# Euroopan unionin L 180/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.180.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 180 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta15. heinäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.180.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 180

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta15. heinäkuu 2010

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 617/2010, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2010, Euroopan unionin energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta | 7 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 618/2010, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 15 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 619/2010, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 17 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 620/2010, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksella (EY) N:o 616/2007 avatuissa tariffikiintiöissä heinäkuun 2010 seitsemän ensimmäisen päivän kuluessa haettujen siipikarjanlihaa koskevien tuontitodistusten myöntämisestä | 19 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/391/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2010, päätöksen 93/52/ETY liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on Liettuan ja Italiassa olevan Molisen alueen tunnustamisesta virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis) sekä päätöksen 2003/467/EY liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamisesta virallisesti vapaiksi nautojen tuberkuloosista, nautojen luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4592)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2010/392/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, tiettyjen Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 26 |
| | | 2010/393/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, tiettyjen Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn päättämisestä | 28 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 617/2010, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2010, Euroopan unionin energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta

7

Komission asetus (EU) N:o 618/2010, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

15

Komission asetus (EU) N:o 619/2010, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

17

Komission asetus (EU) N:o 620/2010, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksella (EY) N:o 616/2007 avatuissa tariffikiintiöissä heinäkuun 2010 seitsemän ensimmäisen päivän kuluessa haettujen siipikarjanlihaa koskevien tuontitodistusten myöntämisestä

19

PÄÄTÖKSET

2010/391/EU

*

Komission päätös, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2010, päätöksen 93/52/ETY liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on Liettuan ja Italiassa olevan Molisen alueen tunnustamisesta virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis) sekä päätöksen 2003/467/EY liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamisesta virallisesti vapaiksi nautojen tuberkuloosista, nautojen luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4592)

   (
  1
  )

B. melitensis

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4592)

1

21

2010/392/EU

*

Komission päätös, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, tiettyjen Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

26

2010/393/EU

*

Komission päätös, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010, tiettyjen Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn päättämisestä

28

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/394/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä toukokuuta 2008, valtiontuesta C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06), joka koskee Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille myöntämää rahoitusta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1626)

   (
  1
  ) | 30 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/394/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä toukokuuta 2008, valtiontuesta C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06), joka koskee Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille myöntämää rahoitusta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1626)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1626)

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

DIREKTIIVIT

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2010/41/EU

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010,

miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella 11 päivänä joulukuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/613/ETY (3) varmistetaan, että miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta sovelletaan jäsenvaltioissa itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiviin ja tällaisessa toiminnassa avustaviin. Direktiivi 86/613/ETY ei ole ollut itsenäisten ammatinharjoittajien ja heidän puolisoidensa osalta kovin tehokas, ja sen soveltamisalaa olisi harkittava uudelleen, koska sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja häirintää esiintyy myös palkkatyön ulkopuolella. Selkeyden vuoksi direktiivi 86/613/ETY olisi korvattava tällä direktiivillä. |
| --- | --- |

(1)

Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella 11 päivänä joulukuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/613/ETY (3) varmistetaan, että miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta sovelletaan jäsenvaltioissa itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiviin ja tällaisessa toiminnassa avustaviin. Direktiivi 86/613/ETY ei ole ollut itsenäisten ammatinharjoittajien ja heidän puolisoidensa osalta kovin tehokas, ja sen soveltamisalaa olisi harkittava uudelleen, koska sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja häirintää esiintyy myös palkkatyön ulkopuolella. Selkeyden vuoksi direktiivi 86/613/ETY olisi korvattava tällä direktiivillä.

| (2) | Komissio ilmoitti 1 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyssä tiedonannossaan ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma”, että se aikoo sukupuolten tasa-arvoa koskevaa hallintotapaa parantaakseen tarkastella unionin nykyistä tasa-arvolainsäädäntöä, joka ei sisältynyt vuonna 2005 tapahtuneeseen uudelleenlaadintaan, säädösten päivittämiseksi, nykyaikaistamiseksi ja tarpeen mukaan niiden laatimiseksi uudelleen. Direktiivi 86/613/ETY ei sisältynyt tähän uudelleenlaadintaan. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 1 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyssä tiedonannossaan ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma”, että se aikoo sukupuolten tasa-arvoa koskevaa hallintotapaa parantaakseen tarkastella unionin nykyistä tasa-arvolainsäädäntöä, joka ei sisältynyt vuonna 2005 tapahtuneeseen uudelleenlaadintaan, säädösten päivittämiseksi, nykyaikaistamiseksi ja tarpeen mukaan niiden laatimiseksi uudelleen. Direktiivi 86/613/ETY ei sisältynyt tähän uudelleenlaadintaan.

| (3) | Neuvosto kehotti 5 ja 6 päivänä joulukuuta 2007 antamissaan päätelmissä ”Naisten ja miesten tasapainoiset roolit työpaikkojen, kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta” komissiota harkitsemaan, onko direktiiviä 86/613/ETY tarvittaessa tarkistettava itsenäisten ammatinharjoittajien ja heitä avustavien puolisoiden äitiyteen ja isyyteen liittyvien oikeuksien turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto kehotti 5 ja 6 päivänä joulukuuta 2007 antamissaan päätelmissä ”Naisten ja miesten tasapainoiset roolit työpaikkojen, kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta” komissiota harkitsemaan, onko direktiiviä 86/613/ETY tarvittaessa tarkistettava itsenäisten ammatinharjoittajien ja heitä avustavien puolisoiden äitiyteen ja isyyteen liittyvien oikeuksien turvaamiseksi.

| (4) | Euroopan parlamentti on johdonmukaisesti kehottanut komissiota tarkastelemaan uudelleen direktiiviä 86/613/ETY erityisesti itsenäisten ammatinharjoittajien äitiyssuojelun tehostamiseksi ja itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden tilanteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti on johdonmukaisesti kehottanut komissiota tarkastelemaan uudelleen direktiiviä 86/613/ETY erityisesti itsenäisten ammatinharjoittajien äitiyssuojelun tehostamiseksi ja itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden tilanteen parantamiseksi.

| (5) | Euroopan parlamentti on jo ilmaissut kantansa näihin kysymyksiin itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden tilanteesta 21 päivänä helmikuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa (4). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti on jo ilmaissut kantansa näihin kysymyksiin itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden tilanteesta 21 päivänä helmikuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa (4).

| (6) | Komissio vahvisti 2 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä tiedonannossaan ”Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa”, että on tarpeen toteuttaa toimia yrittäjyyteen liittyvien sukupuolierojen kaventamiseksi sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vahvisti 2 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä tiedonannossaan ”Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa”, että on tarpeen toteuttaa toimia yrittäjyyteen liittyvien sukupuolierojen kaventamiseksi sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseksi.

| (7) | Joukko säädöksiä, jotka koskevat tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa ja joita sovelletaan itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, on jo voimassa; näitä ovat erityisesti miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/7/ETY (5) sekä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5 päivänä heinäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (6). Tätä direktiiviä ei näin ollen olisi sovellettava aloilla, jotka jo kuuluvat muiden direktiivien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(7)

Joukko säädöksiä, jotka koskevat tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa ja joita sovelletaan itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, on jo voimassa; näitä ovat erityisesti miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/7/ETY (5) sekä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5 päivänä heinäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (6). Tätä direktiiviä ei näin ollen olisi sovellettava aloilla, jotka jo kuuluvat muiden direktiivien soveltamisalaan.

| (8) | Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa järjestää omat sosiaaliturvajärjestelmänsä. Jäsenvaltioiden yksinomainen toimivalta omien sosiaaliturvajärjestelmiensä järjestämisen suhteen käsittää muun muassa päätökset tällaisten järjestelmien ja niihin liittyvien laitosten perustamisesta, rahoituksesta ja hallinnoinnista samoin kuin etuuksien sisällöstä ja myöntämisestä, maksujen tasosta sekä niiden saannin edellytyksistä. |
| --- | --- |

(8)

Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa järjestää omat sosiaaliturvajärjestelmänsä. Jäsenvaltioiden yksinomainen toimivalta omien sosiaaliturvajärjestelmiensä järjestämisen suhteen käsittää muun muassa päätökset tällaisten järjestelmien ja niihin liittyvien laitosten perustamisesta, rahoituksesta ja hallinnoinnista samoin kuin etuuksien sisällöstä ja myöntämisestä, maksujen tasosta sekä niiden saannin edellytyksistä.

| (9) | Tätä direktiiviä olisi sovellettava itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän puolisoihinsa tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneihinsa, jos he kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin säännöllisesti osallistuvat elinkeinotoiminnan harjoittamiseen. Tällaisten puolisoiden ja, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden tilanteen parantamiseksi heidän työnsä olisi tunnustettava. |
| --- | --- |

(9)

Tätä direktiiviä olisi sovellettava itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän puolisoihinsa tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneihinsa, jos he kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin säännöllisesti osallistuvat elinkeinotoiminnan harjoittamiseen. Tällaisten puolisoiden ja, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden tilanteen parantamiseksi heidän työnsä olisi tunnustettava.

| (10) | Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava kysymyksiin, jotka kuuluvat naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun täytäntöönpanoa koskevien muiden direktiivien, erityisesti miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (7), soveltamisalaan. Muun muassa direktiivin 2004/113/EY 5 artiklaa, joka koskee vakuutuspalveluita ja niihin liittyviä rahoituspalveluita, sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

(10)

Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava kysymyksiin, jotka kuuluvat naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun täytäntöönpanoa koskevien muiden direktiivien, erityisesti miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (7), soveltamisalaan. Muun muassa direktiivin 2004/113/EY 5 artiklaa, joka koskee vakuutuspalveluita ja niihin liittyviä rahoituspalveluita, sovelletaan edelleen.

| (11) | Tätä direktiiviä olisi sukupuoleen perustuvan syrjinnän estämiseksi sovellettava sekä välittömään että välilliseen syrjintään. Häirintää ja sukupuolista häirintää olisi pidettävä syrjintänä, ja ne olisi siksi kiellettävä. |
| --- | --- |

(11)

Tätä direktiiviä olisi sukupuoleen perustuvan syrjinnän estämiseksi sovellettava sekä välittömään että välilliseen syrjintään. Häirintää ja sukupuolista häirintää olisi pidettävä syrjintänä, ja ne olisi siksi kiellettävä.

| (12) | Tällä direktiivillä ei tulisi rajoittaa kansallisessa lainsäädännössä määritellystä siviilisäädystä tai perheasemasta johtuvia oikeuksia ja velvoitteita. |
| --- | --- |

(12)

Tällä direktiivillä ei tulisi rajoittaa kansallisessa lainsäädännössä määritellystä siviilisäädystä tai perheasemasta johtuvia oikeuksia ja velvoitteita.

| (13) | Tasa-arvoisen kohtelun periaatteen olisi tässä direktiivissä tarkoitetuilla aloilla katettava itsenäisten ammatinharjoittajien ja kolmansien osapuolten väliset suhteet, mutta ei itsenäisen ammatinharjoittajan ja hänen puolisonsa tai elinkumppaninsa välisiä suhteita. |
| --- | --- |

(13)

Tasa-arvoisen kohtelun periaatteen olisi tässä direktiivissä tarkoitetuilla aloilla katettava itsenäisten ammatinharjoittajien ja kolmansien osapuolten väliset suhteet, mutta ei itsenäisen ammatinharjoittajan ja hänen puolisonsa tai elinkumppaninsa välisiä suhteita.

| (14) | Itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen merkitsee sitä, että esimerkiksi yrityksen perustamiseen, varustamiseen tai laajentamiseen tai muunlaisen itsenäisen ammatinharjoittamisen aloittamiseen tai laajentamiseen ei saa liittyä mitään sukupuoleen perustuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

(14)

Itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen merkitsee sitä, että esimerkiksi yrityksen perustamiseen, varustamiseen tai laajentamiseen tai muunlaisen itsenäisen ammatinharjoittamisen aloittamiseen tai laajentamiseen ei saa liittyä mitään sukupuoleen perustuvaa syrjintää.

| (15) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklan 4 kohdan nojalla jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai toteuttaa erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen toimimista itsenäisenä ammatinharjoittajana taikka ehkäistä tai hyvittää kyseisten henkilöiden ammattiuraan liittyviä haittoja. Positiivisten erityistoimien kaltaisten toimenpiteiden, joiden tarkoituksena on saavuttaa sukupuolten tasa-arvo käytännössä, ei olisi lähtökohtaisesti katsottava olevan vastoin miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun oikeusperiaatetta. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklan 4 kohdan nojalla jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai toteuttaa erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen toimimista itsenäisenä ammatinharjoittajana taikka ehkäistä tai hyvittää kyseisten henkilöiden ammattiuraan liittyviä haittoja. Positiivisten erityistoimien kaltaisten toimenpiteiden, joiden tarkoituksena on saavuttaa sukupuolten tasa-arvo käytännössä, ei olisi lähtökohtaisesti katsottava olevan vastoin miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun oikeusperiaatetta.

| (16) | On tarpeen varmistaa, että puolisoiden taikka, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset eivät ole ankarammat kuin muiden henkilöiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset. |
| --- | --- |

(16)

On tarpeen varmistaa, että puolisoiden taikka, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset eivät ole ankarammat kuin muiden henkilöiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset.

| (17) | Jos sosiaaliturvajärjestelmän piiriin kuuluvien itsenäisten ammatinharjoittajien puolisot tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppanit osallistuvat perheyrityksen toimintaan, myös heillä olisi oltava oikeus sosiaaliturvaan. Jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tällaisen sosiaaliturvan järjestämiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on erityisesti päätettävä, pannaanko tämä sosiaaliturva täytäntöön pakollisena vai vapaaehtoisena. Jäsenvaltiot voivat säätää, että tällainen sosiaaliturva voi määräytyä suhteessa osallistumiseen itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan ja/tai maksujen tasoon. |
| --- | --- |

(17)

Jos sosiaaliturvajärjestelmän piiriin kuuluvien itsenäisten ammatinharjoittajien puolisot tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppanit osallistuvat perheyrityksen toimintaan, myös heillä olisi oltava oikeus sosiaaliturvaan. Jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tällaisen sosiaaliturvan järjestämiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on erityisesti päätettävä, pannaanko tämä sosiaaliturva täytäntöön pakollisena vai vapaaehtoisena. Jäsenvaltiot voivat säätää, että tällainen sosiaaliturva voi määräytyä suhteessa osallistumiseen itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan ja/tai maksujen tasoon.

| (18) | Raskaana olevien itsenäisten ammatinharjoittajien ja itsenäisten ammatinharjoittajien raskaana olevien puolisoiden tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, raskaana olevien elinkumppanien taloudellisesti ja fyysisesti suojattoman tilanteen vuoksi heille on tarpeen myöntää oikeus äitiysetuuksiin. Jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta järjestää tällaiset etuudet, myös vahvistaa maksujen taso ja kaikki etuuksia ja maksuja koskevat järjestelyt edellyttäen, että tämän direktiivin vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. Ne voivat erityisesti määritellä, minä aikana ennen ja/tai jälkeen synnytyksen oikeus äitiysetuuksiin myönnetään. |
| --- | --- |

(18)

Raskaana olevien itsenäisten ammatinharjoittajien ja itsenäisten ammatinharjoittajien raskaana olevien puolisoiden tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, raskaana olevien elinkumppanien taloudellisesti ja fyysisesti suojattoman tilanteen vuoksi heille on tarpeen myöntää oikeus äitiysetuuksiin. Jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta järjestää tällaiset etuudet, myös vahvistaa maksujen taso ja kaikki etuuksia ja maksuja koskevat järjestelyt edellyttäen, että tämän direktiivin vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. Ne voivat erityisesti määritellä, minä aikana ennen ja/tai jälkeen synnytyksen oikeus äitiysetuuksiin myönnetään.

| (19) | Ajanjakso, jonka aikana naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä itsenäisten ammatinharjoittajien naispuolisille puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, naispuolisille elinkumppaneille myönnetään äitiysetuuksia, on yhtä pitkä kuin tällä hetkellä voimassa oleva unionin tasolla sovellettava palkansaajien äitiysloma. Jos palkansaajien äitiysloman kestoa muutetaan unionin tasolla, komission olisi laadittava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan, olisiko myös 2 artiklassa tarkoitetuille naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä itsenäisten ammatinharjoittajien naispuolisille puolisoille tai elinkumppaneille myönnettävien äitiysetuuksien kestoa muutettava. |
| --- | --- |

(19)

Ajanjakso, jonka aikana naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä itsenäisten ammatinharjoittajien naispuolisille puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, naispuolisille elinkumppaneille myönnetään äitiysetuuksia, on yhtä pitkä kuin tällä hetkellä voimassa oleva unionin tasolla sovellettava palkansaajien äitiysloma. Jos palkansaajien äitiysloman kestoa muutetaan unionin tasolla, komission olisi laadittava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan, olisiko myös 2 artiklassa tarkoitetuille naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä itsenäisten ammatinharjoittajien naispuolisille puolisoille tai elinkumppaneille myönnettävien äitiysetuuksien kestoa muutettava.

| (20) | Itsenäisen ammatinharjoittamisen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä itsenäisten ammatinharjoittajien naispuolisille puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, naispuolisille elinkumppaneille olisi annettava oikeus käyttää tilapäisiä sijaisia tarjoavia olemassa olevia palveluja, joiden ansiosta he voivat keskeyttää ammattinsa harjoittamisen raskauden tai äitiyden vuoksi, tai mahdollisia olemassa olevia kansallisia sosiaalipalveluja. Mahdollisuus käyttää tällaisia palveluja voi olla vaihtoehto äitiysrahalle tai sen osa. |
| --- | --- |

(20)

Itsenäisen ammatinharjoittamisen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä itsenäisten ammatinharjoittajien naispuolisille puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, naispuolisille elinkumppaneille olisi annettava oikeus käyttää tilapäisiä sijaisia tarjoavia olemassa olevia palveluja, joiden ansiosta he voivat keskeyttää ammattinsa harjoittamisen raskauden tai äitiyden vuoksi, tai mahdollisia olemassa olevia kansallisia sosiaalipalveluja. Mahdollisuus käyttää tällaisia palveluja voi olla vaihtoehto äitiysrahalle tai sen osa.

| (21) | Sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneilla henkilöillä olisi oltava asianmukaiset oikeussuojakeinot. Tehokkaamman suojelun turvaamiseksi yhdistyksillä, järjestöillä ja muilla oikeushenkilöillä olisi oltava valtuudet, jos jäsenvaltiot niin päättävät, aloittaa menettely joko uhrin puolesta tai tukemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimissa edustamista ja puolustautumista koskevien kansallisten menettelysääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(21)

Sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneilla henkilöillä olisi oltava asianmukaiset oikeussuojakeinot. Tehokkaamman suojelun turvaamiseksi yhdistyksillä, järjestöillä ja muilla oikeushenkilöillä olisi oltava valtuudet, jos jäsenvaltiot niin päättävät, aloittaa menettely joko uhrin puolesta tai tukemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimissa edustamista ja puolustautumista koskevien kansallisten menettelysääntöjen soveltamista.

| (22) | Itsenäisten ammatinharjoittajien sekä itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden suojelua sukupuoleen perustuvalta syrjinnältä olisi tehostettava nimeämällä kussakin jäsenvaltiossa yksi tai useampi elin, jolla on valtuudet analysoida asiaan liittyviä ongelmia, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja antaa uhreille käytännön apua. Nämä elimet voivat olla samoja kuin ne, jotka vastaavat jäsenvaltioissa tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(22)

Itsenäisten ammatinharjoittajien sekä itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden suojelua sukupuoleen perustuvalta syrjinnältä olisi tehostettava nimeämällä kussakin jäsenvaltiossa yksi tai useampi elin, jolla on valtuudet analysoida asiaan liittyviä ongelmia, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja antaa uhreille käytännön apua. Nämä elimet voivat olla samoja kuin ne, jotka vastaavat jäsenvaltioissa tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta.

| (23) | Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, joten jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa suotuisampia säännöksiä. |
| --- | --- |

(23)

Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, joten jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa suotuisampia säännöksiä.

| (24) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toteutettavan toimen tavoitetta eli yhteisen korkeatasoisen suojan varmistamista syrjintää vastaan kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toteutettavan toimen tavoitetta eli yhteisen korkeatasoisen suojan varmistamista syrjintää vastaan kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Kohde

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan puitteet itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien ja tällaisessa toiminnassa avustavien miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioissa niiden kysymysten osalta, jotka eivät kuulu direktiivien 2006/54/EY ja 79/7/ETY soveltamisalaan.

