatóságok kifejtették, hogy tiszteletben tartják a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkében megállapított arányosság elvét. Ezen elv alapján, tekintetbe véve a piacról való kivonás kockázatainak súlyosságát és költségeit, az új tekebábu-felállító gépek és a kiegészítő készletek hiányosságainak kezeléséhez előírt intézkedések némelyikét nem írták elő a meglévő tekebábu-felállító gépek és a kiegészítő készletek piacról való kivonása esetében. Konkrétan a következőkre vonatkozó intézkedéseket: a vezérlőpanelen a különböző üzemmódokat jelző, három különböző jelzőfény illesztése, a munkaplatformként is használt, gépek közötti hozzáférési helyek bővítése, valamint a veszélyes térre való rálátás. |
| --- | --- |

(5)

Svédország azt állította, hogy a védintézkedés meghozatala előtt a svéd hatóságok többször felvették a kapcsolatot a gyártóval azzal a céllal, hogy kifejtsék a gyártó számára, hogy a 2006/42/EK irányelvnek való megfelelés érdekében a tekebábu-felállító gépek és a kiegészítő készletek hiányosságait ki kell javítani. Tekintettel azonban arra, hogy több évig folytatott megbeszéléseket követően a hiányosságoknak csak a felét orvosolták, Svédország szükségesnek ítélte a védzáradék-mechanizmus elindítását. Az elfogadott intézkedések tekintetében a svéd hatóságok kifejtették, hogy tiszteletben tartják a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkében megállapított arányosság elvét. Ezen elv alapján, tekintetbe véve a piacról való kivonás kockázatainak súlyosságát és költségeit, az új tekebábu-felállító gépek és a kiegészítő készletek hiányosságainak kezeléséhez előírt intézkedések némelyikét nem írták elő a meglévő tekebábu-felállító gépek és a kiegészítő készletek piacról való kivonása esetében. Konkrétan a következőkre vonatkozó intézkedéseket: a vezérlőpanelen a különböző üzemmódokat jelző, három különböző jelzőfény illesztése, a munkaplatformként is használt, gépek közötti hozzáférési helyek bővítése, valamint a veszélyes térre való rálátás.

| (6) | Svédország 2015-ben arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a gyártó csak a gustavsbergi tekeközpontban pótolta a tekebábu-felállító gépre és a kiegészítő készletre vonatkozó védintézkedésben megállapított hiányosságokat. |
| --- | --- |

(6)

Svédország 2015-ben arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a gyártó csak a gustavsbergi tekeközpontban pótolta a tekebábu-felállító gépre és a kiegészítő készletre vonatkozó védintézkedésben megállapított hiányosságokat.

| (7) | Ezen egyeztetéseken kívül a Bizottság független vizsgálatot (3) (a továbbiakban: vizsgálat) folytatott annak értékelése céljából, hogy a védintézkedés Svédország általi meghozatalának időpontjában a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet megfelelt-e a 2006/42/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. A független szakértők a vizsgálat lebonyolítása érdekében megvizsgálták a Gustavsbergben üzembe helyezett tekebábu-felállító gépet és kiegészítő készletet, és találkoztak a svéd hatóságokkal, valamint a gyártó tőkepiacokért és mérnöki tervezésért felelős alelnökével. |
| --- | --- |

(7)

Ezen egyeztetéseken kívül a Bizottság független vizsgálatot (3) (a továbbiakban: vizsgálat) folytatott annak értékelése céljából, hogy a védintézkedés Svédország általi meghozatalának időpontjában a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet megfelelt-e a 2006/42/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. A független szakértők a vizsgálat lebonyolítása érdekében megvizsgálták a Gustavsbergben üzembe helyezett tekebábu-felállító gépet és kiegészítő készletet, és találkoztak a svéd hatóságokkal, valamint a gyártó tőkepiacokért és mérnöki tervezésért felelős alelnökével.

| (8) | Az érintett felekkel egyeztetés folyt a Bizottság vizsgálatáról. A gyártó észrevételei azért nem vonják kétségbe a vizsgálat következtetéseit, mert azon tekebábu-felállító gép és kiegészítő készlet megfelelőségére vonatkoznak, amelyeket azt követően helyeztek üzembe Gustavsbergben, hogy Svédország bejelentette a Bizottságnak a védintézkedést. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett felekkel egyeztetés folyt a Bizottság vizsgálatáról. A gyártó észrevételei azért nem vonják kétségbe a vizsgálat következtetéseit, mert azon tekebábu-felállító gép és kiegészítő készlet megfelelőségére vonatkoznak, amelyeket azt követően helyeztek üzembe Gustavsbergben, hogy Svédország bejelentette a Bizottságnak a védintézkedést.

| (9) | Ami a Svédország által felhozott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeket illeti, a vezérlőberendezésekre vonatkozó 1.2.2., valamint a gépre vonatkozó információkra és figyelmeztetésekre vonatkozó 1.7.1. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény előírja, hogy a vezérlőberendezéseknek láthatóaknak kell lenniük, azokat oly módon kell elhelyezni, hogy biztonságosan üzemeltethetőek legyenek, és az azokon feltüntetett információknak és figyelmeztetéseknek az Unió azon tagállam által meghatározott nyelvén kell szerepelniük, amelyikben a gépet forgalomba hozzák.
  Ennek kapcsán Svédország közölte, hogy a gép vezérlőpaneljének egyik gombja nem volt megjelölve, és a vezérlőpanelen feltüntetett szöveg angolul szerepelt, noha annak a tagállamnak, amelyikben a gépet forgalomba hozzák, a hivatalos nyelve a svéd. Ezenfelül három különálló jelzőfény jelezte a különböző üzemmódokat. E három jelzőfény más-más színű volt a különböző gépeken, ezért félreérthetőek voltak. A vészleállító jelzést fejjel lefelé szerelték fel.
  A gyártó közölte, hogy a vezérlőpaneleken lévő jelzőfényeknél előfordulhat kisebb félreértés.
  A vezérlőberendezések egyértelmű láthatósága és jelölése tekintetében a gyártó elismerte, hogy a tényleges gépek, a címkék és a kézikönyvek néhány esetben nem igazodnak egymáshoz.
  Ezenfelül a gyártó azt állította, hogy a címkéket nem feltétlenül kell lefordítani, mivel nincsenek hatással a biztonsági funkciókra.
  Az 1.2.2. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény ezenfelül azt is előírja, hogy a vezérlőberendezéseket úgy kell megtervezni, hogy ne üzemeljenek, ha valaki a veszélyes térben tartózkodik.
  Svédország szerint a gép még akkor is újraindítható, ha a kezelő nem lát rá a veszélyes térre, ami azzal a kockázattal jár, hogy valaki a veszélyes területen belül lehet.
  A gyártó nem értett egyet Svédországgal abban, hogy a kezelő számára rosszak a látási viszonyok a vezérlőtérből, mivel nem voltak biztonsági incidensekre vonatkozó beszámolók, és mivel más tagállamok azt a következtetést vonták le, hogy „a látási viszonyok, bár talán nem voltak tökéletesek, tulajdonképpen megfelelőek voltak, tekintettel arra, hogy a kezelő észszerű és elvárható gondossággal járt el a gépek beindításakor”.
  A Bizottság megítélése szerint azonban a gép beindításakor a kezelőtől elvárható gondosságra hagyatkozás nem küszöböli ki a kockázatot, ugyanis az, hogy a kezelő továbbra sem lát rá a veszélyes térre, megakadályozza annak ellenőrzését, hogy tartózkodik-e valaki a veszélyes térben.
  Ezért a fenti érvekre figyelemmel és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 1.7.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények nem teljesültek a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Ami a Svédország által felhozott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeket illeti, a vezérlőberendezésekre vonatkozó 1.2.2., valamint a gépre vonatkozó információkra és figyelmeztetésekre vonatkozó 1.7.1. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény előírja, hogy a vezérlőberendezéseknek láthatóaknak kell lenniük, azokat oly módon kell elhelyezni, hogy biztonságosan üzemeltethetőek legyenek, és az azokon feltüntetett információknak és figyelmeztetéseknek az Unió azon tagállam által meghatározott nyelvén kell szerepelniük, amelyikben a gépet forgalomba hozzák.

Ennek kapcsán Svédország közölte, hogy a gép vezérlőpaneljének egyik gombja nem volt megjelölve, és a vezérlőpanelen feltüntetett szöveg angolul szerepelt, noha annak a tagállamnak, amelyikben a gépet forgalomba hozzák, a hivatalos nyelve a svéd. Ezenfelül három különálló jelzőfény jelezte a különböző üzemmódokat. E három jelzőfény más-más színű volt a különböző gépeken, ezért félreérthetőek voltak. A vészleállító jelzést fejjel lefelé szerelték fel.

A gyártó közölte, hogy a vezérlőpaneleken lévő jelzőfényeknél előfordulhat kisebb félreértés.

A vezérlőberendezések egyértelmű láthatósága és jelölése tekintetében a gyártó elismerte, hogy a tényleges gépek, a címkék és a kézikönyvek néhány esetben nem igazodnak egymáshoz.

Ezenfelül a gyártó azt állította, hogy a címkéket nem feltétlenül kell lefordítani, mivel nincsenek hatással a biztonsági funkciókra.

Az 1.2.2. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény ezenfelül azt is előírja, hogy a vezérlőberendezéseket úgy kell megtervezni, hogy ne üzemeljenek, ha valaki a veszélyes térben tartózkodik.

Svédország szerint a gép még akkor is újraindítható, ha a kezelő nem lát rá a veszélyes térre, ami azzal a kockázattal jár, hogy valaki a veszélyes területen belül lehet.

A gyártó nem értett egyet Svédországgal abban, hogy a kezelő számára rosszak a látási viszonyok a vezérlőtérből, mivel nem voltak biztonsági incidensekre vonatkozó beszámolók, és mivel más tagállamok azt a következtetést vonták le, hogy „a látási viszonyok, bár talán nem voltak tökéletesek, tulajdonképpen megfelelőek voltak, tekintettel arra, hogy a kezelő észszerű és elvárható gondossággal járt el a gépek beindításakor”.

A Bizottság megítélése szerint azonban a gép beindításakor a kezelőtől elvárható gondosságra hagyatkozás nem küszöböli ki a kockázatot, ugyanis az, hogy a kezelő továbbra sem lát rá a veszélyes térre, megakadályozza annak ellenőrzését, hogy tartózkodik-e valaki a veszélyes térben.