2.   Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpano tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla kuuluu edelleen direktiivin 2004/113/EY soveltamisalaan.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan:

| a) | itsenäisiin ammatinharjoittajiin eli kaikkiin kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin omaan lukuunsa ansiotoimintaa harjoittaviin henkilöihin; |
| --- | --- |

a)

itsenäisiin ammatinharjoittajiin eli kaikkiin kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin omaan lukuunsa ansiotoimintaa harjoittaviin henkilöihin;

| b) | itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoihin tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneihinsa, jotka eivät ole työsuhteessa eivätkä liikekumppaneita mutta jotka osallistuvat säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan ja suorittavat samoja tehtäviä tai avustavia tehtäviä. |
| --- | --- |

b)

itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoihin tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneihinsa, jotka eivät ole työsuhteessa eivätkä liikekumppaneita mutta jotka osallistuvat säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan ja suorittavat samoja tehtäviä tai avustavia tehtäviä.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ”välittömällä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että henkilöä kohdellaan sukupuolen perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

a)

”välittömällä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että henkilöä kohdellaan sukupuolen perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa;

| b) | ”välillisellä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa henkilöt näiden sukupuolen perusteella erityisen epäedulliseen asemaan toiseen sukupuoleen verrattuna, paitsi jos kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on puolueettomasti perusteltavissa oleva oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia; |
| --- | --- |

b)

”välillisellä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa henkilöt näiden sukupuolen perusteella erityisen epäedulliseen asemaan toiseen sukupuoleen verrattuna, paitsi jos kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on puolueettomasti perusteltavissa oleva oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia;

| c) | ”häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa ilmenee henkilön sukupuoleen liittyvää ei-toivottua käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan kyseisen henkilön arvoa ja tällä tavoin luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri; |
| --- | --- |

c)

”häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa ilmenee henkilön sukupuoleen liittyvää ei-toivottua käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan kyseisen henkilön arvoa ja tällä tavoin luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri;

| d) | ”sukupuolisella häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa ilmenee ei-toivottua sanallista, sanatonta tai fyysistä, luonteeltaan sukupuolista käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa erityisesti luomalla uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri. |
| --- | --- |

d)

”sukupuolisella häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa ilmenee ei-toivottua sanallista, sanatonta tai fyysistä, luonteeltaan sukupuolista käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa erityisesti luomalla uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri.

4 artikla

Tasa-arvoisen kohtelun periaate

1.   Tasa-arvoisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, että julkisella tai yksityisellä sektorilla ei saa esiintyä minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää, ei välitöntä eikä välillistä, kun on kyse esimerkiksi yrityksen perustamisesta, varustamisesta tai laajentamisesta taikka minkä tahansa muun itsenäisen ammatinharjoittamisen aloittamisesta tai laajentamisesta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla häirintää ja sukupuolista häirintää on pidettävä sukupuoleen perustuvana syrjintänä, ja sen vuoksi ne ovat kiellettyjä. Sitä, vastustaako henkilö tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen, ei voida käyttää perusteena kyseistä henkilöä koskevissa päätöksissä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla käskyä tai ohjetta syrjiä henkilöitä sukupuolen perusteella on pidettävä syrjintänä.

5 artikla

Positiiviset erityistoimet

Jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä miesten ja naisten välisen täyden tosiasiallisen tasa-arvon varmistamiseksi työelämässä, esimerkiksi naisten yrittäjyyttä koskevien aloitteiden edistämiseksi.

6 artikla

Yhtiön perustaminen

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että edellytykset puolisoiden taikka, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, elinkumppaneiden välisen yhtiön perustamiseksi eivät ole ankarammat kuin muiden henkilöiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tiettyyn toimintaan osallistumista koskeviin erityisiin edellytyksiin, joita sovelletaan kumpaankin sukupuoleen yhtäläisesti.

7 artikla

Sosiaaliturva

1.   Jäsenvaltion, jossa on itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvajärjestelmä, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetuilla puolisoilla ja elinkumppaneilla on oikeus sosiaaliturvaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2.   Jäsenvaltiot voivat päättää, pannaanko 1 kohdassa tarkoitettu sosiaaliturva täytäntöön pakollisena vai vapaaehtoisena.

8 artikla

Äitiysetuudet

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 2 artiklassa tarkoitetuille naispuolisille itsenäisille ammatinharjoittajille ja naispuolisille puolisoille ja elinkumppaneille voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti myöntää riittävä äitiysraha, jonka ansiosta he voivat keskeyttää ammattitoimintansa raskauden tai äitiyden vuoksi vähintään 14 viikoksi.

2.   Jäsenvaltiot voivat päättää, myönnetäänkö 1 kohdassa tarkoitettu äitiysraha pakollisena vai vapaaehtoisena.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu äitiysraha katsotaan riittäväksi, jos se takaa tulon, joka vastaa vähintään:

| a) | etuutta, jonka asianomainen henkilö saisi terveydellisistä syistä tapahtuneen toimintansa keskeytymisen vuoksi; ja/tai |
| --- | --- |

a)

etuutta, jonka asianomainen henkilö saisi terveydellisistä syistä tapahtuneen toimintansa keskeytymisen vuoksi; ja/tai

| b) | aiemmalla vertailukelpoisella kaudella saatujen tulojen tai voiton keskimääräistä menetystä, ylittämättä kuitenkaan kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädettyä ylärajaa; ja/tai |
| --- | --- |

b)

aiemmalla vertailukelpoisella kaudella saatujen tulojen tai voiton keskimääräistä menetystä, ylittämättä kuitenkaan kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädettyä ylärajaa; ja/tai

| c) | muuta kansallisessa lainsäädännössä vahvistettua perhe-etuutta, ylittämättä kuitenkaan kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädettyä ylärajaa. |
| --- | --- |

c)

muuta kansallisessa lainsäädännössä vahvistettua perhe-etuutta, ylittämättä kuitenkaan kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädettyä ylärajaa.

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 2 artiklassa tarkoitetut naispuoliset itsenäiset ammatinharjoittajat ja naispuoliset puolisot tai elinkumppanit voivat käyttää olemassa olevia tilapäisiä sijaisia tarjoavia palveluja tai mahdollisia olemassa olevia kansallisia sosiaalipalveluja. Jäsenvaltiot voivat säätää, että mahdollisuus käyttää tällaisia palveluja on vaihtoehto tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle äitiysrahalle tai sen osa.

9 artikla

Oikeuksien puolustaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoa varten tarkoitetut oikeudelliset tai hallinnolliset menettelyt, mukaan lukien jäsenvaltioiden aiheellisina pitämät sovittelumenettelyt ovat – myös sen suhteen päätyttyä, jossa syrjinnän väitetään tapahtuneen – kaikkien niiden henkilöiden käytettävissä, jotka katsovat, että heille on aiheutunut haittaa tai vahinkoa sen vuoksi, ettei heihin ole sovellettu tasa-arvoisen kohtelun periaatetta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhdistykset, järjestöt ja muut oikeushenkilöt, joilla kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen perusteiden mukaisesti on oikeutettua etua sen varmistamisesta, että tätä direktiiviä noudatetaan, voivat aloittaa tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi säädetyn oikeudellisen tai hallinnollisen menettelyn kantajan tai valittajan suostumuksella hänen puolestaan tai häntä tukeakseen.

3.   Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei rajoita sellaisten kansallisten sääntöjen noudattamista, jotka koskevat määräaikoja tasa-arvoisen kohtelun periaatetta koskevien kanteiden nostamiselle.

10 artikla

Korvaus tai hyvitys

Jäsenvaltioiden on otettava kansallisessa oikeusjärjestyksessään käyttöön tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneelle henkilölle aiheutuneista menetyksistä tai vahingoista tosiasiallinen ja tehokas korvaus tai, jos jäsenvaltiot niin päättävät, hyvitys, joka on varoittava ja oikeasuhteinen kärsittyyn menetykseen tai vahinkoon nähden. Tällaiselle korvaukselle tai hyvitykselle ei saa ennalta vahvistaa enimmäismäärää.

11 artikla

Tasa-arvoelimet

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että direktiivin 2006/54/EY 20 artiklan mukaisesti nimetyllä yhdellä tai useammalla elimellä on myös toimivalta edistää, analysoida, valvoa ja tukea kaikkien tässä direktiivissä tarkoitettujen henkilöiden tasa-arvoista, sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä vapaata kohtelua.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitettujen elinten tehtäviin kuuluu:

| a) | avustaa itsenäisesti syrjinnän uhriksi joutuneita henkilöitä näiden tekemiä syrjintävalituksia tutkittaessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uhrien ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhdistysten, järjestöjen tai muiden oikeushenkilöiden oikeuksia; |
| --- | --- |

a)

avustaa itsenäisesti syrjinnän uhriksi joutuneita henkilöitä näiden tekemiä syrjintävalituksia tutkittaessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uhrien ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhdistysten, järjestöjen tai muiden oikeushenkilöiden oikeuksia;

| b) | toteuttaa riippumattomia selvityksiä syrjintään liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa riippumattomia selvityksiä syrjintään liittyvistä kysymyksistä;

| c) | julkaista riippumattomia raportteja ja antaa suosituksia kaikista tällaiseen syrjintään liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

c)

julkaista riippumattomia raportteja ja antaa suosituksia kaikista tällaiseen syrjintään liittyvistä kysymyksistä;

| d) | vaihtaa käytettävissä olevia tietoja asianmukaisella tasolla vastaavien eurooppalaisten elinten, kuten Euroopan tasa-arvoinstituutin, kanssa. |
| --- | --- |

d)

vaihtaa käytettävissä olevia tietoja asianmukaisella tasolla vastaavien eurooppalaisten elinten, kuten Euroopan tasa-arvoinstituutin, kanssa.

12 artikla

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen

Jäsenvaltioiden on otettava aktiivisesti huomioon tavoitteena oleva miesten ja naisten tasa-arvo laatiessaan ja pannessaan täytäntöön lakeja, asetuksia, hallinnollisia määräyksiä, toimintalinjoja ja toimintaa tässä direktiivissä tarkoitetuilla aloilla.

13 artikla

Tietojen jakaminen

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämän direktiivin nojalla annetuista säännöksistä sekä jo voimassa olevista asiaa koskevista säännöksistä tiedotetaan niiden alueella kaikin asianmukaisin tavoin niille, joita asia koskee.

14 artikla

Suojan taso

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat miesten ja naisten välisen tasa-arvoisen kohtelun periaatteen turvaamisen kannalta suotuisampia kuin tämän direktiivin säännökset.

Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa peruste alentaa jäsenvaltioiden jo tarjoamaa syrjinnän vastaisen suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa.

15 artikla

Kertomukset

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki saatavilla olevat tämän direktiivin soveltamista koskevat tiedot viimeistään 5 päivänä elokuuta 2015.

Komissio laatii tiivistelmän muodossa olevan kertomuksen toimitettavaksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 5 päivänä elokuuta 2016. Tässä kertomuksessa olisi otettava huomioon kaikki palkansaajien äitiysloman kestoa koskevat oikeudelliset muutokset. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivin muuttamiseksi.

2.   Komission kertomuksessa on otettava huomioon sidosryhmien näkökannat.

16 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 5 päivänä elokuuta 2012. Niiden on toimitettava nämä säännökset viipymättä kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa saada kahden vuoden lisäajan 5 päivään elokuuta 2014 7 artiklan noudattamiseksi sekä 8 artiklan noudattamiseksi 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen naispuolisten puolisoiden ja elinkumppaneiden osalta, jos tämä on erityisten vaikeuksien vuoksi perusteltua.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

17 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 86/613/ETY 5 päivästä elokuuta 2012.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin.

18 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

19 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 7 päivänä heinäkuuta 2010

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

O. CHASTEL

---

(1)  EUVL C 228, 22.9.2009, s. 107.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 8. maaliskuuta 2010 (EUVL C 123 E, 12.5.2010, s. 5), ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. toukokuuta 2010.

2

(3)  EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56.

3

(4)  EYVL C 85, 17.3.1997, s. 186.

4

(5)  EYVL L 6, 10.1.1979, s. 24.

5

(6)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

6

(7)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

7

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/7

---

NEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 617/2010,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2010,

Euroopan unionin energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 337 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yleiskuvan saaminen siitä, kuinka energiainfrastruktuuriin liittyvät investoinnit kehittyvät unionissa, on ensiarvoisen tärkeää komissiolle, jotta se voisi suorittaa energia-alaa koskevat tehtävänsä. Saatavilla olevien säännöllisten ja ajantasaistettujen tietojen ansiosta komission olisi voitava tehdä tarvittavia vertailuja ja arviointeja tai ehdottaa asiaa koskevia toimenpiteitä asianmukaisten lukujen ja analyysien pohjalta etenkin energian kysynnän ja tarjonnan tulevan tasapainon suhteen. |
| --- | --- |

(1)

Yleiskuvan saaminen siitä, kuinka energiainfrastruktuuriin liittyvät investoinnit kehittyvät unionissa, on ensiarvoisen tärkeää komissiolle, jotta se voisi suorittaa energia-alaa koskevat tehtävänsä. Saatavilla olevien säännöllisten ja ajantasaistettujen tietojen ansiosta komission olisi voitava tehdä tarvittavia vertailuja ja arviointeja tai ehdottaa asiaa koskevia toimenpiteitä asianmukaisten lukujen ja analyysien pohjalta etenkin energian kysynnän ja tarjonnan tulevan tasapainon suhteen.

| (2) | Energiaympäristö on viime vuosina muuttunut merkittävästi niin unionissa kuin sen ulkopuolellakin, minkä vuoksi energiainfrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa unionin energiansaannin varmistamisessa, sisämarkkinoiden toiminnassa ja unionin aloittamassa siirtymisessä kohti vähähiilistä energiajärjestelmää. |
| --- | --- |

(2)

Energiaympäristö on viime vuosina muuttunut merkittävästi niin unionissa kuin sen ulkopuolellakin, minkä vuoksi energiainfrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa unionin energiansaannin varmistamisessa, sisämarkkinoiden toiminnassa ja unionin aloittamassa siirtymisessä kohti vähähiilistä energiajärjestelmää.

| (3) | Uusi energiaympäristö edellyttää huomattavia investointeja kaikenlaiseen infrastruktuuriin kaikilla energiasektoreilla sekä uudentyyppisen infrastruktuurin ja markkinoilla yleistyvien uusien teknologioiden kehittämistä. Energia-alan vapauttaminen ja sisämarkkinoiden lisääntyvä yhdentyminen kasvattavat talouden toimijoiden roolia investoinneissa. Samalla uudet poliittiset vaatimukset, kuten polttoainevalikoimaan vaikuttavat tavoitteet, ajavat jäsenvaltioita suuntaamaan energiapolitiikkaansa kohti uuden ja/tai uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä. |
| --- | --- |

(3)

Uusi energiaympäristö edellyttää huomattavia investointeja kaikenlaiseen infrastruktuuriin kaikilla energiasektoreilla sekä uudentyyppisen infrastruktuurin ja markkinoilla yleistyvien uusien teknologioiden kehittämistä. Energia-alan vapauttaminen ja sisämarkkinoiden lisääntyvä yhdentyminen kasvattavat talouden toimijoiden roolia investoinneissa. Samalla uudet poliittiset vaatimukset, kuten polttoainevalikoimaan vaikuttavat tavoitteet, ajavat jäsenvaltioita suuntaamaan energiapolitiikkaansa kohti uuden ja/tai uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä.

| (4) | Tässä yhteydessä unionin energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja olisi seurattava tiiviimmin, erityisesti siksi, että voitaisiin ennakoida mahdollisia ongelmia, edistää parhaita toimintatapoja ja parantaa unionin energiajärjestelmän tulevaan kehitykseen liittyvää avoimuutta. |
| --- | --- |

(4)

Tässä yhteydessä unionin energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja olisi seurattava tiiviimmin, erityisesti siksi, että voitaisiin ennakoida mahdollisia ongelmia, edistää parhaita toimintatapoja ja parantaa unionin energiajärjestelmän tulevaan kehitykseen liittyvää avoimuutta.

| (5) | Komissiolla ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksella olisi siksi oltava käytössään tarkat tiedot unionin energiajärjestelmän tärkeimpiin osatekijöihin liittyvistä investointihankkeista, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolla ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksella olisi siksi oltava käytössään tarkat tiedot unionin energiajärjestelmän tärkeimpiin osatekijöihin liittyvistä investointihankkeista, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista.

| (6) | Tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin ennakoitavissa olevaa kehitystä ja eri energiasektoreiden hankkeita koskevat tiedot kiinnostavat unionia ja ovat tärkeitä tulevien investointien kannalta. Siksi on tarpeellista varmistaa, että komissiolle ilmoitetaan investointihankkeista, joihin liittyvät rakennus- tai käytöstäpoistamistyöt on aloitettu tai joiden osalta on tehty lopullinen investointipäätös. |
| --- | --- |

(6)

Tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin ennakoitavissa olevaa kehitystä ja eri energiasektoreiden hankkeita koskevat tiedot kiinnostavat unionia ja ovat tärkeitä tulevien investointien kannalta. Siksi on tarpeellista varmistaa, että komissiolle ilmoitetaan investointihankkeista, joihin liittyvät rakennus- tai käytöstäpoistamistyöt on aloitettu tai joiden osalta on tehty lopullinen investointipäätös.

| (7) | Euratom-sopimuksen 41 ja 42 artiklan mukaan yritysten on ilmoitettava investointihankkeistaan. Näitä tietoja on tarpeen täydentää investointihankkeiden toteutusta koskevalla säännöllisellä raportoinnilla. Tällainen lisäraportointi ei rajoita Euratom-sopimuksen 41–44 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Euratom-sopimuksen 41 ja 42 artiklan mukaan yritysten on ilmoitettava investointihankkeistaan. Näitä tietoja on tarpeen täydentää investointihankkeiden toteutusta koskevalla säännöllisellä raportoinnilla. Tällainen lisäraportointi ei rajoita Euratom-sopimuksen 41–44 artiklan soveltamista.

| (8) | Jotta komissiolla olisi yhtenäinen näkemys unionin energiajärjestelmän tulevasta kehityksestä kokonaisuudessaan, investointihankkeita koskevien tietojen ilmoittamiselle olisi luotava yhdenmukaistettu kehys, joka perustuu niiden virallisten tietojen ajan tasalle saatettuun luokitukseen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava. |
| --- | --- |

(8)

Jotta komissiolla olisi yhtenäinen näkemys unionin energiajärjestelmän tulevasta kehityksestä kokonaisuudessaan, investointihankkeita koskevien tietojen ilmoittamiselle olisi luotava yhdenmukaistettu kehys, joka perustuu niiden virallisten tietojen ajan tasalle saatettuun luokitukseen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava.

| (9) | Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tiedot alueellaan suunnitteilla tai rakenteilla olevista energiainfrastruktuurin investointihankkeista, jotka liittyvät öljyn, maakaasun, sähkön, mukaan lukien uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, ja biopolttoaineiden tuotantoon, siirtoon ja varastointiin sekä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, verkostojen väliset yhteydet kolmansien maiden kanssa mukaan lukien. Asianomaiset yritykset olisi velvoitettava ilmoittamaan kyseiset tiedot jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(9)

Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tiedot alueellaan suunnitteilla tai rakenteilla olevista energiainfrastruktuurin investointihankkeista, jotka liittyvät öljyn, maakaasun, sähkön, mukaan lukien uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, ja biopolttoaineiden tuotantoon, siirtoon ja varastointiin sekä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, verkostojen väliset yhteydet kolmansien maiden kanssa mukaan lukien. Asianomaiset yritykset olisi velvoitettava ilmoittamaan kyseiset tiedot jäsenvaltiolle.

| (10) | Energia-alan investointihankkeiden toteutusaika huomioon ottaen olisi riittävää, että tiedot ilmoitetaan kahden vuoden välein. |
| --- | --- |

(10)

Energia-alan investointihankkeiden toteutusaika huomioon ottaen olisi riittävää, että tiedot ilmoitetaan kahden vuoden välein.

| (11) | Jotta vältettäisiin suhteettoman suuret hallinnolliset rasitteet ja jotta jäsenvaltioille ja yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, aiheutuvat kustannukset pysyisivät mahdollisimman pieninä, tässä asetuksessa olisi annettava mahdollisuus vapauttaa jäsenvaltiot ja yritykset ilmoitusvelvollisuudesta sillä edellytyksellä, että komissiolle toimitetaan vastaavat tiedot unionin toimielinten hyväksymien energia-alaa koskevien sellaisten säädösten nojalla, joilla pyritään saavuttamaan kilpailtuihin unionin energiamarkkinoihin, unionin energiajärjestelmän kestävyyteen ja unionin energiasaannin varmuuteen liittyvät tavoitteet. Olisi siksi vältettävä luomasta kolmannessa sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevassa paketissa esitettyjen ilmoitusvelvollisuuksien kanssa päällekkäisiä velvollisuuksia. |
| --- | --- |

(11)

Jotta vältettäisiin suhteettoman suuret hallinnolliset rasitteet ja jotta jäsenvaltioille ja yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, aiheutuvat kustannukset pysyisivät mahdollisimman pieninä, tässä asetuksessa olisi annettava mahdollisuus vapauttaa jäsenvaltiot ja yritykset ilmoitusvelvollisuudesta sillä edellytyksellä, että komissiolle toimitetaan vastaavat tiedot unionin toimielinten hyväksymien energia-alaa koskevien sellaisten säädösten nojalla, joilla pyritään saavuttamaan kilpailtuihin unionin energiamarkkinoihin, unionin energiajärjestelmän kestävyyteen ja unionin energiasaannin varmuuteen liittyvät tavoitteet. Olisi siksi vältettävä luomasta kolmannessa sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevassa paketissa esitettyjen ilmoitusvelvollisuuksien kanssa päällekkäisiä velvollisuuksia.

| (12) | Tietojen käsittelemiseksi samoin kuin tietojen ilmoittamisen yksinkertaistamiseksi ja turvaamiseksi komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi voitava toteuttaa kaikki tätä varten tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät erityisesti integroitujen tietotekniikkavälineiden ja -menettelyjen käyttöön. |
| --- | --- |

(12)

Tietojen käsittelemiseksi samoin kuin tietojen ilmoittamisen yksinkertaistamiseksi ja turvaamiseksi komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi voitava toteuttaa kaikki tätä varten tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät erityisesti integroitujen tietotekniikkavälineiden ja -menettelyjen käyttöön.

| (13) | Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä jäsenvaltioissa säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (1), ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä komissiossa säädetään puolestaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (2). Tämä asetus ei vaikuta kyseisiin säännöksiin. |
| --- | --- |

(13)

Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä jäsenvaltioissa säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (1), ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä komissiossa säädetään puolestaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (2). Tämä asetus ei vaikuta kyseisiin säännöksiin.

| (14) | Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten ja komission olisi pidettävä kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina. Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten olisi näin ollen koottava tällaiset tiedot yhteen kansallisella tasolla ennen kuin ne toimitetaan komissiolle, paitsi jos kyse on rajat ylittäviin siirtohankkeisiin liittyvistä tiedoista. Komission on tarvittaessa koottava nämä tiedot siten, että yksittäisiä yrityksiä koskevia tietoja ei paljasteta tai että niistä ei voi tehdä johtopäätöksiä. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten ja komission olisi pidettävä kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina. Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten olisi näin ollen koottava tällaiset tiedot yhteen kansallisella tasolla ennen kuin ne toimitetaan komissiolle, paitsi jos kyse on rajat ylittäviin siirtohankkeisiin liittyvistä tiedoista. Komission on tarvittaessa koottava nämä tiedot siten, että yksittäisiä yrityksiä koskevia tietoja ei paljasteta tai että niistä ei voi tehdä johtopäätöksiä.

| (15) | Komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi annettava säännöllinen ja monialainen analyysi unionin energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä ja tarvittaessa tarkemmin rajattu analyysi tämän energiajärjestelmän tietyistä näkökohdista. Tässä analyysissä olisi erityisesti määriteltävä infrastruktuurin ja investointien mahdollisia puutteita energian tarjonnan ja kysynnän tasapainon näkökulmasta. Analyysin olisi myös edistettävä unionin tasolla käytävää keskustelua energiainfrastruktuureista. Se olisi näin ollen toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja annettava niiden osapuolten käyttöön, joita asia koskee. |
| --- | --- |

(15)

Komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi annettava säännöllinen ja monialainen analyysi unionin energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä ja tarvittaessa tarkemmin rajattu analyysi tämän energiajärjestelmän tietyistä näkökohdista. Tässä analyysissä olisi erityisesti määriteltävä infrastruktuurin ja investointien mahdollisia puutteita energian tarjonnan ja kysynnän tasapainon näkökulmasta. Analyysin olisi myös edistettävä unionin tasolla käytävää keskustelua energiainfrastruktuureista. Se olisi näin ollen toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja annettava niiden osapuolten käyttöön, joita asia koskee.

| (16) | Komissiota voivat avustaa jäsenvaltioiden asiantuntijat tai ketkä tahansa muut pätevät asiantuntijat; näin voidaan edistää yhteisen näkemyksen muodostamista infrastruktuurien mahdollisista puutteista ja niihin liittyvistä riskeistä sekä lisätä avoimuutta tulevan kehityksen suhteen. |
| --- | --- |

(16)

Komissiota voivat avustaa jäsenvaltioiden asiantuntijat tai ketkä tahansa muut pätevät asiantuntijat; näin voidaan edistää yhteisen näkemyksen muodostamista infrastruktuurien mahdollisista puutteista ja niihin liittyvistä riskeistä sekä lisätä avoimuutta tulevan kehityksen suhteen.

| (17) | Perustuen mahdollisimman pitkälti ilmoitusmalliin, jota käytetään komission asetuksessa (EY) N:o 2386/96 (3), jolla sovelletaan yhteisön etua koskevien raakaöljy-, maakaasu- ja sähköalan investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle 22 päivänä huhtikuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 736/96 (4), ja kansallisten asiantuntijoiden kuulemisen pohjalta komissio hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset tekniset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(17)

Perustuen mahdollisimman pitkälti ilmoitusmalliin, jota käytetään komission asetuksessa (EY) N:o 2386/96 (3), jolla sovelletaan yhteisön etua koskevien raakaöljy-, maakaasu- ja sähköalan investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle 22 päivänä huhtikuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 736/96 (4), ja kansallisten asiantuntijoiden kuulemisen pohjalta komissio hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset tekniset toimenpiteet.

| (18) | Koska asetusta (EY) N:o 736/96 on laajalti muutettava sen mukauttamiseksi energia-alan nykyisiin haasteisiin, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella, |
| --- | --- |

(18)

Koska asetusta (EY) N:o 736/96 on laajalti muutettava sen mukauttamiseksi energia-alan nykyisiin haasteisiin, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteinen kehys komissiolle tehtäville ilmoituksille, jotka koskevat energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita, joita toteutetaan öljyn, maakaasun, sähkön, mukaan lukien uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, ja biopolttoaineen sektoreilla, sekä investointihankkeita, jotka liittyvät näiden sektoreiden tuottaman hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin.

2.   Tätä asetusta sovelletaan liitteessä luetellun tyyppisiin investointihankkeisiin, joihin liittyvät rakennus- tai käytöstäpoistamistyöt on aloitettu tai joiden osalta on tehty lopullinen investointipäätös.

Jäsenvaltiot voivat lisäksi toimittaa arviotietoja tai alustavia tietoja liitteessä lueteltujen tyyppisistä investointihankkeista, joiden osalta rakennustöiden on suunniteltu alkavan viiden vuoden kuluessa tai joissa on kyseessä käytöstä poistaminen kolmen vuoden kuluessa, mutta joiden osalta ei ole vielä tehty lopullista investointipäätöstä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ”infrastruktuurilla” minkä tahansa tyyppistä laitosta tai laitoksen osaa, joka liittyy tuotantoon, siirtoon ja varastointiin; |
| --- | --- |

1)

”infrastruktuurilla” minkä tahansa tyyppistä laitosta tai laitoksen osaa, joka liittyy tuotantoon, siirtoon ja varastointiin;

| 2) | ”investointihankkeilla” hankkeita, joiden tarkoituksena on:






  i) | uuden infrastruktuurin rakentaminen; |
| --- | --- | --- |

2)

”investointihankkeilla” hankkeita, joiden tarkoituksena on:

i)

uuden infrastruktuurin rakentaminen;

| ii) | olemassa olevan infrastruktuurin muuntaminen tai uudenaikaistaminen tai sen kapasiteetin lisääminen tai pienentäminen; |
| --- | --- |

ii)

olemassa olevan infrastruktuurin muuntaminen tai uudenaikaistaminen tai sen kapasiteetin lisääminen tai pienentäminen;

| iii) | olemassa olevan infrastruktuurin osittainen tai täydellinen käytöstä poistaminen; |
| --- | --- |

iii)

olemassa olevan infrastruktuurin osittainen tai täydellinen käytöstä poistaminen;

| 3) | ”lopullisella investointipäätöksellä” yrityksen tasolla tehtyä päätöstä varata lopullisesti varat hankkeen investointivaiheeseen; investointivaihe tarkoittaa vaihetta, jonka aikana rakentaminen tai käytöstä poistaminen tapahtuu ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia. Investointivaihe ei sisällä suunnitteluvaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia; |
| --- | --- |

3)

”lopullisella investointipäätöksellä” yrityksen tasolla tehtyä päätöstä varata lopullisesti varat hankkeen investointivaiheeseen; investointivaihe tarkoittaa vaihetta, jonka aikana rakentaminen tai käytöstä poistaminen tapahtuu ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia. Investointivaihe ei sisällä suunnitteluvaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia;

| 4) | ”rakenteilla olevilla investointihankkeilla” investointihankkeita, joiden rakentaminen on alkanut ja jotka ovat aiheuttaneet pääomakustannuksia; |
| --- | --- |

4)

”rakenteilla olevilla investointihankkeilla” investointihankkeita, joiden rakentaminen on alkanut ja jotka ovat aiheuttaneet pääomakustannuksia;

| 5) | ”käytöstä poistamisella” vaihetta, jossa infrastruktuuri poistetaan lopullisesti käytöstä; |
| --- | --- |

5)

”käytöstä poistamisella” vaihetta, jossa infrastruktuuri poistetaan lopullisesti käytöstä;

| 6) | ”tuotannolla” sähköntuotantoa ja polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, jalostusta; |
| --- | --- |

6)

”tuotannolla” sähköntuotantoa ja polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, jalostusta;

| 7) | ”siirrolla” energialähteiden tai -tuotteiden tai hiilidioksidin siirtoa verkon kautta etenkin:






  i) | putkistoissa, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä putkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun; tai |
| --- | --- | --- |

7)

”siirrolla” energialähteiden tai -tuotteiden tai hiilidioksidin siirtoa verkon kautta etenkin:

i)

putkistoissa, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä putkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun; tai

| ii) | yhteenliitetyissä suurjännitejärjestelmissä, lukuun ottamatta järjestelmiä, joita käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun; |
| --- | --- |

ii)

yhteenliitetyissä suurjännitejärjestelmissä, lukuun ottamatta järjestelmiä, joita käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun;

| 8) | ”varastoinnilla” energian tai energialähteiden pysyvää tai tilapäistä varastointia maanpäällisissä tai maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisilla varastointialueilla tai hiilidioksidin eristämistä maanalaisiin geologisiin muodostumiin; |
| --- | --- |

8)

”varastoinnilla” energian tai energialähteiden pysyvää tai tilapäistä varastointia maanpäällisissä tai maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisilla varastointialueilla tai hiilidioksidin eristämistä maanalaisiin geologisiin muodostumiin;

| 9) | ”yrityksellä” luonnollista tai oikeushenkilöä, sekä yksityistä että julkista, joka päättää investointihankkeesta tai toteuttaa sen; |
| --- | --- |

9)

”yrityksellä” luonnollista tai oikeushenkilöä, sekä yksityistä että julkista, joka päättää investointihankkeesta tai toteuttaa sen;

| 10) | ”energialähteellä”:






  i) | primaarienergialähteitä, kuten öljyä, maakaasua ja hiiltä; |
| --- | --- | --- |

10)

”energialähteellä”:

i)

primaarienergialähteitä, kuten öljyä, maakaasua ja hiiltä;

| ii) | muunnettuja energialähteitä, kuten sähköä; |
| --- | --- |

ii)

muunnettuja energialähteitä, kuten sähköä;

| iii) | uusiutuvia energialähteitä, mukaan lukien vesivoima, biomassa, biokaasu, tuuli-, aurinko-, vuorovesi-, aalto- ja geoterminen energia; ja |
| --- | --- |

iii)

uusiutuvia energialähteitä, mukaan lukien vesivoima, biomassa, biokaasu, tuuli-, aurinko-, vuorovesi-, aalto- ja geoterminen energia; ja

| iv) | energiatuotteita, kuten jalostettuja öljytuotteita ja biopolttoaineita; |
| --- | --- |

iv)

energiatuotteita, kuten jalostettuja öljytuotteita ja biopolttoaineita;

| 11) | ”erityiselimellä” elintä, jolle unionin energia-alaa koskevan säädöksen nojalla on annettu tehtäväksi sellaisten energiainfrastruktuuria koskevien unionin laajuisten monivuotisten verkoston kehittämis- ja investointisuunnitelmien valmistelu ja hyväksyminen, kuten verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (5) 4 artiklassa tarkoitettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’, ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (6) 4 artiklassa tarkoitettu kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’. |
| --- | --- |

11)

”erityiselimellä” elintä, jolle unionin energia-alaa koskevan säädöksen nojalla on annettu tehtäväksi sellaisten energiainfrastruktuuria koskevien unionin laajuisten monivuotisten verkoston kehittämis- ja investointisuunnitelmien valmistelu ja hyväksyminen, kuten verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (5) 4 artiklassa tarkoitettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’, ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (6) 4 artiklassa tarkoitettu kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’.

3 artikla

Tietojen ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden tai elinten, jotka jäsenvaltiot valtuuttavat hoitamaan tietojen keräämiseen ja raportointiin kuuluvia tehtäviä, on pidettävä tietojen keräämiseen ja raportointiin liittyvät rasitteet oikeasuhteisina sekä kerättävä kaikki tässä asetuksessa määritellyt tiedot 1 päivästä tammikuuta 2011 lähtien ja sen jälkeen kahden vuoden välein.

Niiden on ilmoitettava tässä asetuksessa määritellyt tiedot ja asianmukaiset hanketiedot komissiolle vuonna 2011, joka on ensimmäinen raportointivuosi, ja sen jälkeen kahden vuoden välein. Ilmoitus on tehtävä koostetussa muodossa lukuun ottamatta rajat ylittäviä siirtohankkeita koskevia asianmukaisia tietoja.

Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten on ilmoitettava koostetiedot ja asianmukaiset hanketiedot kyseessä olevan raportointivuoden heinäkuun 31 päivään mennessä.

2.   Jäsenvaltiot tai niiden valtuuttamat elimet vapautetaan 1 kohdassa säädetyistä velvollisuuksista edellyttäen että, ja siinä määrin kuin, energia-alaa koskevan unionin oikeuden tai Euratom-sopimuksen nojalla

| a) | kyseinen jäsenvaltio tai sen valtuuttama elin on jo toimittanut komissiolle tämän asetuksen vaatimuksia vastaavat tiedot ja on ilmoittanut tietojen toimittamisen ajankohdan sekä sen, minkä säädöksen nojalla tiedot on ilmoitettu; tai |
| --- | --- |

a)

kyseinen jäsenvaltio tai sen valtuuttama elin on jo toimittanut komissiolle tämän asetuksen vaatimuksia vastaavat tiedot ja on ilmoittanut tietojen toimittamisen ajankohdan sekä sen, minkä säädöksen nojalla tiedot on ilmoitettu; tai

| b) | erityiselimelle on annettu tehtäväksi laatia unionin tasolla energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja koskeva monivuotinen investointisuunnitelma, ja se kerää tätä varten tämän asetuksen vaatimuksia vastaavat tiedot. Tässä tapauksessa ja tämän asetuksen soveltamiseksi erityiselin ilmoittaa kaikki asiaan kuuluvat tiedot komissiolle. |
| --- | --- |

b)

erityiselimelle on annettu tehtäväksi laatia unionin tasolla energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja koskeva monivuotinen investointisuunnitelma, ja se kerää tätä varten tämän asetuksen vaatimuksia vastaavat tiedot. Tässä tapauksessa ja tämän asetuksen soveltamiseksi erityiselin ilmoittaa kaikki asiaan kuuluvat tiedot komissiolle.

4 artikla

Tietolähteet

Asianomaisten yritysten on ilmoitettava ennen kunkin raportointivuoden kesäkuun 1 päivää 3 artiklassa tarkoitetut tiedot niille jäsenvaltioille tai näiden valtuuttamille elimille, joiden alueella ne aikovat toteuttaa investointihankkeita. Ilmoitettujen tietojen on vastattava investointihankkeiden tilannetta asianomaisen raportointivuoden maaliskuun 31 päivänä.

Ensimmäistä alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta yrityksiin, jos kyseinen jäsenvaltio päättää käyttää muita keinoja 3 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi komissiolle.

5 artikla

Ilmoituksen sisältö

1.   Liitteessä luetellun tyyppisiä investointihankkeita koskevissa 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on mainittava soveltuvin osin:

| a) | suunnitteilla tai rakenteilla oleva kapasiteetin määrä; |
| --- | --- |

a)

suunnitteilla tai rakenteilla oleva kapasiteetin määrä;

| b) | suunnitteilla tai rakenteilla olevan infrastruktuurin tai kapasiteetin tyyppi ja keskeiset ominaispiirteet sekä tarvittaessa rajat ylittävien siirtohankkeiden sijainti; |
| --- | --- |

b)

suunnitteilla tai rakenteilla olevan infrastruktuurin tai kapasiteetin tyyppi ja keskeiset ominaispiirteet sekä tarvittaessa rajat ylittävien siirtohankkeiden sijainti;

| c) | todennäköinen käyttöönottovuosi; |
| --- | --- |

c)

todennäköinen käyttöönottovuosi;

| d) | käytettyjen energialähteiden tyyppi; |
| --- | --- |

d)

käytettyjen energialähteiden tyyppi;

| e) | laitokset, jotka pystyvät vastaamaan toimitusvarmuutta koskeviin ongelmatilanteisiin, kuten käänteiset virtaukset tai polttoaineen vaihtamisen mahdollistavat laitteet; ja |
| --- | --- |

e)

laitokset, jotka pystyvät vastaamaan toimitusvarmuutta koskeviin ongelmatilanteisiin, kuten käänteiset virtaukset tai polttoaineen vaihtamisen mahdollistavat laitteet; ja

| f) | hiilidioksidin talteenottojärjestelmien laitteet tai hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevat jälkiasennusmahdollisuudet. |
| --- | --- |

f)

hiilidioksidin talteenottojärjestelmien laitteet tai hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevat jälkiasennusmahdollisuudet.

2.   Ehdotettua kapasiteetin käytöstä poistamista koskevissa 3 artiklan mukaisissa ilmoituksissa on mainittava:

| a) | kyseessä olevan infrastruktuurin laatu ja kapasiteetti; ja |
| --- | --- |

a)

kyseessä olevan infrastruktuurin laatu ja kapasiteetti; ja

| b) | todennäköinen käytöstäpoistamisvuosi. |
| --- | --- |

b)

todennäköinen käytöstäpoistamisvuosi.

3.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on tarvittaessa ilmoitettava sellaisen asennetun tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin kokonaismäärä, joka on käytössä kyseessä olevan raportointivuoden alussa tai jonka toiminta on keskeytetty yli kolmeksi vuodeksi.

Jäsenvaltiot, niiden valtuuttamat elimet tai 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityiselin voivat liittää ilmoituksiinsa asiaa koskevat huomautuksensa, kuten investointihankkeiden toteuttamisen viivästymistä tai esteitä koskevat huomautukset.

6 artikla

Tietojen laatu ja julkisuus

1.   Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai tilanteen mukaan erityiselinten on pyrittävä varmistamaan, että niiden komissiolle ilmoittamat tiedot ovat laadukkaita, merkityksellisiä, tarkkoja, selkeitä, ajantasaisia ja johdonmukaisia.

Jos kyseessä ovat erityiselimet, tietojen mukana voidaan toimittaa jäsenvaltioiden asianmukaiset huomautukset.

2.   Komissio voi julkaista tämän asetuksen mukaisesti, etenkin 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa analyyseissä toimitetut tiedot, edellyttäen, että tiedot julkaistaan koostetussa muodossa eikä yksittäisiä yrityksiä ja laitoksia koskevia tietoja paljasteta tai niistä ei voi tehdä johtopäätöksiä.

3.   Jäsenvaltioiden, komission tai niiden valtuuttamien elinten on kunkin pidettävä hallussaan olevat kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina.

7 artikla

Täytäntöönpanosäännökset

Komissio hyväksyy tässä asetuksessa vahvistetuissa rajoissa 31 päivään lokakuuta 2010 mennessä tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset säännökset, jotka koskevat 3 ja 5 artiklassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamisen muotoa ja muita teknisiä yksityiskohtia.

8 artikla

Tietojenkäsittely

Komissio vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti toimitettujen energiainfrastruktuuria koskevien tietojen vastaanotossa, tallentamisessa ja käsittelyssä tarvittavien tietotekniikkaresurssien kehittämisestä, isännöinnistä, hallinnoinnista ja ylläpidosta.

9 artikla

Yksilöiden suojelu tietojen käsittelyssä

Tämä asetus ei rajoita unionin oikeuden soveltamista eikä sillä varsinkaan muuteta direktiivin 95/46/EY mukaisia jäsenvaltioiden velvollisuuksia niiden suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia unionin toimielinten ja muiden elinten velvollisuuksia niiden käsitellessä henkilötietoja tehtäviensä yhteydessä.

10 artikla

Seuranta ja raportointi

1.   Toimitettujen tietojen ja tarvittaessa muiden tietolähteiden, kuten komission ostamien tietojen, pohjalta ja ottaen huomioon asianmukaiset analyysit, kuten kaasun ja sähkön monivuotiset verkon kehittämissuunnitelmat, komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja julkaisee joka toinen vuosi monialaisen analyysin unionin energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä. Tällä analyysillä pyritään erityisesti:

| a) | yksilöimään energiakysynnän ja -tarjonnan väliset mahdolliset tulevat puutteet, jotka ovat merkitykselliset unionin energiapoliittisten näkymien kannalta; |
| --- | --- |

a)

yksilöimään energiakysynnän ja -tarjonnan väliset mahdolliset tulevat puutteet, jotka ovat merkitykselliset unionin energiapoliittisten näkymien kannalta;

| b) | määrittelemään investointien esteet ja edistämään parhaita toimintatapoja niiden voittamiseksi; ja |
| --- | --- |

b)

määrittelemään investointien esteet ja edistämään parhaita toimintatapoja niiden voittamiseksi; ja

| c) | lisäämään avoimuutta markkinatoimijoille ja mahdollisille markkinatulijoille. |
| --- | --- |

c)

lisäämään avoimuutta markkinatoimijoille ja mahdollisille markkinatulijoille.

Komissio voi näiden tietojen pohjalta laatia myös tarpeellisiksi tai sopiviksi katsomiaan erityisanalyysejä.

2.   Komissiota voivat avustaa edellä 1 kohdassa tarkoitettujen analyysien laadinnassa jäsenvaltioiden asiantuntijat ja/tai mitkä tahansa muut asiantuntijat, ammatilliset yhdistykset, joilla on erityisosaamista kyseessä olevalta alalta.

Komissio antaa kaikille jäsenvaltioille tilaisuuden esittää huomautuksia analyysiehdotuksista.

3.   Komissio keskustelee analyyseistä niiden osapuolten kanssa, joita asia koskee, kuten Sähkö-ENTSO, Kaasu-ENTSO, kaasualan koordinointiryhmä ja öljynhankintaryhmä.