Ezért a fenti érvekre figyelemmel és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 1.7.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények nem teljesültek a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében.

| (10) | Az ergonómiára vonatkozó 1.1.6., a gépkarbantartásra vonatkozó 1.6.1., valamint a kezelői és szervizelő helyekhez való hozzáférésre vonatkozó 1.6.2. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény szükségessé teszi a gép oly módon történő tervezését és gyártását, hogy megkönnyítse a kezelő munkáját, lehetővé téve, hogy kényelmesen és biztonságosan, a veszélyes tereken kívül dolgozzon.
  Ennek kapcsán Svédország kiemelte, hogy a szóban forgó tekebábu-felállító gépek hozzáférési helyei és munkaplatformjai azért nem felelnek meg az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, mert a gépek közötti munkaplatformként megkétszereződő hozzáférési útvonal mért hossza csak 190 mm. Egyes esetekben a kezelőket keskeny fémperemeken való egyensúlyozásra kérték. Ez a munkakörnyezet a gépbe esés szükségtelen kockázatával járt. Ezenfelül a szóban forgó gépek közötti hozzáférési útvonal hirtelen ért véget elöl, ahol kb. 1 000 mm-ről való leesés kockázata áll fenn.
  A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN ISO 14122-2:2001 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabványok hivatkozásai, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. A gyártó e hiányossága ellenére Svédország megállapította azt az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt, amelyre az adott harmonizált szabvány vonatkozhatott. Svédország kifejezetten azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványra való hivatkozás a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.6,. 1.6.1. és 1.6.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre vonatkozott.
  Az EN ISO 14122-2:2001 harmonizált szabvány a gépi berendezések helyhez kötött feljáróira, és különösen a kezelőállásokra és kezelőhidakra vonatkozó műszaki biztonsági követelményeket állapítja meg. Svédország azt állította, hogy bár a szóban forgó szabvány 500 mm szélességet ír elő, a tekebábu-felállító gép szóban forgó kezelőhídja 190 mm széles volt.
  Ennek kapcsán a gyártó azt állította, hogy a 190 mm-es, keskeny kezelőhíd a tervezett és várható felhasználásra, a hozzáférési gyakoriságra, valamint a labdavisszagurító területre vonatkozó legkorszerűbb technológiára tekintettel biztonságosnak és megfelelő szélességűnek minősül annak ellenére, hogy nem felel meg teljes egészében az EN ISO 14122-2:2001 szabványnak. Ezért, bár a gyártó a megfelelőségi nyilatkozatban erre a szabványra hivatkozott, az nem vonatkozott rá.
  A tekebábu-felállító gép elölről történő megközelítéséhez kapcsolódó esés kockázata tekintetében a gyártó úgy vélte, hogy az elülső platformra és az elülső platformról való könnyebb megközelítéshez Svédország által kért alternatív platform nem szükséges, mert a tekebábu-felállító gép elölről való megközelítése nagyon ritkán fordul elő, figyelembe véve a világon létező gépek tervezését, amelyek elsősorban hátulról közelíthetők meg.
  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tekebábu-felállító gépek megközelítésekor a gépek közötti keskeny – 1 000 mm-es – kezelőhíd vagy a gép elülső részének hirtelen végződése miatti (eséssel vagy egyensúlyvesztéssel bekövetkező) sérülés kockázata nem hagyható figyelmen kívül azzal az érveléssel, hogy azt ritkán közelítik meg, vagy nem lehet jobban megközelíteni.
  Ezért a fenti érvek alapján, valamint az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.6., 1.6.1. és 1.6.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Az ergonómiára vonatkozó 1.1.6., a gépkarbantartásra vonatkozó 1.6.1., valamint a kezelői és szervizelő helyekhez való hozzáférésre vonatkozó 1.6.2. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény szükségessé teszi a gép oly módon történő tervezését és gyártását, hogy megkönnyítse a kezelő munkáját, lehetővé téve, hogy kényelmesen és biztonságosan, a veszélyes tereken kívül dolgozzon.

Ennek kapcsán Svédország kiemelte, hogy a szóban forgó tekebábu-felállító gépek hozzáférési helyei és munkaplatformjai azért nem felelnek meg az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, mert a gépek közötti munkaplatformként megkétszereződő hozzáférési útvonal mért hossza csak 190 mm. Egyes esetekben a kezelőket keskeny fémperemeken való egyensúlyozásra kérték. Ez a munkakörnyezet a gépbe esés szükségtelen kockázatával járt. Ezenfelül a szóban forgó gépek közötti hozzáférési útvonal hirtelen ért véget elöl, ahol kb. 1 000 mm-ről való leesés kockázata áll fenn.

A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN ISO 14122-2:2001 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabványok hivatkozásai, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. A gyártó e hiányossága ellenére Svédország megállapította azt az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt, amelyre az adott harmonizált szabvány vonatkozhatott. Svédország kifejezetten azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványra való hivatkozás a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.6,. 1.6.1. és 1.6.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre vonatkozott.

Az EN ISO 14122-2:2001 harmonizált szabvány a gépi berendezések helyhez kötött feljáróira, és különösen a kezelőállásokra és kezelőhidakra vonatkozó műszaki biztonsági követelményeket állapítja meg. Svédország azt állította, hogy bár a szóban forgó szabvány 500 mm szélességet ír elő, a tekebábu-felállító gép szóban forgó kezelőhídja 190 mm széles volt.

Ennek kapcsán a gyártó azt állította, hogy a 190 mm-es, keskeny kezelőhíd a tervezett és várható felhasználásra, a hozzáférési gyakoriságra, valamint a labdavisszagurító területre vonatkozó legkorszerűbb technológiára tekintettel biztonságosnak és megfelelő szélességűnek minősül annak ellenére, hogy nem felel meg teljes egészében az EN ISO 14122-2:2001 szabványnak. Ezért, bár a gyártó a megfelelőségi nyilatkozatban erre a szabványra hivatkozott, az nem vonatkozott rá.

A tekebábu-felállító gép elölről történő megközelítéséhez kapcsolódó esés kockázata tekintetében a gyártó úgy vélte, hogy az elülső platformra és az elülső platformról való könnyebb megközelítéshez Svédország által kért alternatív platform nem szükséges, mert a tekebábu-felállító gép elölről való megközelítése nagyon ritkán fordul elő, figyelembe véve a világon létező gépek tervezését, amelyek elsősorban hátulról közelíthetők meg.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tekebábu-felállító gépek megközelítésekor a gépek közötti keskeny – 1 000 mm-es – kezelőhíd vagy a gép elülső részének hirtelen végződése miatti (eséssel vagy egyensúlyvesztéssel bekövetkező) sérülés kockázata nem hagyható figyelmen kívül azzal az érveléssel, hogy azt ritkán közelítik meg, vagy nem lehet jobban megközelíteni.

Ezért a fenti érvek alapján, valamint az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.6., 1.6.1. és 1.6.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép tekintetében.

| (11) | Ami a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. és 1.4. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt illeti, Svédország jelezte, hogy a tekebábu-felállító gépek közötti védőfalaknak kellően magasnak kell lenniük annak megakadályozása érdekében, hogy a munkavállalók a működésben lévő szomszédos gépek veszélyes, mozgó részeivel érintkezzenek. A védőfalnak el kell fednie a gép egész oldalát, azaz egészen fel kell érnie a gépház elülső részéig. A tekebábu-felállító – gépek közé szerelt – korlátja azonban egyes munkaállomásokon csak 500 mm magas volt, és teljesen hiányzott más olyan helyeken, ahol emberek dolgoztak. Ez a szomszédos gépbe való beleesés kockázatával járt. Ezért ez a szerkezet nem felel meg a mozgó részek okozta veszélyek elleni védelem kiválasztására vonatkozó, 1.3.8. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek.
  A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN ISO 13857:2008 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabványok hivatkozásai, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. A gyártó e hiányossága ellenére Svédország megállapította azt az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt, amelyre az adott harmonizált szabvány vonatkozhatott. Svédország kifejezetten azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványra való hivatkozás a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre vonatkozott.
  Az EN ISO 13857:2008 harmonizált szabvány a gépeken a veszélyes helyek felső és alsó testrésszel való elérése elleni biztonsági távolságokra vonatkozó műszaki követelményeket állapítja meg. Svédország annak határozottabb megindokolása érdekében hivatkozik erre a szabványra, hogy a gyártó nem felel meg az 1.3.8. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek.
  Annak ellenére, hogy a gyártó hivatkozott a szabványra a megfelelőségi nyilatkozatban, a svéd hatóságoknak eljuttatott indokolásokban nem hagyatkozott a szabványra annak bizonyításához, hogy a termék megfelel az irányelvnek. Ehelyett a gyártó pontosította, hogy a gépek közé szerelt 500 mm-es korlát célja az volt, hogy maximális védelmet biztosítson, ugyanakkor még megfeleljen az Európa-szerte alkalmazott közös födémmagasságra vonatkozó követelményeknek. Egy magasabb védőburkolat nagyobb biztonsági intézkedést jelentene, ez a nagyobb biztonság azonban csökkenne, ha a födém akadályai gátolnák a védőburkolatok elhelyezését, vagy ha a védőburkolatokat helytelenül módosítanák a födém akadályaihoz való igazodás érdekében.
  A Bizottság megítélése szerint az, hogy a födém akadályai miatt a tekebábu-felállító – gépek közé szerelt – korlátjának 500 mm magasnak kell maradnia, nem ad magyarázatot arra, hogy egyes munkaállomásokon miért hiányoztak teljesen a korlátok, és nem kezeli a szomszédos gépbe való beleesés kockázatát sem.
  Ezért a fenti érvek alapján és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények nem teljesültek a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében.
  Ezenfelül Svédország a tekebábu-felállító gép kapcsán kifejtette, hogy a gépház kis ajtókat tartalmaz, amelyek nyithatóak, de nincs olyan zárómechanizmusuk, amely leállítja a gépet az ajtók nyitásakor.
  A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN 953:1998 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabványok hivatkozásai, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. A gyártó e hiányossága ellenére Svédország megállapította azt az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt, amelyre az adott harmonizált szabvány vonatkozhatott. Svédország kifejezetten azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványra való hivatkozás a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. és 1.4. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre vonatkozott.
  Az EN 953:1997+A1:2009 harmonizált szabvány a gépek védőburkolataira vonatkozó műszaki biztonsági követelményeket, valamint a rögzített és a nyitható védőburkolatok kialakításának és beépítésének általános követelményeit állapítja meg. Svédország annak határozottabb megindokolása érdekében hivatkozik erre a szabványra, hogy a gyártó nem felel meg az 1.3.8. és 1.4. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.
  A gyártó ezzel kapcsolatos magyarázata szerint az, hogy a gépház mindegyik cellához egy második kisebb ajtót tartalmaz a gépet leállító kapcsolóberendezés nélkül, nem ellentétes a 2006/42/EK irányelvvel, mert a hátsó rész védőburkolatait nagyon ritkán kell megközelíteni, és a rögzített védőburkolatok elegendő biztonságot biztosítanak ebben az esetben. A gyártó jelezte, hogy ezen indokolás és az EN 953 szabvány alapján rögzített védőburkolatot választott. A gyártó nem tért ki a kapcsolómechanizmus hiányára.
  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a mozgó részekből fakadó kockázatot nem küszöbölték ki, mert a kapcsolómechanizmus nem állította le a gépet, amikor a munkavállaló megközelítette azt.
  Ezért a fenti érvek alapján, valamint az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. és 1.4. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép tekintetében.
  Svédország azt is jelezte, hogy a labdavisszagurító mechanizmus feletti védőfedél nem felelt meg a rögzített védőburkolatok tekintetében a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.4.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, mivel semmilyen módon nem volt rögzítve, továbbá nem felelt meg az egymáshoz kapcsolt védőburkolatok tekintetében a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.4.2.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, mivel nem volt kapcsolómechanizmus.
  Svédország ebben az esetben is az EN 953:1997+A1:2009 szabványra hivatkozott annak határozottabb megindokolása érdekében, hogy a gyártó nem felel meg az 1.4.2.1. és 1.4.2.2. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.
  A gyártó azonban azt állította, hogy a labdavisszagurító fedél megközelítésére jóval ritkábban volt szükség, mint műszakonként egyszer, és magyarázatát arra a kijelentésre korlátozta, hogy a szabványok rögzített védőburkolatot ajánlanak. Álláspontja szerint nem volt szükség a Svédország által előírt intézkedések meghozatalára.
  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a mozgó részekből fakadó kockázatot nem küszöbölték ki a labdavisszagurító mechanizmus feletti védőfedélben, mert a kapcsolómechanizmusok hiányán felül a rögzített védőburkolatok nem voltak rögzítve.
  Ezért a fenti érvek alapján, valamint az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.4.2.1. és 1.4.2.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

Ami a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. és 1.4. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt illeti, Svédország jelezte, hogy a tekebábu-felállító gépek közötti védőfalaknak kellően magasnak kell lenniük annak megakadályozása érdekében, hogy a munkavállalók a működésben lévő szomszédos gépek veszélyes, mozgó részeivel érintkezzenek. A védőfalnak el kell fednie a gép egész oldalát, azaz egészen fel kell érnie a gépház elülső részéig. A tekebábu-felállító – gépek közé szerelt – korlátja azonban egyes munkaállomásokon csak 500 mm magas volt, és teljesen hiányzott más olyan helyeken, ahol emberek dolgoztak. Ez a szomszédos gépbe való beleesés kockázatával járt. Ezért ez a szerkezet nem felel meg a mozgó részek okozta veszélyek elleni védelem kiválasztására vonatkozó, 1.3.8. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek.