11 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen tämän asetuksen täytäntöönpanoa 23 päivään heinäkuuta 2015 mennessä ja esittää raportin tämän tarkastelun tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Uudelleentarkastelussa komissio tarkastelee muun muassa mahdollisuutta laajentaa soveltamisala koskemaan kaasun, öljyn ja hiilen tuotantoa.

12 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 736/96.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BLANCO LÓPEZ

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 326, 17.12.1996, s. 13.

3

(4)  EYVL L 102, 25.4.1996, s. 1.

4

(5)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 15.

5

(6)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36.

6

---

LIITE

INVESTOINTIHANKKEET

1.   ÖLJY

1.1   Jalostus

| — | Tislauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään miljoona tonnia vuodessa, |
| --- | --- |

—

Tislauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään miljoona tonnia vuodessa,

| — | tislauskapasiteetin lisäys yli miljoonaan tonniin vuodessa, |
| --- | --- |

—

tislauskapasiteetin lisäys yli miljoonaan tonniin vuodessa,

| — | reformointilaitokset/krakkauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 500 tonnia päivässä, |
| --- | --- |

—

reformointilaitokset/krakkauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 500 tonnia päivässä,

| — | rikinpoistolaitokset raskaalle polttoöljylle, kaasuöljylle, syöttöaineille tai muille öljytuotteille. |
| --- | --- |

—

rikinpoistolaitokset raskaalle polttoöljylle, kaasuöljylle, syöttöaineille tai muille öljytuotteille.

Huomioon ei oteta kemianteollisuuden laitoksia, jotka eivät tuota polttoöljyä ja/tai moottoripolttonesteitä tai jotka tuottavat niitä vain sivutuotteina.

1.2   Siirto

| — | Raakaöljyputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 3 miljoonaa metristä tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen, |
| --- | --- |

—

Raakaöljyputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 3 miljoonaa metristä tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen,

| — | öljytuoteputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen, |
| --- | --- |

—

öljytuoteputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen,

| — | putkistot, jotka muodostavat olennaisia yhteyksiä kansallisissa ja kansainvälisissä yhteenliitetyissä verkoissa, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 171 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet (1). |
| --- | --- |

—

putkistot, jotka muodostavat olennaisia yhteyksiä kansallisissa ja kansainvälisissä yhteenliitetyissä verkoissa, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 171 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet (1).

Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä putkistoja eikä putkistoja, joilla toimitetaan öljyä 1.1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin laitoksiin.

1.3   Varastointi

| — | Raakaöljyn ja öljytuotteiden varastointilaitokset (laitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 150 000 kuutiometriä, tai säiliöiden osalta vähintään 100 000 kuutiometriä). |
| --- | --- |

—

Raakaöljyn ja öljytuotteiden varastointilaitokset (laitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 150 000 kuutiometriä, tai säiliöiden osalta vähintään 100 000 kuutiometriä).

Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä säiliöitä eikä säiliöitä, joista toimitetaan öljyä 1.1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin laitoksiin.

2.   KAASU

2.1   Siirto

| — | Kaasu, johon kuuluvat maakaasu ja biokaasu, siirtoputkistot, jotka ovat osa pääasiassa korkeapaineputkia sisältäviä putkistoja, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä korkeapaineputkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti maakaasun paikalliseen jakeluun, |
| --- | --- |

—

Kaasu, johon kuuluvat maakaasu ja biokaasu, siirtoputkistot, jotka ovat osa pääasiassa korkeapaineputkia sisältäviä putkistoja, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä korkeapaineputkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti maakaasun paikalliseen jakeluun,

| — | SEUT 171 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet (2). |
| --- | --- |

—

SEUT 171 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet (2).

2.2   LNG-terminaalit

| — | Nesteytetyn maakaasun maahantuontiterminaalit, joissa on vähintään 1 miljardin kuutiometrin vuotuinen kaasuttamiskapasiteetti. |
| --- | --- |

—

Nesteytetyn maakaasun maahantuontiterminaalit, joissa on vähintään 1 miljardin kuutiometrin vuotuinen kaasuttamiskapasiteetti.

2.3   Varastointi

| — | Edellä 2.1 kohdassa tarkoitettuihin siirtoputkistoihin liitetyt varastointilaitokset. |
| --- | --- |

—

Edellä 2.1 kohdassa tarkoitettuihin siirtoputkistoihin liitetyt varastointilaitokset.

Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä kaasuputkistoja, terminaaleja ja laitoksia eikä putkistoja, terminaaleja ja laitoksia, joilla toimitetaan kaasua energiatuotteita tuottamattomiin tai niitä vain sivutuotteina tuottaviin kemianteollisuuden laitoksiin.

3.   SÄHKÖ

3.1   Tuotanto

| — | Lämpö- ja ydinvoimalaitokset (generaattorit, joiden teho on vähintään 100 MWe), |
| --- | --- |

—

Lämpö- ja ydinvoimalaitokset (generaattorit, joiden teho on vähintään 100 MWe),

| — | biomassa-, bioneste- ja jätevoimalaitokset (joiden teho on vähintään 20 MW), |
| --- | --- |

—

biomassa-, bioneste- ja jätevoimalaitokset (joiden teho on vähintään 20 MW),

| — | sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset (laitokset, joiden sähköntuotantokapasiteetti on vähintään 20 MW), |
| --- | --- |

—

sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset (laitokset, joiden sähköntuotantokapasiteetti on vähintään 20 MW),

| — | vesivoimalaitokset (laitokset, joiden teho on vähintään 30 MW), |
| --- | --- |

—

vesivoimalaitokset (laitokset, joiden teho on vähintään 30 MW),

| — | tuulivoimapuistot, joiden teho on vähintään 20 MW, |
| --- | --- |

—

tuulivoimapuistot, joiden teho on vähintään 20 MW,

| — | keskittävät aurinkolämpöjärjestelmät ja geotermiset laitokset (joiden teho on vähintään 20 MW), |
| --- | --- |

—

keskittävät aurinkolämpöjärjestelmät ja geotermiset laitokset (joiden teho on vähintään 20 MW),

| — | aurinkosähkölaitokset (joiden teho on vähintään 10 MW). |
| --- | --- |

—

aurinkosähkölaitokset (joiden teho on vähintään 10 MW).

3.2   Siirto

| — | Ilmassa kulkevat siirtojohdot, jotka on suunniteltu kansallisella tasolla yhteenliitäntälinjoissa tavallisesti käytettävälle jännitteelle, ja edellyttäen, että ne on suunniteltu vähintään 220 kV:n jännitteelle, |
| --- | --- |

—

Ilmassa kulkevat siirtojohdot, jotka on suunniteltu kansallisella tasolla yhteenliitäntälinjoissa tavallisesti käytettävälle jännitteelle, ja edellyttäen, että ne on suunniteltu vähintään 220 kV:n jännitteelle,

| — | maan- tai merenalaiset siirtojohdot, jotka on suunniteltu vähintään 150 kV:n jännitteelle, |
| --- | --- |

—

maan- tai merenalaiset siirtojohdot, jotka on suunniteltu vähintään 150 kV:n jännitteelle,

| — | SEUT-sopimuksen 171 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt yhteistä etua koskevat hankkeet (3). |
| --- | --- |

—

SEUT-sopimuksen 171 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt yhteistä etua koskevat hankkeet (3).

4.   BIOPOLTTOAINEET

4.1   Tuotanto

| — | Biopolttoaineiden tuotanto- ja jalostuslaitokset (laitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 50 000 tonnia vuodessa). |
| --- | --- |

—

Biopolttoaineiden tuotanto- ja jalostuslaitokset (laitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 50 000 tonnia vuodessa).

5.   HIILIDIOKSIDI

5.1   Siirto

| — | Edellä 1.1 ja 3.1 kohdissa tarkoitettuihin tuotantolaitoksiin liittyvät hiilidioksidiputkistot. |
| --- | --- |

—

Edellä 1.1 ja 3.1 kohdissa tarkoitettuihin tuotantolaitoksiin liittyvät hiilidioksidiputkistot.

5.2   Varastointi

| — | Varastointilaitokset (varastointipaikka tai -kompleksi, jonka kapasiteetti on vähintään 100 kilotonnia). |
| --- | --- |

—

Varastointilaitokset (varastointipaikka tai -kompleksi, jonka kapasiteetti on vähintään 100 kilotonnia).

Huomioon ei oteta tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen käytettäviä varastointilaitoksia.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006/EY, tehty 6 päivänä syyskuuta 2006, Euroopan laajuisia energiaverkostoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta (EUVL L 262, 22.9.2006, s. 1) tehtiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 155 artiklan nojalla.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006/EY tehtiin EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan nojalla.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006/EY tehtiin EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan nojalla.

---

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/15

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 618/2010,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 38,5 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 62,2 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 99,9 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 50 10 | AR | 80,8 |
| TR | 111,6 |
| UY | 74,4 |
| ZA | 83,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 110,8 |
| BR | 71,3 |
| CA | 119,1 |
| CL | 96,5 |
| CN | 57,9 |
| NZ | 111,5 |
| US | 115,5 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 98,1 |
| ZZ | 99,7 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CL | 130,6 |
| NZ | 141,4 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 123,9 |
| 0809 10 00 | TR | 197,6 |
| ZZ | 197,6 |
| 0809 20 95 | TR | 273,5 |
| US | 509,9 |
| ZZ | 391,7 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0809 40 05 | IL | 164,9 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 153,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

38,5

TR

85,9

ZZ

62,2

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

99,9

ZZ

99,9

0805 50 10

AR

80,8

TR

111,6

UY

74,4

ZA

83,6

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

110,8

BR

71,3

CA

119,1

CL

96,5

CN

57,9

NZ

111,5

US

115,5

UY

116,3

ZA

98,1

ZZ

99,7

0808 20 50

AR

123,5

CL

130,6

NZ

141,4

ZA

99,9

ZZ

123,9

0809 10 00

TR

197,6

ZZ

197,6

0809 20 95

TR

273,5

US

509,9

ZZ

391,7

0809 30

AR

130,0

TR

148,9

ZZ

139,5

0809 40 05

IL

164,9

TR

141,2

ZZ

153,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/17

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 619/2010,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010,

asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 616/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 616/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUVL L 179, 14.7.2010, s. 6.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 15 päivästä heinäkuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 47,57 | 3,20 |
| 1701 99 10 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1701 99 90 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

47,57

3,20

1701 99 10 (2)

47,57

0,07

1701 99 90 (2)

47,57

0,07

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/19

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 620/2010,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010,

asetuksella (EY) N:o 616/2007 avatuissa tariffikiintiöissä heinäkuun 2010 seitsemän ensimmäisen päivän kuluessa haettujen siipikarjanlihaa koskevien tuontitodistusten myöntämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla 4 päivänä kesäkuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 616/2007 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 616/2007 avataan siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia koskevia tariffikiintiöitä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 616/2007 avataan siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia koskevia tariffikiintiöitä.

| (2) | Heinäkuun 2010 seitsemän ensimmäisen päivän kuluessa jätettyjen tuontitodistushakemusten, jotka koskevat osakautta 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2010, joidenkin kiintiöiden määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin. |
| --- | --- |

(2)

Heinäkuun 2010 seitsemän ensimmäisen päivän kuluessa jätettyjen tuontitodistushakemusten, jotka koskevat osakautta 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2010, joidenkin kiintiöiden määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistushakemuksiin, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 616/2007 nojalla osakaudeksi 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2010, sovelletaan tämän asetuksen liitteessä esitettyjä jakokertoimia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUVL L 142, 5.6.2007, s. 3.

3

---

LIITE

| Ryhmän numero | Järjestysnumero | Osakaudeksi 1.10.2010-31.12.2010 jätettyihin tuontitodistushakemuksiin sovellettava jakokerroin
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,400612 |
| 5 | 09.4215 | 0,378838 |
| 6 | 09.4216 | 7,14204 |

Ryhmän numero

Järjestysnumero

Osakaudeksi 1.10.2010-31.12.2010 jätettyihin tuontitodistushakemuksiin sovellettava jakokerroin

(%)

1

09.4211

0,400612

5

09.4215

0,378838

6

09.4216

7,14204

---

PÄÄTÖKSET

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2010,

päätöksen 93/52/ETY liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on Liettuan ja Italiassa olevan Molisen alueen tunnustamisesta virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis) sekä päätöksen 2003/467/EY liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamisesta virallisesti vapaiksi nautojen tuberkuloosista, nautojen luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4592)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/391/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä A olevan I luvun 4 kohdan, liitteessä A olevan II luvun 7 kohdan ja liitteessä D olevan I luvun E kohdan,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa 28 päivänä tammikuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/68/ETY (2) ja erityisesti sen liitteessä A olevan 1 luvun II jakson,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 91/68/ETY määritellään eläinten terveyttä koskevat vaatimukset unionin sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa. Siinä vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltiot tai niiden alueet tunnustetaan virallisesti vapaiksi luomistaudista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 91/68/ETY määritellään eläinten terveyttä koskevat vaatimukset unionin sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa. Siinä vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltiot tai niiden alueet tunnustetaan virallisesti vapaiksi luomistaudista.

| (2) | Luomistautia (B. melitensis) koskevien edellytysten täyttämisen toteamisesta tietyissä jäsenvaltioissa ja tietyillä alueilla ja näille jäsenvaltioille ja alueille tästä taudista virallisesti vapaan jäsenvaltion tai alueen aseman vahvistamisesta 21 päivänä joulukuuta 1992 tehdyn komission päätöksen 93/52/ETY (3) liitteissä luetellaan jäsenvaltiot ja alueet, jotka tunnustetaan virallisesti luomistaudista (B. melitensis) vapaiksi direktiivin 91/68/ETY mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Luomistautia (B. melitensis) koskevien edellytysten täyttämisen toteamisesta tietyissä jäsenvaltioissa ja tietyillä alueilla ja näille jäsenvaltioille ja alueille tästä taudista virallisesti vapaan jäsenvaltion tai alueen aseman vahvistamisesta 21 päivänä joulukuuta 1992 tehdyn komission päätöksen 93/52/ETY (3) liitteissä luetellaan jäsenvaltiot ja alueet, jotka tunnustetaan virallisesti luomistaudista (B. melitensis) vapaiksi direktiivin 91/68/ETY mukaisesti.

| (3) | Liettua on toimittanut komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 91/68/ETY vahvistetut edellytykset maan koko alueen tunnustamiselle virallisesti vapaaksi luomistaudista (B. melitensis) täyttyvät. Liettua olisi siksi tunnustettava virallisesti vapaaksi kyseisestä taudista. Päätöksen 93/52/ETY liitettä I olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Liettua on toimittanut komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 91/68/ETY vahvistetut edellytykset maan koko alueen tunnustamiselle virallisesti vapaaksi luomistaudista (B. melitensis) täyttyvät. Liettua olisi siksi tunnustettava virallisesti vapaaksi kyseisestä taudista. Päätöksen 93/52/ETY liitettä I olisi sen vuoksi muutettava.

| (4) | Italia on toimittanut kaikkien Molisen alueen maakuntien osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 91/68/ETY vahvistetut edellytykset kyseisen alueen tunnustamiselle virallisesti vapaaksi luomistaudista (B. melitensis) täyttyvät. Alue olisi siksi tunnustettava virallisesti vapaaksi kyseisestä taudista. |
| --- | --- |

(4)

Italia on toimittanut kaikkien Molisen alueen maakuntien osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 91/68/ETY vahvistetut edellytykset kyseisen alueen tunnustamiselle virallisesti vapaaksi luomistaudista (B. melitensis) täyttyvät. Alue olisi siksi tunnustettava virallisesti vapaaksi kyseisestä taudista.

| (5) | Italia on lisäksi pyytänyt, että sitä koskevaa kohtaa muutettaisiin päätöksen 93/52/ETY liitteessä II olevassa niiden jäsenvaltioiden alueiden luettelossa, jotka tunnustetaan virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis). Italian nykyinen hallinnollinen aluejako jakaa Trentino-Alto Adigen alueen kahteen erilliseen alueeseen: Bolzanon ja Trenton maakuntiin. Sardinian alue on jaettu kahdeksaan maakuntaan. Koska lisäksi kaikki Lombardian, Piemonten, Toscanan, Sardinian ja Umbrian maakunnat on jo tunnustettu virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis), kyseiset alueet olisi tunnustettava kokonaisuudessaan virallisesti vapaiksi kyseisestä taudista. |
| --- | --- |

(5)

Italia on lisäksi pyytänyt, että sitä koskevaa kohtaa muutettaisiin päätöksen 93/52/ETY liitteessä II olevassa niiden jäsenvaltioiden alueiden luettelossa, jotka tunnustetaan virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis). Italian nykyinen hallinnollinen aluejako jakaa Trentino-Alto Adigen alueen kahteen erilliseen alueeseen: Bolzanon ja Trenton maakuntiin. Sardinian alue on jaettu kahdeksaan maakuntaan. Koska lisäksi kaikki Lombardian, Piemonten, Toscanan, Sardinian ja Umbrian maakunnat on jo tunnustettu virallisesti vapaiksi luomistaudista (B. melitensis), kyseiset alueet olisi tunnustettava kokonaisuudessaan virallisesti vapaiksi kyseisestä taudista.

| (6) | Päätöksen 93/52/ETY liitteessä II olevaa Italiaa koskevaa kohtaa olisi tämän vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Päätöksen 93/52/ETY liitteessä II olevaa Italiaa koskevaa kohtaa olisi tämän vuoksi muutettava.

| (7) | Direktiiviä 64/432/ETY sovelletaan unionin sisäiseen nautojen ja sikojen kauppaan. Siinä vahvistetaan edellytykset sille, että jäsenvaltio tai sen osa tai alue voidaan julistaa virallisesti vapaaksi tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista nautakarjojen osalta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviä 64/432/ETY sovelletaan unionin sisäiseen nautojen ja sikojen kauppaan. Siinä vahvistetaan edellytykset sille, että jäsenvaltio tai sen osa tai alue voidaan julistaa virallisesti vapaaksi tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista nautakarjojen osalta.

| (8) | Nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta 23 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 2003/467/EY (4) liitteissä I, II ja III luetellaan näistä taudeista vapaat jäsenvaltiot ja niiden alueet. |
| --- | --- |

(8)

Nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta 23 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 2003/467/EY (4) liitteissä I, II ja III luetellaan näistä taudeista vapaat jäsenvaltiot ja niiden alueet.

| (9) | Italia on toimittanut kaikkien Lombardian ja Toscanan alueella sijaitsevien maakuntien sekä Sardinian alueella sijaitsevien Cagliarin, Medio-Campidanon, Ogliastran ja Olbia-Tempion maakuntien osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 64/432/ETY vahvistetut asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset Italian alueet ja maakunnat voitaisiin julistaa virallisesti tuberkuloosista vapaiksi. |
| --- | --- |

(9)

Italia on toimittanut kaikkien Lombardian ja Toscanan alueella sijaitsevien maakuntien sekä Sardinian alueella sijaitsevien Cagliarin, Medio-Campidanon, Ogliastran ja Olbia-Tempion maakuntien osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 64/432/ETY vahvistetut asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset Italian alueet ja maakunnat voitaisiin julistaa virallisesti tuberkuloosista vapaiksi.

| (10) | Italia on toimittanut Molisen alueella sijaitsevan Campobasson maakunnan osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 64/432/ETY vahvistetut edellytykset kyseisen maakunnan tunnustamiselle virallisesti vapaaksi luomistaudista täyttyvät. |
| --- | --- |

(10)

Italia on toimittanut Molisen alueella sijaitsevan Campobasson maakunnan osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 64/432/ETY vahvistetut edellytykset kyseisen maakunnan tunnustamiselle virallisesti vapaaksi luomistaudista täyttyvät.

| (11) | Italia on myös toimittanut Campanian alueella sijaitsevan Napolin maakunnan, Apulian alueella sijaitsevan Brindisin maakunnan ja Sisilian alueella sijaitsevien Agrigenton, Caltanissettan, Siracusan ja Trapanin maakuntien osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset maakunnat voitaisiin julistaa virallisesti nautojen tarttuvasta leukoosista vapaiksi. |
| --- | --- |

(11)

Italia on myös toimittanut Campanian alueella sijaitsevan Napolin maakunnan, Apulian alueella sijaitsevan Brindisin maakunnan ja Sisilian alueella sijaitsevien Agrigenton, Caltanissettan, Siracusan ja Trapanin maakuntien osalta komissiolle todisteet siitä, että direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset maakunnat voitaisiin julistaa virallisesti nautojen tarttuvasta leukoosista vapaiksi.

| (12) | Italian toimittaman asiakirja-aineiston arvioinnin perusteella kyseiset maakunnat ja alueet olisi tapauksen mukaan julistettava virallisesti nautojen tuberkuloosista, nautojen luomistaudista tai nautojen tarttuvasta leukoosista vapaiksi. |
| --- | --- |

(12)

Italian toimittaman asiakirja-aineiston arvioinnin perusteella kyseiset maakunnat ja alueet olisi tapauksen mukaan julistettava virallisesti nautojen tuberkuloosista, nautojen luomistaudista tai nautojen tarttuvasta leukoosista vapaiksi.

| (13) | Italia on lisäksi pyytänyt, että sitä koskevaa kohtaa muutettaisiin päätöksen 2003/467/EY liitteissä olevissa niiden jäsenvaltioiden alueiden luetteloissa, jotka tunnustetaan virallisesti vapaiksi tuberkuloosista, luomistaudista ja nautojen tarttuvasta leukoosista. Italian nykyinen hallinnollinen aluejako jakaa Trentino-Alto Adigen alueen kahteen erilliseen alueeseen: Bolzanon ja Trenton maakuntiin. |
| --- | --- |

(13)

Italia on lisäksi pyytänyt, että sitä koskevaa kohtaa muutettaisiin päätöksen 2003/467/EY liitteissä olevissa niiden jäsenvaltioiden alueiden luetteloissa, jotka tunnustetaan virallisesti vapaiksi tuberkuloosista, luomistaudista ja nautojen tarttuvasta leukoosista. Italian nykyinen hallinnollinen aluejako jakaa Trentino-Alto Adigen alueen kahteen erilliseen alueeseen: Bolzanon ja Trenton maakuntiin.

| (14) | Koska kaikki päätöksen 2003/467/EY liitteessä II olevassa 2 luvussa luetellut Emilia-Romagnan, Lombardian, Sardinian ja Umbrian alueiden maakunnat on jo julistettu virallisesti vapaiksi luomistaudista ja kaikki päätöksen 2003/467/EY liitteessä III olevassa 2 luvussa luetellut Emilia-Romagnan, Lombardian, Marchen, Piemonten, Toscanan, Umbrian ja Aostanlaakson alueiden maakunnat virallisesti vapaiksi naudan tarttuvasta leukoosista, kyseisiä alueita olisi kokonaisuudessaan pidettävä virallisesti vapaina kyseeseen tulevasta taudista. |
| --- | --- |

(14)

Koska kaikki päätöksen 2003/467/EY liitteessä II olevassa 2 luvussa luetellut Emilia-Romagnan, Lombardian, Sardinian ja Umbrian alueiden maakunnat on jo julistettu virallisesti vapaiksi luomistaudista ja kaikki päätöksen 2003/467/EY liitteessä III olevassa 2 luvussa luetellut Emilia-Romagnan, Lombardian, Marchen, Piemonten, Toscanan, Umbrian ja Aostanlaakson alueiden maakunnat virallisesti vapaiksi naudan tarttuvasta leukoosista, kyseisiä alueita olisi kokonaisuudessaan pidettävä virallisesti vapaina kyseeseen tulevasta taudista.

| (15) | Päätöksen 2003/467/EY liitteitä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(15)

Päätöksen 2003/467/EY liitteitä olisi sen vuoksi muutettava.

| (16) | Päätöksiä 93/52/ETY ja 2003/467/EY olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(16)

Päätöksiä 93/52/ETY ja 2003/467/EY olisi sen vuoksi muutettava.

| (17) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 93/52/ETY liitteet tämän päätöksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutetaan päätöksen 2003/467/EY liitteet tämän päätöksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EYVL L 46, 19.2.1991, s. 19.