A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN ISO 13857:2008 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabványok hivatkozásai, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. A gyártó e hiányossága ellenére Svédország megállapította azt az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt, amelyre az adott harmonizált szabvány vonatkozhatott. Svédország kifejezetten azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványra való hivatkozás a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre vonatkozott.

Az EN ISO 13857:2008 harmonizált szabvány a gépeken a veszélyes helyek felső és alsó testrésszel való elérése elleni biztonsági távolságokra vonatkozó műszaki követelményeket állapítja meg. Svédország annak határozottabb megindokolása érdekében hivatkozik erre a szabványra, hogy a gyártó nem felel meg az 1.3.8. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek.

Annak ellenére, hogy a gyártó hivatkozott a szabványra a megfelelőségi nyilatkozatban, a svéd hatóságoknak eljuttatott indokolásokban nem hagyatkozott a szabványra annak bizonyításához, hogy a termék megfelel az irányelvnek. Ehelyett a gyártó pontosította, hogy a gépek közé szerelt 500 mm-es korlát célja az volt, hogy maximális védelmet biztosítson, ugyanakkor még megfeleljen az Európa-szerte alkalmazott közös födémmagasságra vonatkozó követelményeknek. Egy magasabb védőburkolat nagyobb biztonsági intézkedést jelentene, ez a nagyobb biztonság azonban csökkenne, ha a födém akadályai gátolnák a védőburkolatok elhelyezését, vagy ha a védőburkolatokat helytelenül módosítanák a födém akadályaihoz való igazodás érdekében.

A Bizottság megítélése szerint az, hogy a födém akadályai miatt a tekebábu-felállító – gépek közé szerelt – korlátjának 500 mm magasnak kell maradnia, nem ad magyarázatot arra, hogy egyes munkaállomásokon miért hiányoztak teljesen a korlátok, és nem kezeli a szomszédos gépbe való beleesés kockázatát sem.

Ezért a fenti érvek alapján és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények nem teljesültek a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében.

Ezenfelül Svédország a tekebábu-felállító gép kapcsán kifejtette, hogy a gépház kis ajtókat tartalmaz, amelyek nyithatóak, de nincs olyan zárómechanizmusuk, amely leállítja a gépet az ajtók nyitásakor.

A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN 953:1998 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabványok hivatkozásai, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. A gyártó e hiányossága ellenére Svédország megállapította azt az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt, amelyre az adott harmonizált szabvány vonatkozhatott. Svédország kifejezetten azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványra való hivatkozás a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. és 1.4. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre vonatkozott.

Az EN 953:1997+A1:2009 harmonizált szabvány a gépek védőburkolataira vonatkozó műszaki biztonsági követelményeket, valamint a rögzített és a nyitható védőburkolatok kialakításának és beépítésének általános követelményeit állapítja meg. Svédország annak határozottabb megindokolása érdekében hivatkozik erre a szabványra, hogy a gyártó nem felel meg az 1.3.8. és 1.4. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

A gyártó ezzel kapcsolatos magyarázata szerint az, hogy a gépház mindegyik cellához egy második kisebb ajtót tartalmaz a gépet leállító kapcsolóberendezés nélkül, nem ellentétes a 2006/42/EK irányelvvel, mert a hátsó rész védőburkolatait nagyon ritkán kell megközelíteni, és a rögzített védőburkolatok elegendő biztonságot biztosítanak ebben az esetben. A gyártó jelezte, hogy ezen indokolás és az EN 953 szabvány alapján rögzített védőburkolatot választott. A gyártó nem tért ki a kapcsolómechanizmus hiányára.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a mozgó részekből fakadó kockázatot nem küszöbölték ki, mert a kapcsolómechanizmus nem állította le a gépet, amikor a munkavállaló megközelítette azt.

Ezért a fenti érvek alapján, valamint az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.3.8. és 1.4. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép tekintetében.

Svédország azt is jelezte, hogy a labdavisszagurító mechanizmus feletti védőfedél nem felelt meg a rögzített védőburkolatok tekintetében a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.4.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, mivel semmilyen módon nem volt rögzítve, továbbá nem felelt meg az egymáshoz kapcsolt védőburkolatok tekintetében a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.4.2.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, mivel nem volt kapcsolómechanizmus.

Svédország ebben az esetben is az EN 953:1997+A1:2009 szabványra hivatkozott annak határozottabb megindokolása érdekében, hogy a gyártó nem felel meg az 1.4.2.1. és 1.4.2.2. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

A gyártó azonban azt állította, hogy a labdavisszagurító fedél megközelítésére jóval ritkábban volt szükség, mint műszakonként egyszer, és magyarázatát arra a kijelentésre korlátozta, hogy a szabványok rögzített védőburkolatot ajánlanak. Álláspontja szerint nem volt szükség a Svédország által előírt intézkedések meghozatalára.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a mozgó részekből fakadó kockázatot nem küszöbölték ki a labdavisszagurító mechanizmus feletti védőfedélben, mert a kapcsolómechanizmusok hiányán felül a rögzített védőburkolatok nem voltak rögzítve.

Ezért a fenti érvek alapján, valamint az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.4.2.1. és 1.4.2.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép tekintetében.

| (12) | Ami a használati utasításra vonatkozó 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontban meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt illeti, Svédország azt a tájékoztatást adta, hogy a tekebábu-felállító gépre és a kiegészítő készletre helyezett ábrának azt kellett bemutatnia, hogy hol találhatók a védőburkolatok, de a helyük nem felelt meg a gépen lévő tényleges helyüknek. A használati utasítás kapcsán Svédország azt állította, hogy a leszállított gépeknek megfelelő és a végrehajtandó különböző műveletekre kiterjedő használati utasítás nem volt.
  Az üzemeltetést és a használati utasítást tartalmazó kézikönyv hiánya tekintetében a gyártó azt állította, hogy a gépekkel együtt biztosította a kézikönyvek lefordított változatát, így előfordulhatott, hogy a kézikönyveket nem megfelelő helyre tették az ellenőrzött tekeközpontban. A biztonsági funkciókra hatással nem lévő címkéket nem fordították le. Ezenfelül előfordulhatott, hogy az ellenőrök által megfigyelt gépcímkék és -kézikönyvek azért nem igazodtak a géphez, mert a gyártó regionális ellenőrök külön kéréseihez alkalmazkodott, és korlátozott idő állt rendelkezésre a kérésekhez való alkalmazkodáshoz.
  A Bizottság a fenti érvek alapján és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel úgy ítéli meg, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

Ami a használati utasításra vonatkozó 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontban meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt illeti, Svédország azt a tájékoztatást adta, hogy a tekebábu-felállító gépre és a kiegészítő készletre helyezett ábrának azt kellett bemutatnia, hogy hol találhatók a védőburkolatok, de a helyük nem felelt meg a gépen lévő tényleges helyüknek. A használati utasítás kapcsán Svédország azt állította, hogy a leszállított gépeknek megfelelő és a végrehajtandó különböző műveletekre kiterjedő használati utasítás nem volt.

Az üzemeltetést és a használati utasítást tartalmazó kézikönyv hiánya tekintetében a gyártó azt állította, hogy a gépekkel együtt biztosította a kézikönyvek lefordított változatát, így előfordulhatott, hogy a kézikönyveket nem megfelelő helyre tették az ellenőrzött tekeközpontban. A biztonsági funkciókra hatással nem lévő címkéket nem fordították le. Ezenfelül előfordulhatott, hogy az ellenőrök által megfigyelt gépcímkék és -kézikönyvek azért nem igazodtak a géphez, mert a gyártó regionális ellenőrök külön kéréseihez alkalmazkodott, és korlátozott idő állt rendelkezésre a kérésekhez való alkalmazkodáshoz.

A Bizottság a fenti érvek alapján és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel úgy ítéli meg, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében.

| (13) | A 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2. pontjában a biztonság beépítésének alapelveire vonatkozóan meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény szerint a gépet úgy kell tervezni és gyártani, hogy ne veszélyeztesse a személyeket, amikor azt az előrelátható körülmények között üzemeltetik, de figyelembe véve az észszerűen előrelátható rendellenes használatot is.
  Svédország jelezte, hogy a biztonsági kapcsolóberendezésekhez használt szerelőkonzolokat – a biztonság beépítésének alapelvével ellentétben – standard szerszámokkal könnyen eltávolítható standard csavarokkal erősítették meg. Ez a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtók használata helyett a szerelőkonzol kiiktatását jelentő, észszerűen előrelátható rendellenes használat kockázatával jár.
  A gyártó azt állította, hogy ennek az volt az oka, hogy a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtók észszerű hozzáférést biztosítanak, ami csökkenti a kezelő motivációját arra, hogy teljes körű karbantartás során kiiktassa a kapcsolóberendezéseket. A standard csavarok feltehetőleg csökkentik a védőburkolat-rendszer tartós károsodásának vagy a védőburkolatok végleges eltávolításának a kockázatát.
  Svédország továbbá kifejtette, hogy a rögzített védőburkolatokat gyorskioldó rögzítőkapcsokkal szerelték fel, ami azzal a kockázattal járt, hogy valaki kinyitja a rögzített védőburkolatot, és a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtó használata helyett azt használja a hozzáféréshez. Svédország hozzátette, hogy amennyiben a hatásvizsgálatból az derül ki, hogy lennie kell rögzített védőburkolatnak, az nem tervezhető meg oly módon, hogy vonzó lehetőséget biztosítson arra, hogy a lezárt kapu használata helyett a rögzített védőburkolatot nyissák meg a géphez való hozzáféréshez.
  A gyártó azzal indokolta a gyorskioldó rögzítőkapcsok használatát, hogy azok csökkentik a munkavállalók motivációját a rögzített védőburkolatok kiiktatására.
  A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN 1088:1995+A1:2007 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabvány hivatkozása, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. E hiányosság ellenére Svédország az említett harmonizált szabványra való hivatkozást a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménnyel hozta összefüggésbe.
  Az EN 1088+A2:2008 harmonizált szabvány a gépek védőburkolatokkal összekapcsolt reteszelőberendezéseire vonatkozó műszaki biztonsági követelményeket, valamint a tervezés és a kiválasztás alapelveit állapítja meg. Svédország annak határozottabb megindokolása érdekében hivatkozik erre a szabványra, hogy a gyártó nem felel meg az 1.1.2. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. A gyártó jelezte, hogy a szabvány 4. megjegyzésének 5.7.1. pontja kimondja, hogy „a kiiktatás észszerűen előrelátható módon történő” elkerülésének figyelembe kell vennie a konkrét alkalmazás jellemzőit, és ezért a kockázatértékelésen kell alapulnia. A gyártó szerint a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtók észszerű hozzáférést biztosítanak, ami csökkenti a kezelő motivációját a kapcsolóberendezések kiiktatására.
  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerelőkonzolok és a rögzített védőburkolatok könnyen eltávolíthatóak standard szerszámokkal, ami azt az észszerűen előrelátható rendellenes használatot vonta maga után, hogy a géphez hozzá lehetett férni a lezárt kapuk megkerülésével.
  Ezért a fenti érvek alapján és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2. pontjában a biztonság beépítésének alapelveire vonatkozóan meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2. pontjában a biztonság beépítésének alapelveire vonatkozóan meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény szerint a gépet úgy kell tervezni és gyártani, hogy ne veszélyeztesse a személyeket, amikor azt az előrelátható körülmények között üzemeltetik, de figyelembe véve az észszerűen előrelátható rendellenes használatot is.

Svédország jelezte, hogy a biztonsági kapcsolóberendezésekhez használt szerelőkonzolokat – a biztonság beépítésének alapelvével ellentétben – standard szerszámokkal könnyen eltávolítható standard csavarokkal erősítették meg. Ez a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtók használata helyett a szerelőkonzol kiiktatását jelentő, észszerűen előrelátható rendellenes használat kockázatával jár.

A gyártó azt állította, hogy ennek az volt az oka, hogy a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtók észszerű hozzáférést biztosítanak, ami csökkenti a kezelő motivációját arra, hogy teljes körű karbantartás során kiiktassa a kapcsolóberendezéseket. A standard csavarok feltehetőleg csökkentik a védőburkolat-rendszer tartós károsodásának vagy a védőburkolatok végleges eltávolításának a kockázatát.

Svédország továbbá kifejtette, hogy a rögzített védőburkolatokat gyorskioldó rögzítőkapcsokkal szerelték fel, ami azzal a kockázattal járt, hogy valaki kinyitja a rögzített védőburkolatot, és a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtó használata helyett azt használja a hozzáféréshez. Svédország hozzátette, hogy amennyiben a hatásvizsgálatból az derül ki, hogy lennie kell rögzített védőburkolatnak, az nem tervezhető meg oly módon, hogy vonzó lehetőséget biztosítson arra, hogy a lezárt kapu használata helyett a rögzített védőburkolatot nyissák meg a géphez való hozzáféréshez.

A gyártó azzal indokolta a gyorskioldó rögzítőkapcsok használatát, hogy azok csökkentik a munkavállalók motivációját a rögzített védőburkolatok kiiktatására.

A gyártó az EU-megfelelőségi nyilatkozatában az EN 1088:1995+A1:2007 harmonizált szabványra hivatkozott, a műszaki dokumentációban azonban nem közölte a harmonizált szabvány hivatkozása, valamint az érintett alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény közötti kapcsolatot, ahogyan azt a 2006/42/EK irányelv VII. melléklete előírja. E hiányosság ellenére Svédország az említett harmonizált szabványra való hivatkozást a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménnyel hozta összefüggésbe.

Az EN 1088+A2:2008 harmonizált szabvány a gépek védőburkolatokkal összekapcsolt reteszelőberendezéseire vonatkozó műszaki biztonsági követelményeket, valamint a tervezés és a kiválasztás alapelveit állapítja meg. Svédország annak határozottabb megindokolása érdekében hivatkozik erre a szabványra, hogy a gyártó nem felel meg az 1.1.2. pontban foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. A gyártó jelezte, hogy a szabvány 4. megjegyzésének 5.7.1. pontja kimondja, hogy „a kiiktatás észszerűen előrelátható módon történő” elkerülésének figyelembe kell vennie a konkrét alkalmazás jellemzőit, és ezért a kockázatértékelésen kell alapulnia. A gyártó szerint a kapcsolóberendezéssel ellátott ajtók észszerű hozzáférést biztosítanak, ami csökkenti a kezelő motivációját a kapcsolóberendezések kiiktatására.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerelőkonzolok és a rögzített védőburkolatok könnyen eltávolíthatóak standard szerszámokkal, ami azt az észszerűen előrelátható rendellenes használatot vonta maga után, hogy a géphez hozzá lehetett férni a lezárt kapuk megkerülésével.

Ezért a fenti érvek alapján és az ezen érveket megerősítő vizsgálatra tekintettel megállapítható, hogy a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2. pontjában a biztonság beépítésének alapelveire vonatkozóan meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény nem teljesült a tekebábu-felállító gép és a kiegészítő készlet tekintetében.

| (14) | A védintézkedés tekintetében Svédország által közölt indokolás vizsgálata, a Svédország által levont következtetéseket megerősítő független vizsgálat, valamint a gyártó által közölt észrevételek megerősítik, hogy amikor Svédország 2013 decemberében bejelentette az intézkedéseket a Bizottságnak, a tekebábu-felállító gép nem felelt meg a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2., 1.1.6., 1.2.2., 1.3.8., 1.4., 1.6.1., 1.6.2., 1.7.1., 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, a kiegészítő készlet pedig nem felelt meg az 1.1.2., 1.2.2., 1.3.8., 1.4., 1.7.1., 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontban meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. Ezek a hiányosságok veszélyeztethetik a személyek egészségét és biztonságát. Ezért a Svédország által hozott védintézkedések indokoltnak tekintendők, |
| --- | --- |

(14)

A védintézkedés tekintetében Svédország által közölt indokolás vizsgálata, a Svédország által levont következtetéseket megerősítő független vizsgálat, valamint a gyártó által közölt észrevételek megerősítik, hogy amikor Svédország 2013 decemberében bejelentette az intézkedéseket a Bizottságnak, a tekebábu-felállító gép nem felelt meg a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.1.2., 1.1.6., 1.2.2., 1.3.8., 1.4., 1.6.1., 1.6.2., 1.7.1., 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, a kiegészítő készlet pedig nem felelt meg az 1.1.2., 1.2.2., 1.3.8., 1.4., 1.7.1., 1.7.4., 1.7.4.1. és 1.7.4.2. pontban meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. Ezek a hiányosságok veszélyeztethetik a személyek egészségét és biztonságát. Ezért a Svédország által hozott védintézkedések indokoltnak tekintendők,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Brunswick GSX tekebábu-felállító gép és „Advanced Guards” kiegészítő készlete forgalomba hozatalát betiltó, valamint a gyártó számára a már forgalomba hozott gépek piacról való kivonását előíró, Svédország által hozott intézkedések indokoltak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 10-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 157., 2006.6.9., 24. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

2

(3)  A tekebábu-felállító gépeknek a gépekről szóló irányelvnek való megfeleléséről szóló, 2017. május 8-i jelentés.

3

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1961 HATÁROZATA

(2018. december 11.)

a személyes adatok kezelése tekintetében az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében mindegyik uniós intézménynek létre kell hoznia egy belső ellenőri feladatkört, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően kell ellátni. A belső ellenőrzési tevékenységeket a Bizottságban a 2000. április 11-én létrehozott Belső Ellenőrzési Szolgálat (a továbbiakban: a Szolgálat) végzi. A Szolgálat olyan decentralizált uniós ügynökségeknél és más autonóm szerveknél is végez belső ellenőrzési tevékenységeket, amelyek az uniós költségvetésből hozzájárulásokat kapnak. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében mindegyik uniós intézménynek létre kell hoznia egy belső ellenőri feladatkört, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően kell ellátni. A belső ellenőrzési tevékenységeket a Bizottságban a 2000. április 11-én létrehozott Belső Ellenőrzési Szolgálat (a továbbiakban: a Szolgálat) végzi. A Szolgálat olyan decentralizált uniós ügynökségeknél és más autonóm szerveknél is végez belső ellenőrzési tevékenységeket, amelyek az uniós költségvetésből hozzájárulásokat kapnak.

| (2) | A Szolgálat a belső ellenőrzési tevékenységeket az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikkével és a működési szabályzattal (2) összhangban végzi. E tekintetben a Szolgálat teljes függetlenséget élvez, illetve teljes körű és korlátlan hozzáférést kap a belső ellenőrzési tevékenységéhez szükséges valamennyi információhoz az adott uniós intézmény minden tevékenységével és szervezeti egységével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

A Szolgálat a belső ellenőrzési tevékenységeket az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikkével és a működési szabályzattal (2) összhangban végzi. E tekintetben a Szolgálat teljes függetlenséget élvez, illetve teljes körű és korlátlan hozzáférést kap a belső ellenőrzési tevékenységéhez szükséges valamennyi információhoz az adott uniós intézmény minden tevékenységével és szervezeti egységével kapcsolatban.

| (3) | A Szolgálat tanácsot ad a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek, a végrehajtó ügynökségeknek, valamint az Unió decentralizált ügynökségeinek és más olyan önálló szerveknek, amelyek az uniós költségvetésből hozzájárulásokat kapnak arra vonatkozóan, hogy miként kell kezelni a kockázatokat, azaz minden olyan eseményt vagy kérdést, amely bekövetkezhet, és hátrányosan befolyásolhatja a Bizottság politikai, stratégiai és operatív céljainak elérését, továbbá a Szolgálat független véleményt ad ki az irányítási és kontrollrendszerek minőségéről, valamint ajánlásokat ad ki a műveletek végrehajtási feltételeinek javítása és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítása érdekében, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikkének megfelelően. Ezért a Szolgálat belső ellenőrzési tevékenységei jellemzően nem természetes személyekre irányulnak. Mindazonáltal elkerülhetetlen, hogy tevékenységei során az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikkének 1. bekezdése szerinti személyes adatok adatkezelés tárgyát képezzék. A Szolgálat által végzett belső ellenőrzési tevékenységek közé tartozik a belső irányítási rendszerek alkalmasságának és hatékonyságának, valamint a szervezeti egységek által a szakpolitikák, programok és intézkedések végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménynek felmérése, illetve a minden egyes költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső kontroll- és ellenőrzési rendszerek hatékonyságának és eredményességének értékelése. Ezek a tevékenységek biztosítják az Unió és a tagállamok fontos gazdasági és pénzügyi érdekeinek védelmét. A Szolgálat az adatkezelési műveletek adatkezelője, amelyeket a költségvetési rendelet 118. cikkének és 119. cikke (2) bekezdésének megfelelően hajt végre. |
| --- | --- |

(3)

A Szolgálat tanácsot ad a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek, a végrehajtó ügynökségeknek, valamint az Unió decentralizált ügynökségeinek és más olyan önálló szerveknek, amelyek az uniós költségvetésből hozzájárulásokat kapnak arra vonatkozóan, hogy miként kell kezelni a kockázatokat, azaz minden olyan eseményt vagy kérdést, amely bekövetkezhet, és hátrányosan befolyásolhatja a Bizottság politikai, stratégiai és operatív céljainak elérését, továbbá a Szolgálat független véleményt ad ki az irányítási és kontrollrendszerek minőségéről, valamint ajánlásokat ad ki a műveletek végrehajtási feltételeinek javítása és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítása érdekében, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikkének megfelelően. Ezért a Szolgálat belső ellenőrzési tevékenységei jellemzően nem természetes személyekre irányulnak. Mindazonáltal elkerülhetetlen, hogy tevékenységei során az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikkének 1. bekezdése szerinti személyes adatok adatkezelés tárgyát képezzék. A Szolgálat által végzett belső ellenőrzési tevékenységek közé tartozik a belső irányítási rendszerek alkalmasságának és hatékonyságának, valamint a szervezeti egységek által a szakpolitikák, programok és intézkedések végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménynek felmérése, illetve a minden egyes költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső kontroll- és ellenőrzési rendszerek hatékonyságának és eredményességének értékelése. Ezek a tevékenységek biztosítják az Unió és a tagállamok fontos gazdasági és pénzügyi érdekeinek védelmét. A Szolgálat az adatkezelési műveletek adatkezelője, amelyeket a költségvetési rendelet 118. cikkének és 119. cikke (2) bekezdésének megfelelően hajt végre.

| (4) | A Bizottságnál és annak végrehajtó ügynökségeinél, illetve a decentralizált uniós ügynökségeknél és más autonóm szerveknél végzett belső ellenőrzési tevékenységek formájukban és tartalmukban egyaránt sokfélék lehetnek, a biztosíték (beleértve a kockázatértékeléseket) és szaktanácsadás nyújtásán át a korlátozott hatókörű felülvizsgálatig és a nyomonkövetési feladatokig. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnál és annak végrehajtó ügynökségeinél, illetve a decentralizált uniós ügynökségeknél és más autonóm szerveknél végzett belső ellenőrzési tevékenységek formájukban és tartalmukban egyaránt sokfélék lehetnek, a biztosíték (beleértve a kockázatértékeléseket) és szaktanácsadás nyújtásán át a korlátozott hatókörű felülvizsgálatig és a nyomonkövetési feladatokig.