2

(3)  EYVL L 13, 21.1.1993, s. 14.

3

(4)  EUVL L 156, 25.6.2003, s. 74.

4

---

LIITE I

Muutetaan päätöksen 93/52/ETY liitteet seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I seuraavasti:

  ”LIITE I

  JÄSENVALTIOT







  ISO-koodi | Jäsenvaltio |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšekki |
| DK | Tanska |
| DE | Saksa |
| IE | Irlanti |
| LT | Liettua |
| LU | Luxemburg |
| HU | Unkari |
| NL | Alankomaat |
| AT | Itävalta |
| PL | Puola |
| RO | Romania |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| FI | Suomi |
| SE | Ruotsi |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta” |

1)

Korvataan liite I seuraavasti:

”LIITE I

JÄSENVALTIOT

ISO-koodi

Jäsenvaltio

BE

Belgia

CZ

Tšekki

DK

Tanska

DE

Saksa

IE

Irlanti

LT

Liettua

LU

Luxemburg

HU

Unkari

NL

Alankomaat

AT

Itävalta

PL

Puola

RO

Romania

SI

Slovenia

SK

Slovakia

FI

Suomi

SE

Ruotsi

UK

Yhdistynyt kuningaskunta”

| 2) | Korvataan liitteessä II oleva Italiaa koskeva kohta seuraavasti:
  ”Italiassa:






  — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II oleva Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

”Italiassa:

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta

| — | Bolzanon maakunta |
| --- | --- |

—

Bolzanon maakunta

| — | Friuli-Venezia Giulian alue |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue

| — | Lazion alue: Latinan, Rietin, Rooman ja Viterbon maakunnat |
| --- | --- |

—

Lazion alue: Latinan, Rietin, Rooman ja Viterbon maakunnat

| — | Ligurian alue: Savonan maakunta |
| --- | --- |

—

Ligurian alue: Savonan maakunta

| — | Lombardian alue |
| --- | --- |

—

Lombardian alue

| — | Marchen alue |
| --- | --- |

—

Marchen alue

| — | Molisen alue |
| --- | --- |

—

Molisen alue

| — | Piemonten alue |
| --- | --- |

—

Piemonten alue

| — | Sardinian alue |
| --- | --- |

—

Sardinian alue

| — | Toscanan alue |
| --- | --- |

—

Toscanan alue

| — | Trenton maakunta |
| --- | --- |

—

Trenton maakunta

| — | Umbrian alue |
| --- | --- |

—

Umbrian alue

| — | Veneton alue.” |
| --- | --- |

—

Veneton alue.”

---

LIITE II

Muutetaan päätöksen 2003/467/EY liitteet seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä I olevassa 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:
  ”Italiassa:






  — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan liitteessä I olevassa 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

”Italiassa:

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta

| — | Bolzanon maakunta |
| --- | --- |

—

Bolzanon maakunta

| — | Emilia-Romagnan alue |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagnan alue

| — | Friuli-Venezia Giulian alue |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue

| — | Lombardian alue |
| --- | --- |

—

Lombardian alue

| — | Marchen alue: Ascoli Picenon maakunta |
| --- | --- |

—

Marchen alue: Ascoli Picenon maakunta

| — | Piemonten alue: Novaran, Verbanian ja Vercellin maakunnat |
| --- | --- |

—

Piemonten alue: Novaran, Verbanian ja Vercellin maakunnat

| — | Sardinian alue: Cagliarin, Medio-Campidanon, Ogliastran, Olbia-Tempion ja Oristanon maakunnat |
| --- | --- |

—

Sardinian alue: Cagliarin, Medio-Campidanon, Ogliastran, Olbia-Tempion ja Oristanon maakunnat

| — | Toscanan alue |
| --- | --- |

—

Toscanan alue

| — | Trenton maakunta |
| --- | --- |

—

Trenton maakunta

| — | Veneton alue.” |
| --- | --- |

—

Veneton alue.”

| 2) | Korvataan liitteessä II olevassa 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:
  ”Italiassa:






  — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevassa 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

”Italiassa:

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta

| — | Bolzanon maakunta |
| --- | --- |

—

Bolzanon maakunta

| — | Emilia-Romagnan alue |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagnan alue

| — | Friuli-Venezia Giulian alue |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue

| — | Lazion alue: Rietin maakunta |
| --- | --- |

—

Lazion alue: Rietin maakunta

| — | Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat |
| --- | --- |

—

Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat

| — | Lombardian alue |
| --- | --- |

—

Lombardian alue

| — | Marchen alue |
| --- | --- |

—

Marchen alue

| — | Molisen alue: Campobasson maakunta |
| --- | --- |

—

Molisen alue: Campobasson maakunta

| — | Piemonten alue |
| --- | --- |

—

Piemonten alue

| — | Apulian alue: Brindisin maakunta |
| --- | --- |

—

Apulian alue: Brindisin maakunta

| — | Sardinian alue |
| --- | --- |

—

Sardinian alue

| — | Toscanan alue |
| --- | --- |

—

Toscanan alue

| — | Trenton maakunta |
| --- | --- |

—

Trenton maakunta

| — | Umbrian alue |
| --- | --- |

—

Umbrian alue

| — | Veneton alue.” |
| --- | --- |

—

Veneton alue.”

| 3) | Korvataan liitteessä III olevassa 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:
  ”Italiassa:






  — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä III olevassa 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

”Italiassa:

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta

| — | Bolzanon maakunta |
| --- | --- |

—

Bolzanon maakunta

| — | Campanian alue: Napolin maakunta |
| --- | --- |

—

Campanian alue: Napolin maakunta

| — | Emilia-Romagnan alue |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagnan alue

| — | Friuli-Venezia Giulian alue |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue

| — | Lazion alue: Frosinonen ja Rietin maakunnat |
| --- | --- |

—

Lazion alue: Frosinonen ja Rietin maakunnat

| — | Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat |
| --- | --- |

—

Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat

| — | Lombardian alue |
| --- | --- |

—

Lombardian alue

| — | Marchen alue |
| --- | --- |

—

Marchen alue

| — | Molisen alue |
| --- | --- |

—

Molisen alue

| — | Piemonten alue |
| --- | --- |

—

Piemonten alue

| — | Apulian alue: Brindisin maakunta |
| --- | --- |

—

Apulian alue: Brindisin maakunta

| — | Sardinian alue |
| --- | --- |

—

Sardinian alue

| — | Sisilian alue: Agrigenton, Caltanissettan, Siracusan ja Trapanin maakunnat |
| --- | --- |

—

Sisilian alue: Agrigenton, Caltanissettan, Siracusan ja Trapanin maakunnat

| — | Toscanan alue |
| --- | --- |

—

Toscanan alue

| — | Trenton maakunta |
| --- | --- |

—

Trenton maakunta

| — | Umbrian alue |
| --- | --- |

—

Umbrian alue

| — | Aostanlaakson alue |
| --- | --- |

—

Aostanlaakson alue

| — | Veneton alue.” |
| --- | --- |

—

Veneton alue.”

---

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010,

tiettyjen Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

(2010/392/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   Menettely

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen, joka koski väitettyä tiettyjen Intiasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen, joka koski väitettyä tiettyjen Intiasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien vahingollista polkumyyntiä.

| (2) | Valituksen teki perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan nojalla European Industrial Fasteners Institute, jäljempänä ’EIFI’, niiden tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Valituksen teki perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan nojalla European Industrial Fasteners Institute, jäljempänä ’EIFI’, niiden tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden kokonaistuotannosta unionissa.

| (3) | Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiseksi.

| (4) | Tämän vuoksi komissio aloitti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi komissio aloitti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.

| (5) | Samana päivänä komissio aloitti tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan tukien vastaisen menettelyn (3). |
| --- | --- |

(5)

Samana päivänä komissio aloitti tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan tukien vastaisen menettelyn (3).

| (6) | Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin tuotannonalalle ja tiedossa oleville tuottajien järjestöille unionissa, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, viejien/tuottajien järjestöille, tuojille, tiedossa oleville tuojien järjestöille sekä asianomaisten maiden viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin tuotannonalalle ja tiedossa oleville tuottajien järjestöille unionissa, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, viejien/tuottajien järjestöille, tuojille, tiedossa oleville tuojien järjestöille sekä asianomaisten maiden viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

B.   Valituksen peruuttaminen ja menettelyn päättäminen

| (7) | EIFI peruutti valituksensa virallisesti 1 päivänä huhtikuuta 2010 komissiolle osoitetulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

EIFI peruutti valituksensa virallisesti 1 päivänä huhtikuuta 2010 komissiolle osoitetulla kirjeellä.

| (8) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(8)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (9) | Komissio katsoi, että kyseessä oleva menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Asianomaisille osapuolille tiedotettiin asiasta ja annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(9)

Komissio katsoi, että kyseessä oleva menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Asianomaisille osapuolille tiedotettiin asiasta ja annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (10) | Tästä syystä komissio katsoo, että tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä, |
| --- | --- |

(10)

Tästä syystä komissio katsoo, että tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70, tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 190, 13.8.2009, s. 27.

2

(3)  EUVL C 190, 13.8.2009, s. 32.

3

---

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/28

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2010,

tiettyjen Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn päättämisestä

(2010/393/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 14 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen, joka koski väitettyä tiettyjen Intiasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnin vahingollista tukemista. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen, joka koski väitettyä tiettyjen Intiasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnin vahingollista tukemista.

| (2) | Valituksen teki perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 6 kohdan nojalla European Industrial Fasteners Institute, jäljempänä ’EIFI’, niiden tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Valituksen teki perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 6 kohdan nojalla European Industrial Fasteners Institute, jäljempänä ’EIFI’, niiden tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden kokonaistuotannosta unionissa.

| (3) | Valituksessa esitetty alustava näyttö tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tukien vastaisen menettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Valituksessa esitetty alustava näyttö tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tukien vastaisen menettelyn aloittamiseksi.

| (4) | Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti asianomaisten maiden viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan kyseisistä maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuettu tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Asianomaisten maiden viranomaisia kehotettiin erikseen aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvottelujen aikana ei päästy molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun. |
| --- | --- |

(4)

Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti asianomaisten maiden viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan kyseisistä maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuettu tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Asianomaisten maiden viranomaisia kehotettiin erikseen aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvottelujen aikana ei päästy molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun.

| (5) | Tämän vuoksi komissio aloitti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan tukien vastaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(5)

Tämän vuoksi komissio aloitti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan tukien vastaisen menettelyn.

| (6) | Samana päivänä komissio aloitti tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn (3). |
| --- | --- |

(6)

Samana päivänä komissio aloitti tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn (3).

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin tuotannonalalle ja tiedossa oleville tuottajien järjestöille unionissa, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, viejien/tuottajien järjestöille, tuojille, tiedossa oleville tuojien järjestöille sekä asianomaisten maiden viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin tuotannonalalle ja tiedossa oleville tuottajien järjestöille unionissa, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, viejien/tuottajien järjestöille, tuojille, tiedossa oleville tuojien järjestöille sekä asianomaisten maiden viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

B.   VALITUKSEN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (8) | EIFI peruutti valituksensa virallisesti 1 päivänä huhtikuuta 2010 komissiolle osoitetulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

EIFI peruutti valituksensa virallisesti 1 päivänä huhtikuuta 2010 komissiolle osoitetulla kirjeellä.

| (9) | Perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(9)

Perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (10) | Komissio katsoi, että kyseessä oleva menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Asianomaisille osapuolille tiedotettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(10)

Komissio katsoi, että kyseessä oleva menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Asianomaisille osapuolille tiedotettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (11) | Tästä syystä komissio katsoo, että tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskeva tukien vastainen menettely olisi päätettävä, |
| --- | --- |

(11)

Tästä syystä komissio katsoo, että tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia unioniin koskeva tukien vastainen menettely olisi päätettävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Intiasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70, tuontia koskeva tukien vastainen menettely.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUVL C 190, 13.8.2009, s. 32.

2

(3)  EUVL C 190, 13.8.2009, s. 27.

3

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 15.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 180/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 180/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä toukokuuta 2008,

valtiontuesta C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06), joka koskee Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille myöntämää rahoitusta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1626)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/394/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan (1) mukaisesti kehottanut asianosaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on tutkinut Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille myöntämää rahoitusta lokakuussa 2003 ja marraskuussa 2004 tehtyjen valitusten jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on tutkinut Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille myöntämää rahoitusta lokakuussa 2003 ja marraskuussa 2004 tehtyjen valitusten jälkeen.

| (2) | Tällöin järjestettiin kaksi kokousta, nimittäin 26 päivänä tammikuuta 2005 Hessenin viranomaisten sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston (PO) virkamiesten kesken ja 29 päivänä syyskuuta 2005 Hessenin pääministeri Kochin ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastosta vastaavan komission jäsenen kesken. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO lähetti 29 päivänä syyskuuta 2005 järjestetyn kokouksen jälkeen kirjelmän Hessenin viranomaisille 13 päivänä lokakuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Tällöin järjestettiin kaksi kokousta, nimittäin 26 päivänä tammikuuta 2005 Hessenin viranomaisten sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston (PO) virkamiesten kesken ja 29 päivänä syyskuuta 2005 Hessenin pääministeri Kochin ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastosta vastaavan komission jäsenen kesken. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO lähetti 29 päivänä syyskuuta 2005 järjestetyn kokouksen jälkeen kirjelmän Hessenin viranomaisille 13 päivänä lokakuuta 2005.

| (3) | Hessenin viranomaiset toimittivat maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:lle kirjallisia tietoja 25 päivänä tammikuuta 2005, 25 päivänä huhtikuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 päivätyillä kirjelmillä, joihin jäljempänä viitataan. |
| --- | --- |

(3)

Hessenin viranomaiset toimittivat maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:lle kirjallisia tietoja 25 päivänä tammikuuta 2005, 25 päivänä huhtikuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 päivätyillä kirjelmillä, joihin jäljempänä viitataan.

| (4) | Saksa ilmoitti komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2006 lähetetyllä sähköpostiviestillä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti uuden viinikellarin oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta. Annettujen tietojen mukaan ilmoitus tehtiin oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. Koska osa varoista oli maksettu jo ennen ilmoituksen tekemistä, toimenpide kirjattiin numerolla NN 56/06 ilmoittamattomien tukien rekisteriin. Saksa antoi lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2006 ja 14 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjelmillä. |
| --- | --- |

(4)

Saksa ilmoitti komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2006 lähetetyllä sähköpostiviestillä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti uuden viinikellarin oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta. Annettujen tietojen mukaan ilmoitus tehtiin oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. Koska osa varoista oli maksettu jo ennen ilmoituksen tekemistä, toimenpide kirjattiin numerolla NN 56/06 ilmoittamattomien tukien rekisteriin. Saksa antoi lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2006 ja 14 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjelmillä.

| (5) | Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjelmällä (K(2006) 6605 lopullinen) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kyseistä tukitoimenpidettä koskeva menettely. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjelmällä (K(2006) 6605 lopullinen) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kyseistä tukitoimenpidettä koskeva menettely.

| (6) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio pyysi muita asianosaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(6)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio pyysi muita asianosaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa.

| (7) | Komissio sai huomautuksen eräältä asianosaiselta, joka pyysi 15 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjelmällä luottamuksellista käsittelyä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio sai huomautuksen eräältä asianosaiselta, joka pyysi 15 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjelmällä luottamuksellista käsittelyä.

| (8) | Huomautus toimitettiin Saksalle 2 päivänä maaliskuuta 2007 kirjatulla kirjelmällä, jossa ei paljastettu asianosaisen identiteettiä. Asianosainen perui luottamuksellista käsittelyä koskevan pyyntönsä 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjelmällä. Saksa toimitti lisätietoja 4 päivänä huhtikuuta 2007 lähetetyllä sähköpostiviestillä. |
| --- | --- |

(8)

Huomautus toimitettiin Saksalle 2 päivänä maaliskuuta 2007 kirjatulla kirjelmällä, jossa ei paljastettu asianosaisen identiteettiä. Asianosainen perui luottamuksellista käsittelyä koskevan pyyntönsä 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjelmällä. Saksa toimitti lisätietoja 4 päivänä huhtikuuta 2007 lähetetyllä sähköpostiviestillä.