| (5) | A 2018. november 21-én frissített működési szabályzatának (C(2018)7707) megfelelően az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság egy tanácsadó testület (4), amely segíti a Bizottságot a Szerződések és egyéb jogszabályok [(EU, Euratom) 2018/1046 rendelet] értelmében fennálló kötelezettségek teljesítésében azáltal, hogy biztosítja a Belső Ellenőrzési Szolgálat függetlenségét, ellenőrzi a belső ellenőrzési tevékenység minőségét, és biztosítja, hogy a belső és külső ellenőrzés ajánlásait a Bizottság szolgálatai megfelelően figyelembe vegyék, illetve hogy a szolgálatok megfelelő nyomon követésben részesüljenek. Ezáltal az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság elősegíti, hogy tovább javuljon a Bizottság eredményessége és hatékonysága céljainak elérése tekintetében, és hozzájárul ahhoz, hogy a biztosi testület áttekintéssel rendelkezzen az Európai Bizottság irányítása, kockázatkezelése és belső ellenőrzési gyakorlatai fellett. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság az adatkezelési művelet(ek) adatkezelője, amelye(ke)t a költségvetési rendelet 123. cikkének megfelelően hajt végre. |
| --- | --- |

(5)

A 2018. november 21-én frissített működési szabályzatának (C(2018)7707) megfelelően az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság egy tanácsadó testület (4), amely segíti a Bizottságot a Szerződések és egyéb jogszabályok [(EU, Euratom) 2018/1046 rendelet] értelmében fennálló kötelezettségek teljesítésében azáltal, hogy biztosítja a Belső Ellenőrzési Szolgálat függetlenségét, ellenőrzi a belső ellenőrzési tevékenység minőségét, és biztosítja, hogy a belső és külső ellenőrzés ajánlásait a Bizottság szolgálatai megfelelően figyelembe vegyék, illetve hogy a szolgálatok megfelelő nyomon követésben részesüljenek. Ezáltal az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság elősegíti, hogy tovább javuljon a Bizottság eredményessége és hatékonysága céljainak elérése tekintetében, és hozzájárul ahhoz, hogy a biztosi testület áttekintéssel rendelkezzen az Európai Bizottság irányítása, kockázatkezelése és belső ellenőrzési gyakorlatai fellett. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság az adatkezelési művelet(ek) adatkezelője, amelye(ke)t a költségvetési rendelet 123. cikkének megfelelően hajt végre.

| (6) | Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei céljára – függetlenül attól, hogy saját kezdeményezésre vagy a kapott információk alapján jár-e el – a Bizottság olyan személyes adatokat kezel, amelyeket jogi személyektől, természetes személyektől, tagállamoktól, valamint a nemzetközi testületektől és szervezetektől kap vagy kér be. Az ilyen jellegű belső ellenőrzési tevékenységek során a Szolgálat nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, anonim forrásokból vagy azonosított, személyazonosságuk védelmét igénylő forrásokból származó kapott vagy bekért személyes adatokat is kezelhet. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei céljára – függetlenül attól, hogy saját kezdeményezésre vagy a kapott információk alapján jár-e el – a Bizottság olyan személyes adatokat kezel, amelyeket jogi személyektől, természetes személyektől, tagállamoktól, valamint a nemzetközi testületektől és szervezetektől kap vagy kér be. Az ilyen jellegű belső ellenőrzési tevékenységek során a Szolgálat nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, anonim forrásokból vagy azonosított, személyazonosságuk védelmét igénylő forrásokból származó kapott vagy bekért személyes adatokat is kezelhet.

| (7) | A Bizottság másfelől személyes adatokat cserélhet az uniós intézményekkel, testületekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamok illetékes hatóságaival, illetve – a Bizottság megfelelő nemzetközi vagy együttműködési megállapodásának keretében – harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság másfelől személyes adatokat cserélhet az uniós intézményekkel, testületekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamok illetékes hatóságaival, illetve – a Bizottság megfelelő nemzetközi vagy együttműködési megállapodásának keretében – harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.

| (8) | Belső ellenőrzési tevékenység keretében végzett, személyes adatok kezelésével kapcsolatos tevékenységekre az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 3. pontjának értelmében a hivatalos bizottsági eljárás megindítását megelőzően is sor kerülhet, és azok az ellenőrzési tevékenység teljes folyamata során, sőt az ellenőrzési tevékenység hivatalos lezárása után is folytatódhatnak (például az ajánlások végrehajtásának nyomon követése miatt, vagy azért, hogy a Bizottság felmérje az új belső ellenőrzési tevékenységek megindításának szükségességét). |
| --- | --- |

(8)

Belső ellenőrzési tevékenység keretében végzett, személyes adatok kezelésével kapcsolatos tevékenységekre az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 3. pontjának értelmében a hivatalos bizottsági eljárás megindítását megelőzően is sor kerülhet, és azok az ellenőrzési tevékenység teljes folyamata során, sőt az ellenőrzési tevékenység hivatalos lezárása után is folytatódhatnak (például az ajánlások végrehajtásának nyomon követése miatt, vagy azért, hogy a Bizottság felmérje az új belső ellenőrzési tevékenységek megindításának szükségességét).

| (9) | A Bizottság által kezelt személyes adat kategóriái lehetnek például azonosító adatok, kapcsolattartási adatok, szakmai adatok, valamint a tevékenység tárgyához kapcsolódó vagy azzal kapcsolatba hozott adatok. Az ilyen kategóriákba tartozó személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. A személyes adatokat legfeljebb 10 éves időtartamig őriznek meg. A megőrzési időszak végén a belső ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos információk, beleértve a személyes adatokat is, a Bizottság irattárába kerülnek át (5), vagy megsemmisítik azokat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság által kezelt személyes adat kategóriái lehetnek például azonosító adatok, kapcsolattartási adatok, szakmai adatok, valamint a tevékenység tárgyához kapcsolódó vagy azzal kapcsolatba hozott adatok. Az ilyen kategóriákba tartozó személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. A személyes adatokat legfeljebb 10 éves időtartamig őriznek meg. A megőrzési időszak végén a belső ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos információk, beleértve a személyes adatokat is, a Bizottság irattárába kerülnek át (5), vagy megsemmisítik azokat.

| (10) | A Bizottság a belső ellenőrzési tevékenységek végzése során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet által biztosított jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottságnak meg kell felelnie a nemzetközi belső ellenőrzési szabványokban említett szigorú titoktartási szabályoknak, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a belső ellenőrzési tevékenységek végzése során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet által biztosított jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottságnak meg kell felelnie a nemzetközi belső ellenőrzési szabványokban említett szigorú titoktartási szabályoknak, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117. cikkének megfelelően.

| (11) | Bizonyos körülmények között az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait össze kell egyeztetni a belső ellenőrzési tevékenységek szükségleteivel, a természetes és jogi személyekkel folytatott információcsere bizalmas kezelésével, valamint más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Szolgálat korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos körülmények között az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait össze kell egyeztetni a belső ellenőrzési tevékenységek szükségleteivel, a természetes és jogi személyekkel folytatott információcsere bizalmas kezelésével, valamint más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Szolgálat korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

| (12) | A belső ellenőrzési tevékenységek hatékonyságának biztosítása érdekében – a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet helyébe lépő (EU) 2018/1725 rendelet (6) szerinti személyes adatok védelmével kapcsolatos szabványok tiszteletben tartása mellett – belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban korlátozhatja. |
| --- | --- |

(12)

A belső ellenőrzési tevékenységek hatékonyságának biztosítása érdekében – a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet helyébe lépő (EU) 2018/1725 rendelet (6) szerinti személyes adatok védelmével kapcsolatos szabványok tiszteletben tartása mellett – belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban korlátozhatja.

| (13) | A belső szabályoknak ki kell terjedniük minden olyan adatkezelési műveletre, amelyet a Bizottság a belső ellenőrzési tevékenységei során végez, függetlenül attól, hogy saját kezdeményezésre vagy kapott adatok alapján jár el, amennyiben az érintettek jogainak gyakorlása veszélyeztetheti a belső ellenőrzési tevékenységek végzését. Ezeknek a szabályoknak vonatkozniuk kell mindazon adatkezelési műveletekre, amelyekre az eljárások hivatalos megindítását megelőzően, az eljárás során, valamint az eredmény nyomon követésének ellenőrzésekor kerül sor. |
| --- | --- |

(13)

A belső szabályoknak ki kell terjedniük minden olyan adatkezelési műveletre, amelyet a Bizottság a belső ellenőrzési tevékenységei során végez, függetlenül attól, hogy saját kezdeményezésre vagy kapott adatok alapján jár el, amennyiben az érintettek jogainak gyakorlása veszélyeztetheti a belső ellenőrzési tevékenységek végzését. Ezeknek a szabályoknak vonatkozniuk kell mindazon adatkezelési műveletekre, amelyekre az eljárások hivatalos megindítását megelőzően, az eljárás során, valamint az eredmény nyomon követésének ellenőrzésekor kerül sor.

| (14) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell az összes személyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. Adott esetben a Bizottságnak további biztosítékokat kell nyújtania annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek egyenként, megfelelő formában tájékoztatást kapjanak. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell az összes személyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. Adott esetben a Bizottságnak további biztosítékokat kell nyújtania annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek egyenként, megfelelő formában tájékoztatást kapjanak.

| (15) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke alapján a Bizottság a saját belső ellenőrzési tevékenységeinek védelme, a tagállami közigazgatási szervek vizsgálatainak védelme, a vizsgálati eszközök és módszerek védelme, valamint más személyek belső ellenőrzési tevékenységeihez kapcsolódó jogainak védelme érdekében is korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke alapján a Bizottság a saját belső ellenőrzési tevékenységeinek védelme, a tagállami közigazgatási szervek vizsgálatainak védelme, a vizsgálati eszközök és módszerek védelme, valamint más személyek belső ellenőrzési tevékenységeihez kapcsolódó jogainak védelme érdekében is korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását.

| (16) | Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok és nemzetközi szervezetek, illetve az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell e szolgálatokkal, intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel, hatóságokkal és szervezetekkel, illetve az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottsággal a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok és nemzetközi szervezetek, illetve az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell e szolgálatokkal, intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel, hatóságokkal és szervezetekkel, illetve az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottsággal a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról.

| (17) | Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását az érintett országokkal vagy szervezetekkel való együttműködés és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél. |
| --- | --- |

(17)

Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását az érintett országokkal vagy szervezetekkel való együttműködés és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél.

| (18) | A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben a korlátozások minden alkalmazását nyilvántartásba kell vennie. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben a korlátozások minden alkalmazását nyilvántartásba kell vennie.

| (19) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Ez különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott jogok korlátozásának az esetében áll fenn. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Ez különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott jogok korlátozásának az esetében áll fenn.

| (20) | Amennyiben az érintett egyéb jogait korlátozzák, az Belső Ellenőrzési Szolgálat adatkezelőjének eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját. |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben az érintett egyéb jogait korlátozzák, az Belső Ellenőrzési Szolgálat adatkezelőjének eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját.

| (21) | Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(21)

Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát.

| (22) | Az (EU) 2018/1725 rendelet a 45/2001/EK rendelet helyébe lép, átmeneti időszak nélkül, a hatálybalépése napjától számítva. A 45/2001/EK rendelet rendelkezett bizonyos jogok korlátozása alkalmazásának lehetőségéről. A belső ellenőrzési tevékenységek jogszerűsége veszélyeztetésének elkerülése érdekében ezt a határozatot a (EU) 2018/1725 rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2018/1725 rendelet a 45/2001/EK rendelet helyébe lép, átmeneti időszak nélkül, a hatálybalépése napjától számítva. A 45/2001/EK rendelet rendelkezett bizonyos jogok korlátozása alkalmazásának lehetőségéről. A belső ellenőrzési tevékenységek jogszerűsége veszélyeztetésének elkerülése érdekében ezt a határozatot a (EU) 2018/1725 rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

| (23) | Az európai adatvédelmi biztos 2018. november 27-án nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(23)

Az európai adatvédelmi biztos 2018. november 27-án nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikke szerinti belső ellenőrzési tevékenységei során az érintettek adatkezelésről való tájékoztatása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. é s 16. cikkének megfelelően követnie kell.

E határozat megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 4., 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban.

(2)   Ez a határozat a személyes adatoknak a Bizottság által az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti feladatainak teljesítése érdekében végzett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban végzett kezelésére alkalmazandó.

(3)   Ez a határozat a személyes adatok Bizottság általi kezelésére vonatkozik, amennyiben a Bizottság olyan személyes adatokat kezel, amelyeket azon információk tartalmaznak, amelyeket e cikkben említett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban kezelnie kell.

2. cikk

Alkalmazandó kivételek és korlátozások

(1)   Amennyiben a Bizottság feladatait az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően az érintettek jogaira vonatkozóan gyakorolja, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek valamelyike.

(2)   E határozat 3–7. cikkére is figyelemmel a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását, továbbá e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek e rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása – egyebek mellett a vizsgálati eszközök és módszerek feltárása révén – veszélyeztetné a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei célját, vagy hátrányosan érintené más érintettek jogait és szabadságait.

(3)   A 3–7. cikkre is figyelemmel, a Bizottság más uniós intézményektől, szervektől, ügynökségektől és hivataloktól, illetékes tagállami vagy harmadik országbeli hatóságoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatok vonatkozásában korlátozhatja az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket az alábbi körülmények fennállása esetén:

| a) | amennyiben e jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott vagy az említett rendelet IX. fejezetével, az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (8) összhangban meghatározott egyéb jogi aktusok alapján; |
| --- | --- |

a)

amennyiben e jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott vagy az említett rendelet IX. fejezetével, az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (8) összhangban meghatározott egyéb jogi aktusok alapján;

| b) | ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják; |
| --- | --- |

b)

ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

| c) | ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a Bizottság belső ellenőrzési tevékenységei végzése során harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését. |
| --- | --- |

c)

ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a Bizottság belső ellenőrzési tevékenységei végzése során harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését.

A korlátozásoknak az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények esetén történő alkalmazását megelőzően a Bizottság konzultál az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy illetékes tagállami hatóságokkal, kivéve, ha a Bizottság számára egyértelmű, hogy az említett pontokban hivatkozott jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását, vagy az ilyen konzultáció veszélyeztetné a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei célját.

Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre vonatkozó bizottsági érdeknél nagyobb súlyt képviselnek az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadsága.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem érinti az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke alapján az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozóan belső szabályokat megállapító egyéb bizottsági határozatok alkalmazását és a Bizottság eljárási szabályzatának 23. cikkét.

3. cikk

Az érintettek tájékoztatása

A Bizottság saját honlapján közzéteszi azon adatvédelmi értesítéseket, amelyek az összes érintettet tájékoztatják a személyes adataiknak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti feladatok céljából történő kezelésével járó bizottsági tevékenységekről. A Bizottság adott esetben biztosítja, hogy az érintettek a megfelelő formában egyénileg tájékoztatásban részesüljenek.

Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az olyan érintettek tájékoztatását, akiknek adatait az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti feladatai céljából kezeli, a 6. cikkel összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

4. cikk

Az érintettek hozzáféréshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

(1)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17., 19. és 20. cikkében említett hozzáférési, törlési vagy adatkezelés-korlátozási jogát, a hozzáférés, törlés vagy adatkezelés-korlátozás iránti kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett korlátozás okairól szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben meghiúsítaná a korlátozás célját.

(3)   A Bizottság e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi a korlátozás okait.

(4)   Amennyiben a hozzáférés jogát részben vagy egészben korlátozták, az érintett az európai adatvédelmi biztos közvetítésével gyakorolja hozzáférési jogát az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésével összhangban.

5. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

Amennyiben a Bizottság korlátozza az érintettnek az adatvédelmi incidensről való, az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikke szerinti tájékoztatását, e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

6. cikk

A korlátozások feljegyzése és nyilvántartásba vétele

A Bizottság feljegyzi az e határozat alapján alkalmazott korlátozások okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, figyelembe véve az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében szereplő vonatkozó elemeket.

Ebből a célból fel kell jegyezni, hogy a jog gyakorlása milyen módon veszélyeztetné a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei célját vagy a 2. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján alkalmazott korlátozásokat, illetve hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.

A feljegyzést és – adott esetben – az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat nyilvántartásba kell venni. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

7. cikk

A korlátozások időtartama

(1)   Az e határozat 3., 4. és 5. cikkében említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg azok okai fennállnak.

(2)   Amennyiben az e határozat 3. vagy 5. cikkében említett korlátozás okai már nem állnak fenn, a Bizottság feloldja a korlátozásokat, és az érintettet tájékoztatja a korlátozás legfőbb okairól. Ezzel egyidejűleg a Bizottság tájékoztatja az érintettet arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(3)   A Bizottság e határozat elfogadásától számítva 6 havonta és a vonatkozó belső ellenőrzési tevékenység lezárása előtt és után felülvizsgálja a 3. és 5. cikkben említett korlátozások alkalmazását. Ezt követően a Bizottság évente felülvizsgálja a korlátozás/halasztás fenntartásának szükségességét.

8. cikk

Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselője által végzett felülvizsgálat

Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor az érintettek jogait e határozattal összhangban korlátozzák. Kérésre az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2018. december 11-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1

(2)  C(2017) 4435 final.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

3

(4)  Létrehozva 2000 októberében, SEC(2000)1808/3.

4

(5)  Az iratoknak a Bizottságon belüli megőrzését a közös dokumentummegőrzési lista szabályozza (ennek legfrissebb verziója a SEC (2012) 713 dokumentum), amely egy olyan megőrzési ütemtervet tartalmaz, amely megállapítja a különböző típusú bizottsági dokumentumok megőrzési idejét.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

10

---

| 2018.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 315/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 315/41

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1962 HATÁROZATA

(2018. december 11.)

a személyes adatoknak az érintettek személyes adataik kezelésével kapcsolatos tájékoztatása és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének megfelelően egyes jogaik korlátozása tekintetében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) általi kezelésére vonatkozó belső szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Csalás Elleni Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (1) hozta létre a Bizottság szolgálataként. A Hivatal teljesen függetlenül folytat vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Csalás Elleni Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (1) hozta létre a Bizottság szolgálataként. A Hivatal teljesen függetlenül folytat vizsgálatokat.

| (2) | A Hivatal igazgatási vizsgálatokat folytat le a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően. Ennek érdekében a tagállamokban azon vizsgálati hatásköröket gyakorolja, amelyeket a Bizottságra a vonatkozó uniós jogi aktusok ruháznak, harmadik országokban és nemzetközi szervezetek létesítményeiben pedig a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal összhangban gyakorolja vizsgálati hatásköreit. |
| --- | --- |

(2)

A Hivatal igazgatási vizsgálatokat folytat le a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően. Ennek érdekében a tagállamokban azon vizsgálati hatásköröket gyakorolja, amelyeket a Bizottságra a vonatkozó uniós jogi aktusok ruháznak, harmadik országokban és nemzetközi szervezetek létesítményeiben pedig a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal összhangban gyakorolja vizsgálati hatásköreit.

| (3) | A Hivatal igazgatási vizsgálatokat is folytat a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belül. A Hivatal a vizsgálati megbízatása keretében különböző forrásokból – állami hatóságoktól, magánszervezetektől és természetes személyektől – vizsgálati szempontból fontos információkat gyűjt, ideértve a személyes adatokat is, és azokat a vizsgálati vagy koordinációs tevékenységek előtt, alatt és után megosztja az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(3)

A Hivatal igazgatási vizsgálatokat is folytat a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belül. A Hivatal a vizsgálati megbízatása keretében különböző forrásokból – állami hatóságoktól, magánszervezetektől és természetes személyektől – vizsgálati szempontból fontos információkat gyűjt, ideértve a személyes adatokat is, és azokat a vizsgálati vagy koordinációs tevékenységek előtt, alatt és után megosztja az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint nemzetközi szervezetekkel.

| (4) | A Hivatal tevékenységei keretében különböző kategóriákba tartozó személyes adatokat kezel, különösen a következőket: azonosító adatok, kapcsolattartási adatok, szakmai adatok és az ügyben való érintettségre vonatkozó adatok. A főigazgató által képviselt Hivatal adatkezelőként jár el. A személyes adatok tárolása biztonságos elektronikus környezetben történik, megakadályozva az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy azok jogosulatlan személyeknek való továbbítását. A kezelt személyes adatokat az ügy elutasításától, illetve a vizsgálatnak vagy a koordinációs ügynek a főigazgató határozata alapján történő lezárásától számított tizenöt évig megőrzik. Az adatmegőrzési időszak végén az üggyel kapcsolatos információk, így a személyes adatok is az irattárba kerülnek. |
| --- | --- |

(4)

A Hivatal tevékenységei keretében különböző kategóriákba tartozó személyes adatokat kezel, különösen a következőket: azonosító adatok, kapcsolattartási adatok, szakmai adatok és az ügyben való érintettségre vonatkozó adatok. A főigazgató által képviselt Hivatal adatkezelőként jár el. A személyes adatok tárolása biztonságos elektronikus környezetben történik, megakadályozva az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy azok jogosulatlan személyeknek való továbbítását. A kezelt személyes adatokat az ügy elutasításától, illetve a vizsgálatnak vagy a koordinációs ügynek a főigazgató határozata alapján történő lezárásától számított tizenöt évig megőrzik. Az adatmegőrzési időszak végén az üggyel kapcsolatos információk, így a személyes adatok is az irattárba kerülnek.

| (5) | A Hivatal feladatainak ellátása során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése, valamint az említett rendelkezéseken alapuló jogi aktusok által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait. Ugyanakkor a Hivatalnak meg kell felelnie a 883/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkében említett, a bizalmas jelleg megőrzésére és a szakmai titoktartásra vonatkozó szigorú szabályoknak, és biztosítania kell az érintett személyek és tanúk e rendelet 9. cikkében említett eljárási jogainak tiszteletben tartását, amelyre hivatkozik, különös tekintettel az érintett személyek ártatlanság vélelméhez fűződő jogára. |
| --- | --- |

(5)

A Hivatal feladatainak ellátása során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése, valamint az említett rendelkezéseken alapuló jogi aktusok által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait. Ugyanakkor a Hivatalnak meg kell felelnie a 883/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkében említett, a bizalmas jelleg megőrzésére és a szakmai titoktartásra vonatkozó szigorú szabályoknak, és biztosítania kell az érintett személyek és tanúk e rendelet 9. cikkében említett eljárási jogainak tiszteletben tartását, amelyre hivatkozik, különös tekintettel az érintett személyek ártatlanság vélelméhez fűződő jogára.

| (6) | A személyes adatokat tároló biztonságos elektronikus környezet és a 883/2013/EU, Euratom rendelet 9. és 10. cikkében említett eljárási garanciák és a bizalmas jelleg megőrzésére és a szakmai titoktartásra vonatkozó szigorú szabályok magas szintű védelmet biztosítanak az adatkezelés által érintettek jogait és szabadságait veszélyeztető kockázatokkal szemben. |
| --- | --- |