II   TUEN KUVAUS

| (9) | Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach, joka sijaitsee Eltville am Rheinissa, on annettujen tietojen mukaan noin 190 hehtaarin viinitarhoineen Saksan suurin viinitila ja keskittyy korkealaatuisten viinien, pääasiassa Rieslingin ja yhä enemmän myös punaviinien tuotantoon. Hessenin osavaltio omistaa sen 100-prosenttisesti. |
| --- | --- |

(9)

Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach, joka sijaitsee Eltville am Rheinissa, on annettujen tietojen mukaan noin 190 hehtaarin viinitarhoineen Saksan suurin viinitila ja keskittyy korkealaatuisten viinien, pääasiassa Rieslingin ja yhä enemmän myös punaviinien tuotantoon. Hessenin osavaltio omistaa sen 100-prosenttisesti.

| (10) | Hessenin osavaltion viiniliiketoimintaa harjoitettiin aluksi vuoteen 1998 asti osana yleistä hallintoa (julkinen sektori), sen jälkeen vuoteen 2003 asti osavaltion yrityksenä (Landesbetrieb). Hessische Staatsweingüterin rahoituksen yhteydessä on tutkittava useita toimenpiteitä: |
| --- | --- |

(10)

Hessenin osavaltion viiniliiketoimintaa harjoitettiin aluksi vuoteen 1998 asti osana yleistä hallintoa (julkinen sektori), sen jälkeen vuoteen 2003 asti osavaltion yrityksenä (Landesbetrieb). Hessische Staatsweingüterin rahoituksen yhteydessä on tutkittava useita toimenpiteitä:

| (11) | Ennen vuotta 2003 Hessische Staatsweingüter tuotti ajoittain tappiota. Osavaltio korvasi tappiot. |
| --- | --- |

(11)

Ennen vuotta 2003 Hessische Staatsweingüter tuotti ajoittain tappiota. Osavaltio korvasi tappiot.

| (12) | Ennen Saksan antamaa ilmoitusta Hessenin viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaista tietoa Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille vuosina 1995–2002 antamista tuista. |
| --- | --- |

(12)

Ennen Saksan antamaa ilmoitusta Hessenin viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaista tietoa Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterille vuosina 1995–2002 antamista tuista.

| (13) | Kameraalisen taloudenhoidon aikana Hessische Staatsweingüterin toimintaa rahoitettiin osavaltion budjetin luvusta 09 35 tai 03 35. Hessenin osavaltio tasasi Hessische Staatsweingüterin kaikki tappiot vuotuisten budjettien yhteydessä. |
| --- | --- |

(13)

Kameraalisen taloudenhoidon aikana Hessische Staatsweingüterin toimintaa rahoitettiin osavaltion budjetin luvusta 09 35 tai 03 35. Hessenin osavaltio tasasi Hessische Staatsweingüterin kaikki tappiot vuotuisten budjettien yhteydessä.

| (14) | Annettujen tietojen mukaan myös Eberbachin luostarin rakennus- ja kulttuurimuistomerkki, entinen sisterssiläisluostari, kuului tällöin Hessische Staatsweingüterille. Sen vuoksi myös luostarin kunnossapito- ja hoitokustannukset kuuluivat sille. Annettujen tietojen mukaan luostaria ylläpidetään nykyään riippumattomana julkisoikeudellisena säätiönä. |
| --- | --- |

(14)

Annettujen tietojen mukaan myös Eberbachin luostarin rakennus- ja kulttuurimuistomerkki, entinen sisterssiläisluostari, kuului tällöin Hessische Staatsweingüterille. Sen vuoksi myös luostarin kunnossapito- ja hoitokustannukset kuuluivat sille. Annettujen tietojen mukaan luostaria ylläpidetään nykyään riippumattomana julkisoikeudellisena säätiönä.

| (15) | Annettujen tietojen mukaan Hessische Staatsweingüterin tulos vuosina 1995–1997 oli seuraava:








  (DEM) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Tulot | 10 424 594 | 10 970 002 | 12 043 717 |
| Menot | 11 637 419 | 11 889 731 | 12 330 538 |
| Tulos | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |

(15)

Annettujen tietojen mukaan Hessische Staatsweingüterin tulos vuosina 1995–1997 oli seuraava:

(DEM)

1995

1996

1997

Tulot

10 424 594

10 970 002

12 043 717

Menot

11 637 419

11 889 731

12 330 538

Tulos

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

| (16) | Hessenin viranomaiset ovat todenneet, että Eberbachin luostarin kunnossapito- ja hoitokustannuksiin kuuluvia menoja ei pitäisi ottaa huomioon kokonaissummassa, jonka Hessenin osavaltio on myöntänyt Hessische Staatsweingüterin viiniliiketoiminnan tukemiseen. |
| --- | --- |

(16)

Hessenin viranomaiset ovat todenneet, että Eberbachin luostarin kunnossapito- ja hoitokustannuksiin kuuluvia menoja ei pitäisi ottaa huomioon kokonaissummassa, jonka Hessenin osavaltio on myöntänyt Hessische Staatsweingüterin viiniliiketoiminnan tukemiseen.

| (17) | Eberbachin luostarin tulot ja menot, jotka on laskettu mukaan Hessische Staatsweingüterin tuloihin ja menoihin, on annettujen tietojen mukaan kirjattu erilliseen menoluokkaan (menoluokkaan 72), ja ne voidaan näin ollen yksiselitteisesti erottaa muista tuloista ja menoista. |
| --- | --- |

(17)

Eberbachin luostarin tulot ja menot, jotka on laskettu mukaan Hessische Staatsweingüterin tuloihin ja menoihin, on annettujen tietojen mukaan kirjattu erilliseen menoluokkaan (menoluokkaan 72), ja ne voidaan näin ollen yksiselitteisesti erottaa muista tuloista ja menoista.

| (18) | Hessenin viranomaisten mukaan Hessische Staatsweingüterin tileihin sisältyi lisäksi menoja, jotka johtuivat viinitilan hoitoon suoraan kuulumattomista muista julkisista palveluista, erityisesti maapäivien ja osavaltion hallituksen edustusviininmaistajaisista sekä uudelleenjärjestelytoimiin liittyvistä investoinneista. Annettujen tietojen mukaan nämä menot lueteltiin tilinpäätöksen budjetin lukuja 09 35 ja 03 35 selventävässä liitteessä. |
| --- | --- |

(18)

Hessenin viranomaisten mukaan Hessische Staatsweingüterin tileihin sisältyi lisäksi menoja, jotka johtuivat viinitilan hoitoon suoraan kuulumattomista muista julkisista palveluista, erityisesti maapäivien ja osavaltion hallituksen edustusviininmaistajaisista sekä uudelleenjärjestelytoimiin liittyvistä investoinneista. Annettujen tietojen mukaan nämä menot lueteltiin tilinpäätöksen budjetin lukuja 09 35 ja 03 35 selventävässä liitteessä.

| (19) | Tämän vuoksi tuet, jotka Hessenin osavaltio on antanut Hessische Staatsweingüterin viiniliiketoimintaan, on Hessenin viranomaisten mukaan oikaistava seuraavasti:








  (DEM) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Tulos | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |
| Eberbachin luostarin tulot | 570 825 | 826 672 | 966 948 |
| Eberbachin luostarin menot | 1 344 793 | 1 331 987 | 1 533 826 |
| Oikaisu – Eberbachin luostari | 773 968 | 505 315 | 566 878 |
| Edustusviininmaistajaiset (kiinteä summa) | 140 000 | 140 000 | 140 000 |
| Uudelleenjärjestely | 63 918 | 99 568 | 47 963 |
| Oikaisu – liiketoimintaan liittymättömät menot | 203 918 | 239 568 | 187 963 |
| Oikaistu kokonaissumma | – 234 939 | – 174 846 | 468 020 |
| Oikaistut tuet EUR | 120 122 | 89 397 | — |

(19)

Tämän vuoksi tuet, jotka Hessenin osavaltio on antanut Hessische Staatsweingüterin viiniliiketoimintaan, on Hessenin viranomaisten mukaan oikaistava seuraavasti:

(DEM)

1995

1996

1997

Tulos

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

Eberbachin luostarin tulot

570 825

826 672

966 948

Eberbachin luostarin menot

1 344 793

1 331 987

1 533 826

Oikaisu – Eberbachin luostari

773 968

505 315

566 878

Edustusviininmaistajaiset (kiinteä summa)

140 000

140 000

140 000

Uudelleenjärjestely

63 918

99 568

47 963

Oikaisu – liiketoimintaan liittymättömät menot

203 918

239 568

187 963

Oikaistu kokonaissumma

– 234 939

– 174 846

468 020

Oikaistut tuet EUR

120 122

89 397

—

| (20) | Annettujen tietojen mukaan Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (joka oli perustettu 1 päivänä tammikuuta 1998 osavaltion hallinnon oikeudellisesti epäitsenäisenä erillisenä osana) sai yritystukia, jotka sisälsivät yritykselle annettuja tukia ja osavaltion edustustehtäviin liittyviä tukia (Hessenin maapäivien ja osavaltion hallituksen viininmaistajaisiin liittyviä kiinteitä summia). |
| --- | --- |

(20)

Annettujen tietojen mukaan Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (joka oli perustettu 1 päivänä tammikuuta 1998 osavaltion hallinnon oikeudellisesti epäitsenäisenä erillisenä osana) sai yritystukia, jotka sisälsivät yritykselle annettuja tukia ja osavaltion edustustehtäviin liittyviä tukia (Hessenin maapäivien ja osavaltion hallituksen viininmaistajaisiin liittyviä kiinteitä summia).

| (21) | Hessenin viranomaisten antamien tietojen mukaan seuraavien summien voidaan katsoa kuvaavan aikavälillä 1998–2002 Hessische Staatsweingüterille myönnettyjä merkityksellisiä tukia:










  (DEM) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Yritystuet | 145 000 | 670 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| joista tuet edustustehtäviin | 65 000 | 100 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| Merkitykselliset tuet | 80 000 | 570 000 | — | — | — |
| Merkitykselliset tuet EUR | 40 903 | 291 436 | — | — | — |

(21)

Hessenin viranomaisten antamien tietojen mukaan seuraavien summien voidaan katsoa kuvaavan aikavälillä 1998–2002 Hessische Staatsweingüterille myönnettyjä merkityksellisiä tukia:

(DEM)

1998

1999

2000

2001

2002

Yritystuet

145 000

670 000

100 000

120 000

61 400

joista tuet edustustehtäviin

65 000

100 000

100 000

120 000

61 400

Merkitykselliset tuet

80 000

570 000

—

—

—

Merkitykselliset tuet EUR

40 903

291 436

—

—

—

| (22) | Hessenin viranomaiset katsovat, että aikavälin 1995–2002 merkitykselliset tuet voidaan koota yhteen seuraavasti:







  (EUR) |
| --- | --- |
| Julkishallinnon osa | 1995-1997 | 209 520 |
| Osavaltion yritys (Landesbetrieb) | 1998-2002 | 332 339 |
| Yhteensä | 1995-2002 | 541 859 |

(22)

Hessenin viranomaiset katsovat, että aikavälin 1995–2002 merkitykselliset tuet voidaan koota yhteen seuraavasti:

(EUR)

Julkishallinnon osa

1995-1997

209 520

Osavaltion yritys (Landesbetrieb)

1998-2002

332 339

Yhteensä

1995-2002

541 859

| (23) | Viiniliiketoiminnan rakenneuudistuksen valmistelemiseksi Hessische Staatsweingüter laati Hessenin osavaltion vaatimuksesta elo-marraskuussa 2001 Geisenheimin tutkimuslaitoksen kanssa strategiapaperin ”Tilanneanalyysi ja kehitysperspektiivit” (”Situationsanalyse und Entwicklungsperspektiven”), jossa esitettiin Staatsweingüterin kehityksen mahdollisia skenaarioita. Tuossa paperissa esitettiin kaksi mahdollista viiniliiketoiminnan oikeudellista muotoa (GmbH eli rajavastuuyhtiö tai säätiö). Yritysstrategian osalta vaihtoehtoina olivat vanhan viinikellarin täydellinen uudistaminen tai uuden viinikellarin rakentaminen. |
| --- | --- |

(23)

Viiniliiketoiminnan rakenneuudistuksen valmistelemiseksi Hessische Staatsweingüter laati Hessenin osavaltion vaatimuksesta elo-marraskuussa 2001 Geisenheimin tutkimuslaitoksen kanssa strategiapaperin ”Tilanneanalyysi ja kehitysperspektiivit” (”Situationsanalyse und Entwicklungsperspektiven”), jossa esitettiin Staatsweingüterin kehityksen mahdollisia skenaarioita. Tuossa paperissa esitettiin kaksi mahdollista viiniliiketoiminnan oikeudellista muotoa (GmbH eli rajavastuuyhtiö tai säätiö). Yritysstrategian osalta vaihtoehtoina olivat vanhan viinikellarin täydellinen uudistaminen tai uuden viinikellarin rakentaminen.

| (24) | Paperin pohjalta laadittiin kesäkuussa 2002 yksittäisten skenaarioiden mukainen liiketoimintasuunnitelma. Status quo -skenaariossa ehdotettiin Eltvillen vanhojen tilojen vaiheittaista restaurointia tulevina kymmenenä vuonna, josta koituisi noin 6,7 miljoonan euron kustannukset. Status quo -vaihtoehto ei olisi kuitenkaan auttanut palauttamaan viiniliiketoiminnan elinkelpoisuutta. Liiketoimintasuunnitelman mukaan Staatsweingüterin kymmenen vuoden rahoitukseen olisi tarvittu Hessenin osavaltion yhteensä noin 14,3 miljoonan euron tuet (mukaan luettuna aikaisemmasta liiketoiminnasta vuodesta 2000 alkaen kertyneen kassavajeen kattaminen) sekä yritystoiminnan kannalta epäolennaisen käyttöomaisuuden myynnistä saatava noin 7,7 miljoonaa euroa. Viiniliiketoiminta tuottaisi noin 2 miljoonan euron tappion vielä vuonna 2011. |
| --- | --- |

(24)

Paperin pohjalta laadittiin kesäkuussa 2002 yksittäisten skenaarioiden mukainen liiketoimintasuunnitelma. Status quo -skenaariossa ehdotettiin Eltvillen vanhojen tilojen vaiheittaista restaurointia tulevina kymmenenä vuonna, josta koituisi noin 6,7 miljoonan euron kustannukset. Status quo -vaihtoehto ei olisi kuitenkaan auttanut palauttamaan viiniliiketoiminnan elinkelpoisuutta. Liiketoimintasuunnitelman mukaan Staatsweingüterin kymmenen vuoden rahoitukseen olisi tarvittu Hessenin osavaltion yhteensä noin 14,3 miljoonan euron tuet (mukaan luettuna aikaisemmasta liiketoiminnasta vuodesta 2000 alkaen kertyneen kassavajeen kattaminen) sekä yritystoiminnan kannalta epäolennaisen käyttöomaisuuden myynnistä saatava noin 7,7 miljoonaa euroa. Viiniliiketoiminta tuottaisi noin 2 miljoonan euron tappion vielä vuonna 2011.

| (25) | Toinen strategiavaihtoehto, nimittäin uuden viinikellarin rakentaminen Eltvillen vanhalle alueelle, katsottiin taloudellisesti epäedullisimmaksi vaihtoehdoksi, joten sitä ei otettu lähemmin tarkasteltavaksi. |
| --- | --- |

(25)

Toinen strategiavaihtoehto, nimittäin uuden viinikellarin rakentaminen Eltvillen vanhalle alueelle, katsottiin taloudellisesti epäedullisimmaksi vaihtoehdoksi, joten sitä ei otettu lähemmin tarkasteltavaksi.

| (26) | Ainoa strategiavaihtoehto, joka liiketoimintasuunnitelman mukaan palauttaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, oli uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle sekä Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin siirto Eberbachin luostariin. Tässä vaihtoehdossa lähdettiin siitä, että osavaltion oli vastattava viiniliiketoiminnasta vuoden 2002 loppuun mennessä kertyneistä sitoumuksista. Uuden viinikellarin investointikustannukset arvioitiin yhteensä 15 miljoonaksi euroksi, ja ne oli tarkoitus rahoittaa osaksi yritystoiminnan kannalta epäolennaisten maa-alueiden myynnillä ja osaksi vieraalla pääomalla. Liiketoimintasuunnitelman mukaan Hessische Staatsweingüterin ensimmäinen positiivinen kate saavutettaisiin tilikaudella 2006/2007 ja ensimmäinen positiivinen kassavirta tilikaudella 2008/2009. Kassavirtatarpeen kattamiseen tarvittavat osavaltion tuet vuonna 2003 alkavan rakenneuudistuksen ensimmäisinä vuosina olisivat yhteensä noin 4,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(26)

Ainoa strategiavaihtoehto, joka liiketoimintasuunnitelman mukaan palauttaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, oli uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle sekä Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin siirto Eberbachin luostariin. Tässä vaihtoehdossa lähdettiin siitä, että osavaltion oli vastattava viiniliiketoiminnasta vuoden 2002 loppuun mennessä kertyneistä sitoumuksista. Uuden viinikellarin investointikustannukset arvioitiin yhteensä 15 miljoonaksi euroksi, ja ne oli tarkoitus rahoittaa osaksi yritystoiminnan kannalta epäolennaisten maa-alueiden myynnillä ja osaksi vieraalla pääomalla. Liiketoimintasuunnitelman mukaan Hessische Staatsweingüterin ensimmäinen positiivinen kate saavutettaisiin tilikaudella 2006/2007 ja ensimmäinen positiivinen kassavirta tilikaudella 2008/2009. Kassavirtatarpeen kattamiseen tarvittavat osavaltion tuet vuonna 2003 alkavan rakenneuudistuksen ensimmäisinä vuosina olisivat yhteensä noin 4,3 miljoonaa euroa.

| (27) | Markkinatilanteen muutoksen ja muiden olosuhteiden (mm. Saksan yleisen taloustilanteen ja tulvan) vuoksi kesäkuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma piti päivittää syyskuussa 2002 ja rahoitusmalli uudistaa. Uudistetun mallin mukaan Hessische Staatsweingüterin elinkelpoisuuden saavuttamisen hidastuminen vaati noin 3,4 miljoonan euron lisätukea osavaltiolta. |
| --- | --- |

(27)

Markkinatilanteen muutoksen ja muiden olosuhteiden (mm. Saksan yleisen taloustilanteen ja tulvan) vuoksi kesäkuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma piti päivittää syyskuussa 2002 ja rahoitusmalli uudistaa. Uudistetun mallin mukaan Hessische Staatsweingüterin elinkelpoisuuden saavuttamisen hidastuminen vaati noin 3,4 miljoonan euron lisätukea osavaltiolta.

| (28) | Hessenin osavaltion hallitus päätti 10 päivänä joulukuuta 2002, että viiniliiketoiminta muutetaan tammikuun 1 päivästä 2003 lähtien rajavastuuyhtiöksi nimeltä Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (jäljempänä GmbH). Hessenin viranomaiset kutsuvat tätä menettelyä muodolliseksi yksityistämiseksi. Lisäksi hallitus päätti uuden viinikellarin rakentamisesta Steinbergin tilan halleihin sekä hallinnon siirrosta Eltvillestä Eberbachiin (liiketoimintasuunnitelman kolmannen strategisen vaihtoehdon toteutus). |
| --- | --- |

(28)

Hessenin osavaltion hallitus päätti 10 päivänä joulukuuta 2002, että viiniliiketoiminta muutetaan tammikuun 1 päivästä 2003 lähtien rajavastuuyhtiöksi nimeltä Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (jäljempänä GmbH). Hessenin viranomaiset kutsuvat tätä menettelyä muodolliseksi yksityistämiseksi. Lisäksi hallitus päätti uuden viinikellarin rakentamisesta Steinbergin tilan halleihin sekä hallinnon siirrosta Eltvillestä Eberbachiin (liiketoimintasuunnitelman kolmannen strategisen vaihtoehdon toteutus).

| (29) | Entisen Landesbetriebin Hessische Staatsweingüterin yhteensä noin 7,3 miljoonan euron arvoiset käyttöpääoma ja irtain käyttöomaisuus, joka oli yritystoiminnan kannalta olennainen, sekä eräät lyhytaikaiset sitoumukset ja varaukset siirrettiin GmbH:hon. Yritystoiminnan kannalta olennainen kiinteä käyttöomaisuus (viljeltävät maa-alueet ja rakennukset) siirrettiin Betrieb gewerblicher Artiin (julkisoikeudelliseen kaupalliseen laitokseen), jonka osavaltio omistaa 100-prosenttisesti ja jolta GmbH vuokraa kiinteää käyttöomaisuutta. Annettujen tietojen mukaan vuokrakorko määritettiin Hessenin viranomaisten esittämän kahden vuokra-arvonmääritystä koskevan lausunnon nojalla. |
| --- | --- |

(29)

Entisen Landesbetriebin Hessische Staatsweingüterin yhteensä noin 7,3 miljoonan euron arvoiset käyttöpääoma ja irtain käyttöomaisuus, joka oli yritystoiminnan kannalta olennainen, sekä eräät lyhytaikaiset sitoumukset ja varaukset siirrettiin GmbH:hon. Yritystoiminnan kannalta olennainen kiinteä käyttöomaisuus (viljeltävät maa-alueet ja rakennukset) siirrettiin Betrieb gewerblicher Artiin (julkisoikeudelliseen kaupalliseen laitokseen), jonka osavaltio omistaa 100-prosenttisesti ja jolta GmbH vuokraa kiinteää käyttöomaisuutta. Annettujen tietojen mukaan vuokrakorko määritettiin Hessenin viranomaisten esittämän kahden vuokra-arvonmääritystä koskevan lausunnon nojalla.

| (30) | Hessenin viranomaisten esittämien tietojen mukaan Hessenin osavaltio halusi antaa laajan investointisuunnitelman yhteydessä GmbH:n käyttöön riittävästi pääomaa, jotta sen keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuus kansainvälisillä viinimarkkinoilla varmistuisi ilman valtion rahoitusta. |
| --- | --- |

(30)

Hessenin viranomaisten esittämien tietojen mukaan Hessenin osavaltio halusi antaa laajan investointisuunnitelman yhteydessä GmbH:n käyttöön riittävästi pääomaa, jotta sen keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuus kansainvälisillä viinimarkkinoilla varmistuisi ilman valtion rahoitusta.

| (31) | Landesbetriebin sitoumuksia Hessenin osavaltiolle oli kertynyt vuoden 2002 loppuun mennessä 1 792 000 euroa. Osavaltio purki sitoumukset 31 päivänä joulukuuta 2002 vuoden 2002 lisäbudjetin yhteydessä. |
| --- | --- |

(31)

Landesbetriebin sitoumuksia Hessenin osavaltiolle oli kertynyt vuoden 2002 loppuun mennessä 1 792 000 euroa. Osavaltio purki sitoumukset 31 päivänä joulukuuta 2002 vuoden 2002 lisäbudjetin yhteydessä.

| (32) | Hessenin osavaltio myönsi tammikuussa 2003 perustetulle GmbH:lle aluksi miljoona euroa (yhtiön merkitty pääoma). Omaisuuserien (ja eräiden sitoumusten) siirron, velkojen anteeksiantamisen ja alkupääoman siirron ansiosta GmbH:n oma pääoma kohosi noin 7,6 miljoonaan euroon (noin 91 prosenttiin tasesummasta). |
| --- | --- |

(32)

Hessenin osavaltio myönsi tammikuussa 2003 perustetulle GmbH:lle aluksi miljoona euroa (yhtiön merkitty pääoma). Omaisuuserien (ja eräiden sitoumusten) siirron, velkojen anteeksiantamisen ja alkupääoman siirron ansiosta GmbH:n oma pääoma kohosi noin 7,6 miljoonaan euroon (noin 91 prosenttiin tasesummasta).

| (33) | Vuoden 2003 lopussa päätettiin 1,225 miljoonan euron suuruisesta toisesta pääomansiirrosta. Se toteutettiin tosiasiassa erinä, joista 400 000 euroa maksettiin 2 päivänä huhtikuuta, 300 000 euroa 28 päivänä kesäkuuta, 125 000 euroa 11 päivänä elokuuta ja 100 000 euroa 15 päivänä syyskuuta 2004. Viimeinen 300 000 euron suuruinen erä maksettiin 27 päivänä helmikuuta 2006. Siirretty pääoma kirjattiin GmbH:n taseeseen pääomavarauksena. |
| --- | --- |