(6)

A személyes adatokat tároló biztonságos elektronikus környezet és a 883/2013/EU, Euratom rendelet 9. és 10. cikkében említett eljárási garanciák és a bizalmas jelleg megőrzésére és a szakmai titoktartásra vonatkozó szigorú szabályok magas szintű védelmet biztosítanak az adatkezelés által érintettek jogait és szabadságait veszélyeztető kockázatokkal szemben.

| (7) | Bizonyos körülmények között az érintettek (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti jogait össze kell egyeztetni a vizsgálatok szükségleteivel, a más illetékes közigazgatási szervekkel folytatott információcsere bizalmas kezelésével, valamint más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy korlátozza a 14–22., a 35. és a 36. cikk, valamint a 4. cikk alkalmazását, amennyiben rendelkezései megfelelnek a 14–22. cikkben meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(7)

Bizonyos körülmények között az érintettek (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti jogait össze kell egyeztetni a vizsgálatok szükségleteivel, a más illetékes közigazgatási szervekkel folytatott információcsere bizalmas kezelésével, valamint más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy korlátozza a 14–22., a 35. és a 36. cikk, valamint a 4. cikk alkalmazását, amennyiben rendelkezései megfelelnek a 14–22. cikkben meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

| (8) | A Hivatal a 883/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 24. cikkének megfelelően adatvédelmi tisztviselőt jelölt ki. |
| --- | --- |

(8)

A Hivatal a 883/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 24. cikkének megfelelően adatvédelmi tisztviselőt jelölt ki.

| (9) | A Hivatal által végzett vizsgálatok és egyéb operatív tevékenységek bizalmas jellegének és hatékonyságának biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Hivatal az érintettek jogait az említett rendelet 25. cikkével összhangban korlátozhatja. |
| --- | --- |

(9)

A Hivatal által végzett vizsgálatok és egyéb operatív tevékenységek bizalmas jellegének és hatékonyságának biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Hivatal az érintettek jogait az említett rendelet 25. cikkével összhangban korlátozhatja.

| (10) | E jogi aktus hatályának ki kell terjednie a Hivatal által a független vizsgálati feladatai ellátása során végzett valamennyi adatkezelési műveletre. E szabályok a vizsgálat megindítása előtt, a vizsgálat alatt, valamint a 883/2013/EU, Euratom rendelet 3. és 4. cikkében említett külső és belső vizsgálatok eredményének nyomon követése során végzett adatkezelési műveletek esetében alkalmazandók. A szabályokat alkalmazni kell az olyan adatkezelési műveletekre, amelyek a vizsgálati feladatkörhöz kapcsolódó tevékenységek részét képezik, mint például a csalás jelentésére szolgáló rendszer, az operatív elemzések, a nemzetközi együttműködési adatbázisok, valamint az esetlegesen vizsgálati adatokat tartalmazó műveletekre, például az adatvédelmi tisztviselők vizsgálatainak lefolytatása vagy a Hivatal által végzett egyéb panaszkezelési eljárások során. Magában kell foglalnia továbbá a Hivatal által a nemzeti hatóságoknak és nemzetközi szervezeteknek az igazgatási vizsgálatok körén kívül nyújtott segítséget és együttműködést. |
| --- | --- |

(10)

E jogi aktus hatályának ki kell terjednie a Hivatal által a független vizsgálati feladatai ellátása során végzett valamennyi adatkezelési műveletre. E szabályok a vizsgálat megindítása előtt, a vizsgálat alatt, valamint a 883/2013/EU, Euratom rendelet 3. és 4. cikkében említett külső és belső vizsgálatok eredményének nyomon követése során végzett adatkezelési műveletek esetében alkalmazandók. A szabályokat alkalmazni kell az olyan adatkezelési műveletekre, amelyek a vizsgálati feladatkörhöz kapcsolódó tevékenységek részét képezik, mint például a csalás jelentésére szolgáló rendszer, az operatív elemzések, a nemzetközi együttműködési adatbázisok, valamint az esetlegesen vizsgálati adatokat tartalmazó műveletekre, például az adatvédelmi tisztviselők vizsgálatainak lefolytatása vagy a Hivatal által végzett egyéb panaszkezelési eljárások során. Magában kell foglalnia továbbá a Hivatal által a nemzeti hatóságoknak és nemzetközi szervezeteknek az igazgatási vizsgálatok körén kívül nyújtott segítséget és együttműködést.

| (11) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Hivatalnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi nyilatkozatok formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló tevékenységeiről, valamint a jogaikról, továbbá a megfelelő formában egyénileg tájékoztatnia kell a vizsgálat szempontjából releváns érintetteket – érintett személyeket, tanúkat és informátorokat – is. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Hivatalnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi nyilatkozatok formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló tevékenységeiről, valamint a jogaikról, továbbá a megfelelő formában egyénileg tájékoztatnia kell a vizsgálat szempontjából releváns érintetteket – érintett személyeket, tanúkat és informátorokat – is.

| (12) | A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott kivételek alkalmazásának sérelme nélkül a saját vizsgálatainak, a tagállamok közigazgatási szervei vizsgálatainak és eljárásainak, a vizsgálati eszközöknek és módszereknek, valamint a vizsgálataihoz kapcsolódó más személyek jogainak védelme érdekében korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és az érintettek egyéb jogainak alkalmazását. |
| --- | --- |

(12)

A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott kivételek alkalmazásának sérelme nélkül a saját vizsgálatainak, a tagállamok közigazgatási szervei vizsgálatainak és eljárásainak, a vizsgálati eszközöknek és módszereknek, valamint a vizsgálataihoz kapcsolódó más személyek jogainak védelme érdekében korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és az érintettek egyéb jogainak alkalmazását.

| (13) | Egyes esetekben az érintettek tájékoztatása vagy a vizsgálat meglétének feltárása ellehetetlenítheti vagy súlyosan veszélyeztetheti az adatkezelési művelet célját és azt, hogy a Hivatal, illetve a uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek a jövőben hatékony vizsgálatot folytathassanak. |
| --- | --- |

(13)

Egyes esetekben az érintettek tájékoztatása vagy a vizsgálat meglétének feltárása ellehetetlenítheti vagy súlyosan veszélyeztetheti az adatkezelési művelet célját és azt, hogy a Hivatal, illetve a uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek a jövőben hatékony vizsgálatot folytathassanak.

| (14) | A Hivatalnak továbbá meg kell védenie az informátorok – köztük a visszaélést bejelentő személyek és a tanúk – személyazonosságát annak érdekében, hogy a Hivatallal való együttműködésük számukra ne járhasson negatív következményekkel. |
| --- | --- |

(14)

A Hivatalnak továbbá meg kell védenie az informátorok – köztük a visszaélést bejelentő személyek és a tanúk – személyazonosságát annak érdekében, hogy a Hivatallal való együttműködésük számukra ne járhasson negatív következményekkel.

| (15) | Ezen okok miatt előfordulhat, hogy a Hivatalnak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett okokból kifolyólag korlátozásokat kell alkalmaznia az 1999/352/EK határozat 2. cikkében meghatározott feladatai keretében végzett adatkezelési műveletekre. |
| --- | --- |

(15)

Ezen okok miatt előfordulhat, hogy a Hivatalnak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett okokból kifolyólag korlátozásokat kell alkalmaznia az 1999/352/EK határozat 2. cikkében meghatározott feladatai keretében végzett adatkezelési műveletekre.

| (16) | Ezen túlmenően a hatékony együttműködés fenntartása érdekében előfordulhat, hogy a Hivatalnak korlátozásokat kell alkalmaznia az érintettek jogaira vonatkozóan a bizottsági szolgálatoktól vagy más uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságaitól, valamint nemzetközi szervezetektől származó, személyes adatokat tartalmazó információk védelme érdekében. Ennek érdekében a Hivatalnak egyeztetnie kell az említett szolgálatokkal, intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és nemzetközi szervezetekkel a korlátozások lényeges indokairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról. |
| --- | --- |

(16)

Ezen túlmenően a hatékony együttműködés fenntartása érdekében előfordulhat, hogy a Hivatalnak korlátozásokat kell alkalmaznia az érintettek jogaira vonatkozóan a bizottsági szolgálatoktól vagy más uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságaitól, valamint nemzetközi szervezetektől származó, személyes adatokat tartalmazó információk védelme érdekében. Ennek érdekében a Hivatalnak egyeztetnie kell az említett szolgálatokkal, intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és nemzetközi szervezetekkel a korlátozások lényeges indokairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról.

| (17) | Vizsgálati tevékenységének keretében a Hivatal többek között a Bizottság más szolgálataival és a bizottsági szolgálatokat programjaik végrehajtásában segítő végrehajtó ügynökségekkel is gyakran cserél információt, köztük személyes adatokat. Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amely előírja, hogy a belső szabályokat az érintett uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok legfelső vezetőségének szintjén kell elfogadni — e határozatnak kiterjed a Hivatalnak továbbítandó információkban szereplő személyes adatok kezelésére. Ezért a Hivatal által végzett adatkezelési műveletek védelme érdekében az e határozatban megállapított szabályokat kell alkalmazni mindazon bizottsági szolgálatok és végrehajtó ügynökségek esetében, amelyek olyan személyes adatokat kezelnek, amelyek a Hivatal számára továbbítandók a 883/2013/EU, Euratom rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy amelyeket a Hivatal feladatainak ellátása során kezel. Ilyen körülmények között az érintett bizottsági szolgálatoknak és végrehajtó ügynökségeknek konzultálniuk kell a Hivatallal a korlátozások lényeges okairól, valamint azok szükségességéről és arányosságáról annak érdekében, hogy biztosítsák azok következetes alkalmazását. |
| --- | --- |

(17)

Vizsgálati tevékenységének keretében a Hivatal többek között a Bizottság más szolgálataival és a bizottsági szolgálatokat programjaik végrehajtásában segítő végrehajtó ügynökségekkel is gyakran cserél információt, köztük személyes adatokat. Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amely előírja, hogy a belső szabályokat az érintett uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok legfelső vezetőségének szintjén kell elfogadni — e határozatnak kiterjed a Hivatalnak továbbítandó információkban szereplő személyes adatok kezelésére. Ezért a Hivatal által végzett adatkezelési műveletek védelme érdekében az e határozatban megállapított szabályokat kell alkalmazni mindazon bizottsági szolgálatok és végrehajtó ügynökségek esetében, amelyek olyan személyes adatokat kezelnek, amelyek a Hivatal számára továbbítandók a 883/2013/EU, Euratom rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy amelyeket a Hivatal feladatainak ellátása során kezel. Ilyen körülmények között az érintett bizottsági szolgálatoknak és végrehajtó ügynökségeknek konzultálniuk kell a Hivatallal a korlátozások lényeges okairól, valamint azok szükségességéről és arányosságáról annak érdekében, hogy biztosítsák azok következetes alkalmazását.

| (18) | A Hivatalnak – és adott esetben a Bizottság szolgálatainak és végrehajtó ügynökségeinek – átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartó rendszerben minden korlátozást nyilvántartásba kell vennie. |
| --- | --- |

(18)

A Hivatalnak – és adott esetben a Bizottság szolgálatainak és végrehajtó ügynökségeinek – átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartó rendszerben minden korlátozást nyilvántartásba kell vennie.