(33)

Vuoden 2003 lopussa päätettiin 1,225 miljoonan euron suuruisesta toisesta pääomansiirrosta. Se toteutettiin tosiasiassa erinä, joista 400 000 euroa maksettiin 2 päivänä huhtikuuta, 300 000 euroa 28 päivänä kesäkuuta, 125 000 euroa 11 päivänä elokuuta ja 100 000 euroa 15 päivänä syyskuuta 2004. Viimeinen 300 000 euron suuruinen erä maksettiin 27 päivänä helmikuuta 2006. Siirretty pääoma kirjattiin GmbH:n taseeseen pääomavarauksena.

| (34) | Syyskuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma päivitettiin uudelleen helmikuussa 2003 (26 päivänä helmikuuta 2003 tehty liiketoimintasuunnitelma, laajennettu täydellisellä tulossuunnittelulla) ja vielä kerran marraskuussa 2003 (28 päivänä marraskuuta 2003 tehty liiketoimintasuunnitelma). Marraskuun 28 päivänä 2003 tehdyssä liiketoimintasuunnitelmassa tavoiteltiin ensimmäistä positiivista EBITDAa (3) jo tilikaudella 2007, ensimmäistä positiivista kassavirtaa vuonna 2010 ja vuosiylijäämää vuodesta 2014 alkaen. Annettujen tietojen mukaan perustana ollut rahoitusmalli olisi johtanut vuonna 2016 yli 3 prosentin (tulokseen ennen veroja perustuvaan) oman pääoman tuottoon, joka vuodesta 2019 alkaen olisi saavuttanut yli 7 prosentin tason. |
| --- | --- |

(34)

Syyskuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma päivitettiin uudelleen helmikuussa 2003 (26 päivänä helmikuuta 2003 tehty liiketoimintasuunnitelma, laajennettu täydellisellä tulossuunnittelulla) ja vielä kerran marraskuussa 2003 (28 päivänä marraskuuta 2003 tehty liiketoimintasuunnitelma). Marraskuun 28 päivänä 2003 tehdyssä liiketoimintasuunnitelmassa tavoiteltiin ensimmäistä positiivista EBITDAa (3) jo tilikaudella 2007, ensimmäistä positiivista kassavirtaa vuonna 2010 ja vuosiylijäämää vuodesta 2014 alkaen. Annettujen tietojen mukaan perustana ollut rahoitusmalli olisi johtanut vuonna 2016 yli 3 prosentin (tulokseen ennen veroja perustuvaan) oman pääoman tuottoon, joka vuodesta 2019 alkaen olisi saavuttanut yli 7 prosentin tason.

| (35) | Tässä yhteydessä Hessenin viranomaiset esittivät komissiolle lausunnon vertailukelpoisten viinitilojen markkinatilanteesta ja taloudellisesta tehokkuudesta Saksassa ja Euroopan unionissa (”Kurzgutachten – Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der Hessischen Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union”, Dieter Hoffmann, Geisenheimin tutkimuslaitos, huhtikuu 2005, jäljempänä Hoffmannin lausunto). Tässä raportissa määritettiin alan keskimääräiset suhteelliset kannattavuudet Geisenheimin tutkimuslaitoksen yli 130 viinitilasta säännönmukaisesti laatimien yritysanalyysien nojalla. |
| --- | --- |

(35)

Tässä yhteydessä Hessenin viranomaiset esittivät komissiolle lausunnon vertailukelpoisten viinitilojen markkinatilanteesta ja taloudellisesta tehokkuudesta Saksassa ja Euroopan unionissa (”Kurzgutachten – Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der Hessischen Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union”, Dieter Hoffmann, Geisenheimin tutkimuslaitos, huhtikuu 2005, jäljempänä Hoffmannin lausunto). Tässä raportissa määritettiin alan keskimääräiset suhteelliset kannattavuudet Geisenheimin tutkimuslaitoksen yli 130 viinitilasta säännönmukaisesti laatimien yritysanalyysien nojalla.

| (36) | Hoffmannin lausunnon mukaan viinitilat ja mahdolliset alaa tuntemattomat omistajat ovat kiinnostuneita pitkäaikaisesta ja vakaasta oman pääoman korosta. Analyysin mukaan kaikkien tutkittujen viinitilojen keskimääräinen oman pääoman korko aikavälillä 1992–2003 oli 1,9 prosenttia. Huipputilat saavuttivat keskimäärin 11,7 prosentin oman pääoman tuoton. Annettujen tietojen mukaan tutkitut huipputilat eivät ole suoraan vertailukelpoisia Hessische Staatsweingüterin kanssa, koska ensin mainitut ovat perheyrityksiä ja suhteellisia kannattavuuksia on oikaistava ulkopuolisen johdon aiheuttamien henkilöstökustannusten verran. Tämän oikaisun (yhden teknisen ja kahden kaupallisen johtajan aiheuttamien kustannusten huomioon ottamisen) jälkeen raportissa päädytään huippuviinitilojen noin 2 prosentin (1992–2003) tai 3 prosentin (1998–2003) oman pääoman tuottoon. Näitä arvoja pitäisi Hessenin viranomaisten käsityksen mukaan käyttää Hessische Staatsweingüterin rahoituksen vertailuarvoina. |
| --- | --- |

(36)

Hoffmannin lausunnon mukaan viinitilat ja mahdolliset alaa tuntemattomat omistajat ovat kiinnostuneita pitkäaikaisesta ja vakaasta oman pääoman korosta. Analyysin mukaan kaikkien tutkittujen viinitilojen keskimääräinen oman pääoman korko aikavälillä 1992–2003 oli 1,9 prosenttia. Huipputilat saavuttivat keskimäärin 11,7 prosentin oman pääoman tuoton. Annettujen tietojen mukaan tutkitut huipputilat eivät ole suoraan vertailukelpoisia Hessische Staatsweingüterin kanssa, koska ensin mainitut ovat perheyrityksiä ja suhteellisia kannattavuuksia on oikaistava ulkopuolisen johdon aiheuttamien henkilöstökustannusten verran. Tämän oikaisun (yhden teknisen ja kahden kaupallisen johtajan aiheuttamien kustannusten huomioon ottamisen) jälkeen raportissa päädytään huippuviinitilojen noin 2 prosentin (1992–2003) tai 3 prosentin (1998–2003) oman pääoman tuottoon. Näitä arvoja pitäisi Hessenin viranomaisten käsityksen mukaan käyttää Hessische Staatsweingüterin rahoituksen vertailuarvoina.

| (37) | Hoffmannin lausunnossa arvioidaan, että kannattavuusrajan saavuttamiseen menee viinitilojen rakenneuudistuksen tai laajojen pitkän aikavälin investointien yhteydessä vähintään 10 ja keskimäärin 10–15 vuotta. |
| --- | --- |

(37)

Hoffmannin lausunnossa arvioidaan, että kannattavuusrajan saavuttamiseen menee viinitilojen rakenneuudistuksen tai laajojen pitkän aikavälin investointien yhteydessä vähintään 10 ja keskimäärin 10–15 vuotta.

| (38) | Hessenin viranomaiset ilmoittivat, että hankkeen perustana oleva rahoitusmalli perustuu erittäin varovaiseen suunnitteluun. Annettujen tietojen mukaan KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) tarkisti 26 päivänä helmikuuta 2003 tehdyn liiketoimintasuunnitelman ja luokitteli sen erittäin varovaiseksi pahimman mahdollisen tapauksen skenaarioon nähden. |
| --- | --- |

(38)

Hessenin viranomaiset ilmoittivat, että hankkeen perustana oleva rahoitusmalli perustuu erittäin varovaiseen suunnitteluun. Annettujen tietojen mukaan KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) tarkisti 26 päivänä helmikuuta 2003 tehdyn liiketoimintasuunnitelman ja luokitteli sen erittäin varovaiseksi pahimman mahdollisen tapauksen skenaarioon nähden.

| (39) | Hessenin osavaltio antaa Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachille lisäpääomaa uuden maanalaisen kellarin rakentamiseen. Annettujen tietojen mukaan tämä investointi on ratkaiseva toimenpide GmbH:n keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamisessa (johdanto-osan 23–26 kappale) ja on tarpeen, kun otetaan huomioon Eltvillen vanhan kellarin rakenteelliset puutteet viinin laadun ylläpitämisessä ja kansainvälisten elintarvikemääräysten täyttämisessä. Uusi kellari rakennetaan Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle. |
| --- | --- |

(39)

Hessenin osavaltio antaa Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachille lisäpääomaa uuden maanalaisen kellarin rakentamiseen. Annettujen tietojen mukaan tämä investointi on ratkaiseva toimenpide GmbH:n keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamisessa (johdanto-osan 23–26 kappale) ja on tarpeen, kun otetaan huomioon Eltvillen vanhan kellarin rakenteelliset puutteet viinin laadun ylläpitämisessä ja kansainvälisten elintarvikemääräysten täyttämisessä. Uusi kellari rakennetaan Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle.

| (40) | Noin 15 miljoonan euron kokonaisinvestointi rahoitetaan osaksi Hessenin osavaltion pääomansiirron avulla. Toisin kuin rakenneuudistussuunnitelmassa alun perin suunniteltiin, oman pääoman ehtoista 7,5 miljoonan euron rahoitusta, josta ilmoitettiin 6 päivänä heinäkuuta 2006, ei anneta puhtaana pääomapanoksena vaan voitto-osuuslainan muodossa. |
| --- | --- |

(40)

Noin 15 miljoonan euron kokonaisinvestointi rahoitetaan osaksi Hessenin osavaltion pääomansiirron avulla. Toisin kuin rakenneuudistussuunnitelmassa alun perin suunniteltiin, oman pääoman ehtoista 7,5 miljoonan euron rahoitusta, josta ilmoitettiin 6 päivänä heinäkuuta 2006, ei anneta puhtaana pääomapanoksena vaan voitto-osuuslainan muodossa.

| (41) | Tämä voitto-osuuslaina perustuu 3,7 prosentin vuotuiseen kiinteään korkoon ja mahdollisuuteen pääomittaa vuotuiset korot vuoteen 2014 tai 2015 asti (eli kuolettaa 50 prosenttia kertyneistä koroista ja koronkoroista vuonna 2014 tai 2015). |
| --- | --- |

(41)

Tämä voitto-osuuslaina perustuu 3,7 prosentin vuotuiseen kiinteään korkoon ja mahdollisuuteen pääomittaa vuotuiset korot vuoteen 2014 tai 2015 asti (eli kuolettaa 50 prosenttia kertyneistä koroista ja koronkoroista vuonna 2014 tai 2015).

| (42) | Lisäksi voitto-osuuslaina tuo voitto-osuuslainan suhdetta GmbH:n merkittyyn pääomaan vastaavan prosenttiosuuden vuosivoitosta, korkeintaan 25 prosenttia maksamattomasta lainasummasta. Lokakuussa 2006 voitto-osuus oli 88 prosenttia. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi voitto-osuuslaina tuo voitto-osuuslainan suhdetta GmbH:n merkittyyn pääomaan vastaavan prosenttiosuuden vuosivoitosta, korkeintaan 25 prosenttia maksamattomasta lainasummasta. Lokakuussa 2006 voitto-osuus oli 88 prosenttia.

| (43) | Voitto-osuuslainaa kuoletetaan vuodesta 2021 alkaen 5 prosenttia per vuosi. |
| --- | --- |

(43)

Voitto-osuuslainaa kuoletetaan vuodesta 2021 alkaen 5 prosenttia per vuosi.

| (44) | GmbH:n pyynnöstä voitto-osuuslainan maksatus tapahtuu investointihankkeen rakentamisen edistymisen myötä. |
| --- | --- |

(44)

GmbH:n pyynnöstä voitto-osuuslainan maksatus tapahtuu investointihankkeen rakentamisen edistymisen myötä.

| (45) | Annettujen tietojen mukaan 300 000 euron ensimmäinen erä maksettiin uuden kellarin suunnittelun yhteydessä jo elokuussa 2004. Yhteensä 2,3 miljoonan euron muut erät maksettiin uuden kellarin rakentamisen yhteydessä maaliskuusta syyskuuhun 2006. Nämä summat myönnettiin Hessenin ympäristö-, maaseutu- ja kuluttajansuojaministeriön 22 päivänä joulukuuta 2004 ja 21 päivänä heinäkuuta 2006 tekemien päätösten mukaisina tukina, joiden kokonaismäärät olivat yhteensä 1,2 miljoonaa euroa ja 6,3 miljoonaa euroa ja jotka oli tarkoitettu uuden kellarin rakentamisen yhteydessä syntyviin kustannuksiin. Saksan sähköpostitse 14 päivänä marraskuuta 2006 toimittamien tietojen mukaan nämä päätökset perutaan ja niiden nojalla uutta kellaria varten jo maksetut summat sisällytetään voitto-osuuslainaan lainan ehdoilla. |
| --- | --- |

(45)

Annettujen tietojen mukaan 300 000 euron ensimmäinen erä maksettiin uuden kellarin suunnittelun yhteydessä jo elokuussa 2004. Yhteensä 2,3 miljoonan euron muut erät maksettiin uuden kellarin rakentamisen yhteydessä maaliskuusta syyskuuhun 2006. Nämä summat myönnettiin Hessenin ympäristö-, maaseutu- ja kuluttajansuojaministeriön 22 päivänä joulukuuta 2004 ja 21 päivänä heinäkuuta 2006 tekemien päätösten mukaisina tukina, joiden kokonaismäärät olivat yhteensä 1,2 miljoonaa euroa ja 6,3 miljoonaa euroa ja jotka oli tarkoitettu uuden kellarin rakentamisen yhteydessä syntyviin kustannuksiin. Saksan sähköpostitse 14 päivänä marraskuuta 2006 toimittamien tietojen mukaan nämä päätökset perutaan ja niiden nojalla uutta kellaria varten jo maksetut summat sisällytetään voitto-osuuslainaan lainan ehdoilla.

| (46) | GmbH:n lokakuun 16 päivänä 2006 päivitetystä liiketoimintasuunnitelmasta, joka perustuu alkuperäiseen suunnitelmaan vuosiksi 2004–2020 ja heijastaa uuden kellarin rahoituskustannuksia, ilmoitettiin komissiolle 16 päivänä marraskuuta 2006 lähetetyllä sähköpostiviestillä. Tämän liiketoimintasuunnitelman mukaan, joka kattaa aikavälin 2006–2020 tai 2025 ja jossa tarjotulle pääomalle taataan 3,7 prosentin kiinteä korko, positiivista kassavirtaa voidaan odottaa vuodesta 2010 alkaen. (4) Ylijäämiä odotetaan vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(46)

GmbH:n lokakuun 16 päivänä 2006 päivitetystä liiketoimintasuunnitelmasta, joka perustuu alkuperäiseen suunnitelmaan vuosiksi 2004–2020 ja heijastaa uuden kellarin rahoituskustannuksia, ilmoitettiin komissiolle 16 päivänä marraskuuta 2006 lähetetyllä sähköpostiviestillä. Tämän liiketoimintasuunnitelman mukaan, joka kattaa aikavälin 2006–2020 tai 2025 ja jossa tarjotulle pääomalle taataan 3,7 prosentin kiinteä korko, positiivista kassavirtaa voidaan odottaa vuodesta 2010 alkaen. (4) Ylijäämiä odotetaan vuodesta 2014 alkaen.

| (47) | Liiketoimintasuunnitelmassa on merkitty voitto-osuuslainan kokonaiskoroksi vuonna 2014 (mukaan luettuna 3,7 prosentin kiinteä vähimmäistuotto) noin 4,3 prosenttia, joka vuonna 2020 kohoaa yli 13 prosentin tason. |
| --- | --- |

(47)

Liiketoimintasuunnitelmassa on merkitty voitto-osuuslainan kokonaiskoroksi vuonna 2014 (mukaan luettuna 3,7 prosentin kiinteä vähimmäistuotto) noin 4,3 prosenttia, joka vuonna 2020 kohoaa yli 13 prosentin tason.

| (48) | Annettujen tietojen mukaan GmbH ylitti selvästi liikevaihto- ja voittotavoitteensa kahtena ensimmäisenä toimintavuotenaan 2004 ja 2005. |
| --- | --- |

(48)

Annettujen tietojen mukaan GmbH ylitti selvästi liikevaihto- ja voittotavoitteensa kahtena ensimmäisenä toimintavuotenaan 2004 ja 2005.

| (49) | Uuden kellarin loppurahoitus tapahtuu liikepankin lainalla. Commerzbank AG:n vastaavasta luottotarjouksesta (johon liittyi jälleenrakennuspankin tarjoama uudelleenrahoitus) ilmoitettiin komissiolle sähköpostiviestillä 22 päivänä syyskuuta 2006. Se sisältää tavallisia sopimusvelvoitteita, muun muasssa määräysvallan muutosta koskevan lausekkeen (5) ja vaatimuksen omien varojen 30 prosentin vähimmäisosuudesta lainan juoksuaikana. |
| --- | --- |

(49)

Uuden kellarin loppurahoitus tapahtuu liikepankin lainalla. Commerzbank AG:n vastaavasta luottotarjouksesta (johon liittyi jälleenrakennuspankin tarjoama uudelleenrahoitus) ilmoitettiin komissiolle sähköpostiviestillä 22 päivänä syyskuuta 2006. Se sisältää tavallisia sopimusvelvoitteita, muun muasssa määräysvallan muutosta koskevan lausekkeen (5) ja vaatimuksen omien varojen 30 prosentin vähimmäisosuudesta lainan juoksuaikana.

| (50) | Joulukuun 20 päivänä 2006 päivätyssä kirjelmässä (K(2006) 6605 lopullinen), jolla komissio ilmoitti Saksalle päätöksestään aloittaa muodollinen tutkintamenettely, se totesi, että Hessenin osavaltio on tarjonnut Hessische Staatsweingüterille edun korvaamalla jatkuvasti sen viiniliiketoiminnan tappiot ennen vuotta 2003, minkä vuoksi kyseinen toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(50)

Joulukuun 20 päivänä 2006 päivätyssä kirjelmässä (K(2006) 6605 lopullinen), jolla komissio ilmoitti Saksalle päätöksestään aloittaa muodollinen tutkintamenettely, se totesi, että Hessenin osavaltio on tarjonnut Hessische Staatsweingüterille edun korvaamalla jatkuvasti sen viiniliiketoiminnan tappiot ennen vuotta 2003, minkä vuoksi kyseinen toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (51) | Lisäksi komissio esitti epäilyksensä siitä, onko Hessenin osavaltio toiminut kahden ensimmäisen, 1 miljoonan euron ja 1,225 miljoonan euron, pääomansiirtojen yhteydessä markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(51)

Lisäksi komissio esitti epäilyksensä siitä, onko Hessenin osavaltio toiminut kahden ensimmäisen, 1 miljoonan euron ja 1,225 miljoonan euron, pääomansiirtojen yhteydessä markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin.

| (52) | Komissio myös totesi, että voidaan päätellä, että Hessenin osavaltio toimii yksityisen sijoittajan tavoin myöntäessään Hessische Staatsweingüter GmbH:lle itsenäisenä investointina voitto-osuuslainan. |
| --- | --- |

(52)

Komissio myös totesi, että voidaan päätellä, että Hessenin osavaltio toimii yksityisen sijoittajan tavoin myöntäessään Hessische Staatsweingüter GmbH:lle itsenäisenä investointina voitto-osuuslainan.

| (53) | Komissio katsoo kuitenkin, että viinikellarin oman pääoman ehtoista rahoitusta on tarkasteltava Hessenin osavaltion lisäinvestointina, jolloin herää kysymys siitä, antaisiko yksityinen sijoittaja, joka on korvannut yrityksen aikaisemmat tappiot ja on sijoittanut yritykseen sen jälkeen pääomaa yhteensä 2,225 miljoonaa euroa, edelleen yritykselle uutta kellaria varten 7,5 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta voitto-osuuslainassa mainituilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(53)

Komissio katsoo kuitenkin, että viinikellarin oman pääoman ehtoista rahoitusta on tarkasteltava Hessenin osavaltion lisäinvestointina, jolloin herää kysymys siitä, antaisiko yksityinen sijoittaja, joka on korvannut yrityksen aikaisemmat tappiot ja on sijoittanut yritykseen sen jälkeen pääomaa yhteensä 2,225 miljoonaa euroa, edelleen yritykselle uutta kellaria varten 7,5 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta voitto-osuuslainassa mainituilla ehdoilla.