| (19) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők tartózkodhatnak az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó információk rendelkezésre bocsátásától, vagy elhalaszthatják azt, ha ez bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Különösen abban az esetben, ha a 16. és a 35. cikkben meghatározott jogok korlátozásának alkalmazására kerül sor, az ilyen korlátozás bejelentése veszélyeztetné a korlátozás célját. Annak érdekében, hogy az érintett (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 38. cikke szerinti tájékoztatáshoz való joga csak addig legyen korlátozva, ameddig a halasztás okai fennállnak, a Hivatalnak rendszeresen felül kell vizsgálnia álláspontját. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők tartózkodhatnak az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó információk rendelkezésre bocsátásától, vagy elhalaszthatják azt, ha ez bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Különösen abban az esetben, ha a 16. és a 35. cikkben meghatározott jogok korlátozásának alkalmazására kerül sor, az ilyen korlátozás bejelentése veszélyeztetné a korlátozás célját. Annak érdekében, hogy az érintett (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 38. cikke szerinti tájékoztatáshoz való joga csak addig legyen korlátozva, ameddig a halasztás okai fennállnak, a Hivatalnak rendszeresen felül kell vizsgálnia álláspontját.

| (20) | Amennyiben más érintettek jogainak korlátozására kerül sor, az adatkezelőnek eseti alapon értékelnie kell, hogy a korlátozásra vonatkozó tájékoztatás veszélyeztetné-e annak célját. |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben más érintettek jogainak korlátozására kerül sor, az adatkezelőnek eseti alapon értékelnie kell, hogy a korlátozásra vonatkozó tájékoztatás veszélyeztetné-e annak célját.

| (21) | A Hivatal adatvédelmi tisztviselőjének – és adott esetben a Bizottság vagy az érintett végrehajtó ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének – az e határozatnak való megfelelés biztosítása érdekében szintén el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

(21)

A Hivatal adatvédelmi tisztviselőjének – és adott esetben a Bizottság vagy az érintett végrehajtó ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének – az e határozatnak való megfelelés biztosítása érdekében szintén el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát,

| (22) | Az (EU) 2018/1725 rendelet a 45/2001/EK rendelet helyébe lép, átmeneti időszak nélkül, a hatálybalépése napjától számítva. A 45/2001/EK rendelet rendelkezett bizonyos jogok korlátozása alkalmazásának lehetőségéről. A Hivatal hatáskörébe tartozó vizsgálatok céljának veszélyeztetése, valamint mások jogai és szabadságai sérelmének elkerülése érdekében ezt a határozatot a (EU) 2018/1725 rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2018/1725 rendelet a 45/2001/EK rendelet helyébe lép, átmeneti időszak nélkül, a hatálybalépése napjától számítva. A 45/2001/EK rendelet rendelkezett bizonyos jogok korlátozása alkalmazásának lehetőségéről. A Hivatal hatáskörébe tartozó vizsgálatok céljának veszélyeztetése, valamint mások jogai és szabadságai sérelmének elkerülése érdekében ezt a határozatot a (EU) 2018/1725 rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

| (23) | Az európai adatvédelmi biztossal 2018. november 23-án folytattak konzultációt. |
| --- | --- |

(23)

Az európai adatvédelmi biztossal 2018. november 23-án folytattak konzultációt.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat megállapítja azokat a szabályokat, amelyeket az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (a továbbiakban: a Hivatal) követnie kell, hogy az érintetteket az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkével összhangban adataik kezeléséről tájékoztassa.

Megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek alapján a Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban korlátozhatja a szóban forgó rendelet 4. cikkének, 14–20. cikkének és 35. cikkének alkalmazását.

(2)   Ez a határozat a személyes adatoknak a Hivatal által az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 2. cikkében és a 883/2013/EU, Euratom rendeletben említett feladatai teljesítése érdekében végzett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban történő kezelésére vonatkozik.

(3)   Ez a határozat a személyes adatok bizottsági szolgálatok és végrehajtó ügynökségek általi kezelésére vonatkozik, amennyiben azok olyan személyes adatokat kezelnek, amelyek a Hivatal részére a 883/2013/EU, Euratom rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően továbbítandó információkat tartalmaznak, vagy amelyeket a Hivatal az e cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban már kezelt.

2. cikk

Alkalmazandó kivételek és korlátozások

(1)   Ha a Hivatal az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaival kapcsolatos feladatait látja el, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek bármelyike.

(2)   Az e határozat 3–6. cikkére is figyelemmel a Hivatal korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–21. és 35. cikkének, valamint 4. cikkének alkalmazását, amennyiben rendelkezései megfelelnek az (EU) 2018/1725 rendelet 14–21. cikkében és 35. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, amennyiben e jogok és kötelezettségek gyakorlása – egyebek mellett például a vizsgálati eszközök és módszerek feltárása révén – veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek célját, vagy hátrányosan érintené mások jogait és szabadságait.

(3)   E határozat 3–6. cikkére is figyelemmel a Hivatal a bizottsági szolgálatoktól vagy más uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, tagállami illetékes hatóságoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatok vonatkozásában az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket az alábbi körülmények fennállása esetén korlátozhatja:

| a) | ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében előírt egyéb jogszabályok alapján vagy az említett rendelet IX. fejezetének megfelelően, illetve más intézményt, szervet, ügynökséget és hivatalt létrehozó jogi aktus révén; |
| --- | --- |

a)

ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében előírt egyéb jogszabályok alapján vagy az említett rendelet IX. fejezetének megfelelően, illetve más intézményt, szervet, ügynökséget és hivatalt létrehozó jogi aktus révén;

| b) | ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják; |
| --- | --- |

b)

ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

| c) | ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a Hivatal feladatai végzése során harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését. |
| --- | --- |

c)

ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a Hivatal feladatai végzése során harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését.

A korlátozásoknak az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények esetén történő alkalmazását megelőzően a Hivatal konzultál az érintett bizottsági szolgálatokkal, uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy a tagállamok illetékes hatóságaival, kivéve, ha a Hivatal számára egyértelmű, hogy az említett pontokban szereplő jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását.

Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha az Unió harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködéssel kapcsolatos érdekeivel szemben elsőbbséget élveznek az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai.

(4)   Amennyiben a Bizottság szolgálatai és végrehajtó ügynökségei az 1. cikk (3) bekezdésében említett esetekben kezelnek személyes adatokat, szükség esetén e határozattal összhangban korlátozásokat alkalmazhatnak. E célból konzultációt folytatnak a Hivatallal, kivéve, ha a Bizottság érintett szolgálata vagy végrehajtó ügynöksége számára egyértelmű, hogy e határozat értelmében a korlátozás alkalmazása indokolt.

3. cikk

Az érintettek tájékoztatása

(1)   A Hivatal honlapján közzéteszi azon adatvédelmi nyilatkozatokat, amelyek valamennyi érintett számára tájékoztatást nyújtanak a személyes adataik kezelését magában foglaló tevékenységeiről.

(2)   A Hivatalnak egyénileg kell tájékoztatnia minden olyan érintettet, akit a 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében érintett személyeknek, tanúknak vagy informátoroknak tekint.

(3)   Ha a Hivatal részben vagy egészben korlátozza az érintettnek a 2. cikkben említett tájékoztatását, nyilvántartásba veszi a korlátozás okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését is.

E célból a nyilvántartás tartalmazza, hogy a tájékoztatás miként veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek vagy a 2. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján alkalmazott korlátozásoknak a célját, illetve azt, hogy a tájékoztatás hogyan érintené hátrányosan mások jogait és szabadságait.

A nyilvántartást és adott esetben az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat regisztrálni kell. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

(4)   A (3) bekezdésben említett korlátozás mindaddig alkalmazandó, amíg az azt indokoló okok fennállnak.

Amennyiben a korlátozás indokai már nem állnak fenn, a Hivatal tájékoztatja az érintettet a korlátozás okairól, és rendelkezésére bocsátja a szóban forgó információkat. Egyidejűleg a Hivatal tájékoztatja az érintettet arról, hogy az bármikor panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, vagy bírósági jogorvoslatért folyamodhat az Európai Unió Bíróságánál.

A Hivatal a korlátozás alkalmazását az elfogadásától számítva 6 havonta, valamint az érintett vizsgálat lezárásakor felülvizsgálja. Ezt követően az adatkezelő évente felülvizsgálja a korlátozás fenntartásának szükségességét.

4. cikk

Az érintett hozzáférési joga

(1)   Amennyiben az érintettek egy vagy több konkrét ügy vagy egy adott adatkezelési művelet keretében kezelt személyes adataikhoz hozzáférést kérnek, a Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 17. cikkével összhangban a kérelem értékelését kizárólag az ilyen személyes adatokra korlátozza.

(2)   Ha a Hivatal részben vagy egészben korlátozza az (EU) 2018/1725 rendelet 17. cikkében említett hozzáférési jogot, a következő lépéseket kell tennie:

| a) | a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról a lehetőségről, hogy az érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért folyamodhat az Európai Unió Bíróságánál; |
| --- | --- |

a)

a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról a lehetőségről, hogy az érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért folyamodhat az Európai Unió Bíróságánál;

| b) | nyilvántartásba veszi a korlátozás okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését; e célból a nyilvántartás tartalmazza, hogy a hozzáférés biztosítása miként veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek vagy a 2. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján alkalmazott korlátozásoknak a célját, illetve azt, hogy ez hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait. |
| --- | --- |

b)

nyilvántartásba veszi a korlátozás okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését; e célból a nyilvántartás tartalmazza, hogy a hozzáférés biztosítása miként veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek vagy a 2. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján alkalmazott korlátozásoknak a célját, illetve azt, hogy ez hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.

Az (1) bekezdés a) pontjában említett tájékoztatást az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdésével összhangban el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni.

(3)   A (2) bekezdés b) pontjában említett nyilvántartást és adott esetben az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat regisztrálni kell. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani. Az 2018/1725/EU rendelet 25. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

5. cikk

A helyesbítéshez, a törléshez és az adatkezelés korlátozásához való jog

Amennyiben a Hivatal részben vagy egészben korlátozza – az (EU) 2018/1725 rendelet 18. cikkében, 19. cikkének (1) bekezdésében, illetve 20. cikkének (1) bekezdésében említett – a helyesbítéshez, a törléshez vagy az adatkezelés korlátozásához való jogot, a Hivatal megteszi az e határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott lépéseket, és a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban rögzíti azt a nyilvántartásban.

6. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

Amennyiben a Hivatal korlátozza az érintettnek – az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikkében említett – adatvédelmi incidensről való tájékoztatását, e határozat 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban nyilvántartásba veszi a korlátozás okait. E határozat 3. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó.

7. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő által végzett felülvizsgálat

(1)   A Hivatal adatvédelmi tisztviselőjét (a továbbiakban: adatvédelmi tisztviselő) indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor e határozattal összhangban korlátozzák az érintettek jogait. Az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló tényszerű és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozások felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

(2)   Amennyiben a Bizottság szolgálatai és végrehajtó ügynökségei az 1. cikk (3) bekezdésében említett esetekben személyes adatokat kezelnek, minden olyan esetben, amikor e határozattal összhangban korlátozzák az érintettek jogait, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét (a továbbiakban: a Bizottság adatvédelmi tisztviselője), vagy adott esetben az érintett végrehajtó ügynökség adatvédelmi tisztviselőjét (a továbbiakban: az ügynökség adatvédelmi tisztviselője). Kérésre a Bizottság adatvédelmi tisztviselője vagy adott esetben az ügynökség adatvédelmi tisztviselője számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló tényszerű és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

A Bizottság adatvédelmi tisztviselője vagy adott esetben az ügynökség adatvédelmi tisztviselője kérheti a korlátozások felülvizsgálatát. A Bizottság vagy az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjét a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

(3)   Az eljárás során az adatvédelmi tisztviselővel folytatott minden információcserét a megfelelő formában rögzíteni kell.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a határozatot 2018. december 11-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295, 2018.11.21., 39. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

6

---