III   ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

| (54) | Komissio vastaanotti 15 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjelmässä huomautukset taloudelliselta yhteenliittymältä Rheingauer Winzer (jäljempänä asianosainen), joka pyysi aluksi luottamuksellista käsittelyä mutta peruutti pyyntönsä 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjelmällä. |
| --- | --- |

(54)

Komissio vastaanotti 15 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjelmässä huomautukset taloudelliselta yhteenliittymältä Rheingauer Winzer (jäljempänä asianosainen), joka pyysi aluksi luottamuksellista käsittelyä mutta peruutti pyyntönsä 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjelmällä.

| (55) | Asianosaisen, joka vastustaa Hessische Staatsweingüterin uuden viinikellarin rakentamista, huomautuksissa käsitellään neljää seikkaa: valmisteluvaihetta 2002–2006, liiketoimintasuunnitelman heikkouksia, liiketoimintasuunnitelmasta puuttuvia investointeja ja EY:n perustamissopimuksen mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(55)

Asianosaisen, joka vastustaa Hessische Staatsweingüterin uuden viinikellarin rakentamista, huomautuksissa käsitellään neljää seikkaa: valmisteluvaihetta 2002–2006, liiketoimintasuunnitelman heikkouksia, liiketoimintasuunnitelmasta puuttuvia investointeja ja EY:n perustamissopimuksen mukaisia poikkeuksia.

| (56) | Asianosaisen mukaan jo ennen uuden viinikellarin rahoitusta saattoi todeta, että Hessenin osavaltion hallitus ei aikonut toimia markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan tavoin. Se perustelee tätä väitettä seuraavasti:






  a) | GmbH:n hallintoneuvoston jäsenet ovat julkisesta hallinnosta. Ainoastaan yksi jäsen edustaa vapaata markkinataloutta. |
| --- | --- | --- |

(56)

Asianosaisen mukaan jo ennen uuden viinikellarin rahoitusta saattoi todeta, että Hessenin osavaltion hallitus ei aikonut toimia markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan tavoin. Se perustelee tätä väitettä seuraavasti:

a)

GmbH:n hallintoneuvoston jäsenet ovat julkisesta hallinnosta. Ainoastaan yksi jäsen edustaa vapaata markkinataloutta.

| b) | Uuden viinikellarin rakentamisen vaihtoehtoa (eli vanhan kellarin uudistamista) ei oteta harkittavaksi. |
| --- | --- |

b)

Uuden viinikellarin rakentamisen vaihtoehtoa (eli vanhan kellarin uudistamista) ei oteta harkittavaksi.

| c) | Muita saksalaisia valtion viinitiloja (Staatsweingüter), erityisesti Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, jotka eivät yltäneet kannattaviksi vuosikymmeniin ja jotka myytiin lopulta, ei otettu huomioon vertailukohtina. |
| --- | --- |

c)

Muita saksalaisia valtion viinitiloja (Staatsweingüter), erityisesti Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, jotka eivät yltäneet kannattaviksi vuosikymmeniin ja jotka myytiin lopulta, ei otettu huomioon vertailukohtina.

| d) | Aiemmat pääomansiirrot myönnettiin ilman tuottovaatimuksia (mikä viittaa siihen, että osavaltion hallitus ja GmbH:n hallintoneuvosto eivät uskoneet Hessische Staatsweingüterin taloudelliseen toimintakykyyn). |
| --- | --- |

d)

Aiemmat pääomansiirrot myönnettiin ilman tuottovaatimuksia (mikä viittaa siihen, että osavaltion hallitus ja GmbH:n hallintoneuvosto eivät uskoneet Hessische Staatsweingüterin taloudelliseen toimintakykyyn).

| e) | Uuden kellarin rahoituksessa käytettävä oma pääomapanos muutettiin voitto-osuuslainaksi vasta komission yhteydenoton jälkeen. |
| --- | --- |

e)

Uuden kellarin rahoituksessa käytettävä oma pääomapanos muutettiin voitto-osuuslainaksi vasta komission yhteydenoton jälkeen.

| (57) | Lisäksi asianosainen kysyy, kuinka paljon GmbH:n tuottotavoitteen ylitykseen vuosina 2005–2006 vaikuttivat mahdolliset satunnaiset tuotot. |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi asianosainen kysyy, kuinka paljon GmbH:n tuottotavoitteen ylitykseen vuosina 2005–2006 vaikuttivat mahdolliset satunnaiset tuotot.

| (58) | Asianosaisen mukaan lokakuun 2006 liiketoimintasuunnitelman, joka sisältää myös voitto-osuuslainan, nojalla ei voida todistaa, että vuoden 2003 ja 2004 pääomansiirroista ja uuden viinikellarin oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta päätettäessä otettiin huomioon markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan periaate. Se perustelee tätä väitettä seuraavasti:






  a) | Liiketoimintasuunnitelmassa ei oteta huomioon tuotto- ja laatuvaihtelujen mahdollisuutta. |
| --- | --- | --- |

(58)

Asianosaisen mukaan lokakuun 2006 liiketoimintasuunnitelman, joka sisältää myös voitto-osuuslainan, nojalla ei voida todistaa, että vuoden 2003 ja 2004 pääomansiirroista ja uuden viinikellarin oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta päätettäessä otettiin huomioon markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan periaate. Se perustelee tätä väitettä seuraavasti:

a)

Liiketoimintasuunnitelmassa ei oteta huomioon tuotto- ja laatuvaihtelujen mahdollisuutta.

| b) | Liiketoimintasuunnitelmassa oletetaan, että koko tuotantomäärä saadaan myytyä (hävikin ja laaturiskien vuoksi pitäisi tehdä 3 prosentin vähennys). |
| --- | --- |

b)

Liiketoimintasuunnitelmassa oletetaan, että koko tuotantomäärä saadaan myytyä (hävikin ja laaturiskien vuoksi pitäisi tehdä 3 prosentin vähennys).

| c) | Riskejä, jotka liittyvät rypäleiden, rypälenesteen ja viinin lisähankintoihin markkinaheilahtelujen vuoksi, ei oteta huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

c)

Riskejä, jotka liittyvät rypäleiden, rypälenesteen ja viinin lisähankintoihin markkinaheilahtelujen vuoksi, ei oteta huomioon liiketoimintasuunnitelmassa.

| d) | Tällaisten ulkoisten lisähankintojen rahoitusta ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

d)

Tällaisten ulkoisten lisähankintojen rahoitusta ei oteta huomioon.

| e) | Liiketoimintasuunnitelmassa ei erotella oman tuotannon viinien ja lisähankintojen avulla tuotettujen viinien myyntihintoja (asianosaisen mukaan liiketoimintasuunnitelmassa pitäisi määrittää lisähankintojen avulla tuotettujen viinien keskimääräiseksi myyntihinnaksi korkeintaan 5 euroa). |
| --- | --- |

e)

Liiketoimintasuunnitelmassa ei erotella oman tuotannon viinien ja lisähankintojen avulla tuotettujen viinien myyntihintoja (asianosaisen mukaan liiketoimintasuunnitelmassa pitäisi määrittää lisähankintojen avulla tuotettujen viinien keskimääräiseksi myyntihinnaksi korkeintaan 5 euroa).

| f) | Myydyn tuotannon omaa hintaa koskevat oletukset eivät ole realistisia, koska ne eivät heijasta pullojen odotettavissa olevaa hintakehitystä. |
| --- | --- |

f)

Myydyn tuotannon omaa hintaa koskevat oletukset eivät ole realistisia, koska ne eivät heijasta pullojen odotettavissa olevaa hintakehitystä.

| g) | Asianosainen ei saa selvää, onko korvausinvestointien rahoitus otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa poistosummina. |
| --- | --- |

g)

Asianosainen ei saa selvää, onko korvausinvestointien rahoitus otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa poistosummina.

| (59) | Asianosainen laati näihin seikkoihin perustuvan vuotta 2014 koskevan vaihtoehtoisen laskelman. Jos oletetaan 1,1 miljoonan litran oman tuotannon hävikkivähennys 3 prosentiksi, 300 000 litran lisähankintaviinin myyntihinnaksi 5 euroa per litra ja materiaalikustannuksiksi viinilitraa kohti 1,80 euroa, GmbH:n normaalin liiketoiminnan tuloksena vuonna 2014 olisi 900 000 euron alijäämä ennustetun 164 000 euron ylijäämän sijasta. Asianosaisen mukaan liiketoimintasuunnitelman perusta on erittäin epävakaa, eikä siinä oteta riittävästi huomioon mahdollisia vaihteluja. |
| --- | --- |

(59)

Asianosainen laati näihin seikkoihin perustuvan vuotta 2014 koskevan vaihtoehtoisen laskelman. Jos oletetaan 1,1 miljoonan litran oman tuotannon hävikkivähennys 3 prosentiksi, 300 000 litran lisähankintaviinin myyntihinnaksi 5 euroa per litra ja materiaalikustannuksiksi viinilitraa kohti 1,80 euroa, GmbH:n normaalin liiketoiminnan tuloksena vuonna 2014 olisi 900 000 euron alijäämä ennustetun 164 000 euron ylijäämän sijasta. Asianosaisen mukaan liiketoimintasuunnitelman perusta on erittäin epävakaa, eikä siinä oteta riittävästi huomioon mahdollisia vaihteluja.

| (60) | Asianosaisen mukaan Hessische Staatsweingüterin hallinto ja vinoteekki jäävät Eberbachin luostariin, joka restauroidaan. Asianosainen väittää, että restaurointikustannuksia ei ole sisällytetty liiketoimintasuunnitelmaan. Asianosaisen mukaan ei voida pitää pois suljettuna, että alhaisia vuokria käytetään ristikkäistukina. |
| --- | --- |

(60)

Asianosaisen mukaan Hessische Staatsweingüterin hallinto ja vinoteekki jäävät Eberbachin luostariin, joka restauroidaan. Asianosainen väittää, että restaurointikustannuksia ei ole sisällytetty liiketoimintasuunnitelmaan. Asianosaisen mukaan ei voida pitää pois suljettuna, että alhaisia vuokria käytetään ristikkäistukina.

| (61) | Lisäksi asianosainen väittää, että yksityiset viinitarhurit voivat käyttää luostarin vinoteekkia myyntipaikkana ainoastaan rajoitetusti. |
| --- | --- |

(61)

Lisäksi asianosainen väittää, että yksityiset viinitarhurit voivat käyttää luostarin vinoteekkia myyntipaikkana ainoastaan rajoitetusti.

| (62) | Asianosaisen mukaan Hessenin osavaltion hallitus ei voi vedota seuraaviin perusteisiin, jotta sen taloudelliset suoritukset hyväksyttäisiin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa sallituksi tueksi:






  a) | Hessische Staatsweingüterin omaksuma asema yksityisen viininviljelyn esikuvana (asianosainen kiistää sen); |
| --- | --- | --- |

(62)

Asianosaisen mukaan Hessenin osavaltion hallitus ei voi vedota seuraaviin perusteisiin, jotta sen taloudelliset suoritukset hyväksyttäisiin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa sallituksi tueksi:

a)

Hessische Staatsweingüterin omaksuma asema yksityisen viininviljelyn esikuvana (asianosainen kiistää sen);

| b) | Viininviljelyn tutkimustehtävistä huolehtiminen Geisenheimin valtiollisessa tutkimuslaitoksessa (asianosaisen antamien tietojen mukaan tämä voi tapahtua myös yhteistyössä yksityisten yritysten kanssa); |
| --- | --- |

b)

Viininviljelyn tutkimustehtävistä huolehtiminen Geisenheimin valtiollisessa tutkimuslaitoksessa (asianosaisen antamien tietojen mukaan tämä voi tapahtua myös yhteistyössä yksityisten yritysten kanssa);

| c) | Kulttuurimaiseman ja erityisesti jyrkkärinteisten alueiden säilyttämisen välttämättömyys (asianosaisen mukaan valtion viinitilat käyttävät viljelyyn ainoastaan 20 prosenttia alueen kaikista jyrkkärinteisistä alueista). |
| --- | --- |

c)

Kulttuurimaiseman ja erityisesti jyrkkärinteisten alueiden säilyttämisen välttämättömyys (asianosaisen mukaan valtion viinitilat käyttävät viljelyyn ainoastaan 20 prosenttia alueen kaikista jyrkkärinteisistä alueista).

IV   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (63) | Saksan huomautukset saapuivat komissioon 4 päivänä huhtikuuta 2007. Niissä noudatetaan samaa jaottelua kuin asianosaisen huomautuksissa ja ne sisältävät argumentteja, jotka koskevat neljää seikkaa: Hessenin osavaltion hallitusta markkinatalouden ehdoin toimivana yksityisenä sijoittajana, liiketoimintasuunnitelman perusteluja, Eberbachin luostariin siirtämisen ottamista huomioon liiketoimintasuunnitelmassa ja oikeuttamisperusteiden merkityksettömyyttä tuen yhteensopivuuden kannalta. Lisäksi annetaan tietoa aiemman Landesbetriebin maa-alueiden myynnistä. |
| --- | --- |

(63)

Saksan huomautukset saapuivat komissioon 4 päivänä huhtikuuta 2007. Niissä noudatetaan samaa jaottelua kuin asianosaisen huomautuksissa ja ne sisältävät argumentteja, jotka koskevat neljää seikkaa: Hessenin osavaltion hallitusta markkinatalouden ehdoin toimivana yksityisenä sijoittajana, liiketoimintasuunnitelman perusteluja, Eberbachin luostariin siirtämisen ottamista huomioon liiketoimintasuunnitelmassa ja oikeuttamisperusteiden merkityksettömyyttä tuen yhteensopivuuden kannalta. Lisäksi annetaan tietoa aiemman Landesbetriebin maa-alueiden myynnistä.

| (64) | Saksan mukaan Hessenin osavaltion hallitus on toiminut markkinatalouden ehdoin toimivana yksityisenä sijoittajana jo ennen uuden kellarin rakentamista. Asianosaisen huomautuksissa esitetyt argumentit ovat asiallisesti virheellisiä ja oikeudellisesti merkityksettömiä. Saksa perustelee tätä väitettä seuraavasti:






  a) | Hessenin osavaltio lähetti GmbH:n ainoana osakkeenomistajana osavaltion edustajia sen hallintoneuvostoon kuten mikä tahansa yksityinen sijoittaja. Lisäksi hallintoneuvostoon otettiin yksi talouselämän edustaja ulkopuolisena asiantuntijana. |
| --- | --- | --- |

(64)

Saksan mukaan Hessenin osavaltion hallitus on toiminut markkinatalouden ehdoin toimivana yksityisenä sijoittajana jo ennen uuden kellarin rakentamista. Asianosaisen huomautuksissa esitetyt argumentit ovat asiallisesti virheellisiä ja oikeudellisesti merkityksettömiä. Saksa perustelee tätä väitettä seuraavasti:

a)

Hessenin osavaltio lähetti GmbH:n ainoana osakkeenomistajana osavaltion edustajia sen hallintoneuvostoon kuten mikä tahansa yksityinen sijoittaja. Lisäksi hallintoneuvostoon otettiin yksi talouselämän edustaja ulkopuolisena asiantuntijana.

| b) | Päätös pääkonttorin siirtämisestä ja uuden viinikellarin rakentamisesta tehtiin taloudellisista syistä ja se perustui mahdollisten strategisten suunnitelmien analysointiin. |
| --- | --- |

b)

Päätös pääkonttorin siirtämisestä ja uuden viinikellarin rakentamisesta tehtiin taloudellisista syistä ja se perustui mahdollisten strategisten suunnitelmien analysointiin.

| c) | Hessenin osavaltion hallitus otti markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti vertailukohdiksi yksityiset keskiverto- ja jopa huipputilat (eikä muita kannattamattomia valtion viinitiloja, kuten asianosainen väittää). |
| --- | --- |

c)

Hessenin osavaltion hallitus otti markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti vertailukohdiksi yksityiset keskiverto- ja jopa huipputilat (eikä muita kannattamattomia valtion viinitiloja, kuten asianosainen väittää).

| (65) | Saksan mukaan GmbH:n taloudellinen kehitys vastaa liiketoimintasuunnitelmaa. Se ei saanut satunnaisia tuottoja vuonna 2005. Liikevaihtotavoite ylitettiin 500 000 eurolla. Tulvavahinkovakuutusten vahingonselvittelyistä johtuvien liiketoiminnan suurempien muiden tuottojen vastapainona ovat näihin vahinkoihin liittyvät suuremmat henkilöstökulut ja aineelliset kulut. |
| --- | --- |

(65)

Saksan mukaan GmbH:n taloudellinen kehitys vastaa liiketoimintasuunnitelmaa. Se ei saanut satunnaisia tuottoja vuonna 2005. Liikevaihtotavoite ylitettiin 500 000 eurolla. Tulvavahinkovakuutusten vahingonselvittelyistä johtuvien liiketoiminnan suurempien muiden tuottojen vastapainona ovat näihin vahinkoihin liittyvät suuremmat henkilöstökulut ja aineelliset kulut.

| (66) | Saksan esittämien tietojen mukaan vuoden 2006 tulos vastaa liiketoimintasuunnitelmaa vuosien 2005 (21 prosenttia vähemmän kuin 2004) ja 2006 (32 prosenttia vähemmän kuin 2004) huonoista sadoista huolimatta. |
| --- | --- |

(66)

Saksan esittämien tietojen mukaan vuoden 2006 tulos vastaa liiketoimintasuunnitelmaa vuosien 2005 (21 prosenttia vähemmän kuin 2004) ja 2006 (32 prosenttia vähemmän kuin 2004) huonoista sadoista huolimatta.

| (67) | Annettujen tietojen mukaan päätökset, joiden nojalla maksettiin uuden viinikellarin rahoituksen ensimmäiset erät, peruttiin ja koko summa myönnetään 7,5 miljoonan euron voitto-osuuslainana. Jo maksetut summat sisällytetään takautuvasti lainaan sen ehdoilla. Osavaltion budjettia muutettiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(67)

Annettujen tietojen mukaan päätökset, joiden nojalla maksettiin uuden viinikellarin rahoituksen ensimmäiset erät, peruttiin ja koko summa myönnetään 7,5 miljoonan euron voitto-osuuslainana. Jo maksetut summat sisällytetään takautuvasti lainaan sen ehdoilla. Osavaltion budjettia muutettiin vastaavasti.

| (68) | Saksan mukaan liiketoimintasuunnitelma on hyvin perusteltu ja perustuu varovaisen realistisiin oletuksiin. Se perustelee tätä väitettä seuraavasti:






  a) | Tuotannonsuunnittelun perustana ovat keskisadot ja keskimääräiset tuotot (sekä huonot että hyvät sadot ja hävikki otetaan huomioon). Suunniteltu tuotantomäärä on pienempi kuin Rheingaun viinitilojen keskimääräinen tuotantomäärä. |
| --- | --- | --- |

(68)

Saksan mukaan liiketoimintasuunnitelma on hyvin perusteltu ja perustuu varovaisen realistisiin oletuksiin. Se perustelee tätä väitettä seuraavasti:

a)

Tuotannonsuunnittelun perustana ovat keskisadot ja keskimääräiset tuotot (sekä huonot että hyvät sadot ja hävikki otetaan huomioon). Suunniteltu tuotantomäärä on pienempi kuin Rheingaun viinitilojen keskimääräinen tuotantomäärä.

| b) | Lisähankintojen suunnittelu on hyvin perusteltu. GmbH ei osta vuokra- ja viljelysopimusten nojalla viiniä vaan rypäleitä. Kaikki näiden ostojen kustannukset on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. Laatu- ja määräriski vastaa täsmälleen oman tuotannon riskiä. Viiniä, joka tuotetaan vuokra- ja viljelysopimusten nojalla ostetuista rypäleistä, voidaan markkinoida GmbH:n nimellä ja merkillä (tuottajan pullottama). Uuden viinikellarin väliaikainen osittainen tyhjyys vuosina 2007–2010 on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

b)

Lisähankintojen suunnittelu on hyvin perusteltu. GmbH ei osta vuokra- ja viljelysopimusten nojalla viiniä vaan rypäleitä. Kaikki näiden ostojen kustannukset on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. Laatu- ja määräriski vastaa täsmälleen oman tuotannon riskiä. Viiniä, joka tuotetaan vuokra- ja viljelysopimusten nojalla ostetuista rypäleistä, voidaan markkinoida GmbH:n nimellä ja merkillä (tuottajan pullottama). Uuden viinikellarin väliaikainen osittainen tyhjyys vuosina 2007–2010 on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa.

| c) | Myydyn tuotannon oman hinnan laskenta perustuu oikeisiin perusoletuksiin. Suuruuden ekonomia ja tehokkuuden lisääntyminen tuottavat kustannussäästöjä, jotka toteutuivat osittain jo vuosina 2005 ja 2006. |
| --- | --- |

c)

Myydyn tuotannon oman hinnan laskenta perustuu oikeisiin perusoletuksiin. Suuruuden ekonomia ja tehokkuuden lisääntyminen tuottavat kustannussäästöjä, jotka toteutuivat osittain jo vuosina 2005 ja 2006.

| d) | Liiketoimintasuunnitelma perustuu realistisiin ja varovaisiin perusoletuksiin, kuten KPMG vahvisti. Liiketoimintasuunnitelman toteutettavuuden vahvistaa se, että Commerzbank myöntää lainan uuden kellarin osarahoitukseksi. |
| --- | --- |

d)

Liiketoimintasuunnitelma perustuu realistisiin ja varovaisiin perusoletuksiin, kuten KPMG vahvisti. Liiketoimintasuunnitelman toteutettavuuden vahvistaa se, että Commerzbank myöntää lainan uuden kellarin osarahoitukseksi.

| e) | Korvausinvestoinnit on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa rahoituskuluina ja poistoina. |
| --- | --- |

e)

Korvausinvestoinnit on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa rahoituskuluina ja poistoina.

| (69) | Annettujen tietojen mukaan Eberbachin luostarin restauroinnin, jonka ennakoidaan kestävän yli 25 vuotta, tarkoituksena ei ole GmbH:n taloudellinen tukeminen vaan kulttuurimuistomerkin säilyttäminen. GmbH vuokraa tilat hallintonsa ja vinoteekkinsa käyttöön markkinaehdoilla. GmbH:n ja Eberbachin luostaria ylläpitävän säätiön välistä sopimusta ei ole vielä tehty. Arvioidut vuokrakulut on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(69)

Annettujen tietojen mukaan Eberbachin luostarin restauroinnin, jonka ennakoidaan kestävän yli 25 vuotta, tarkoituksena ei ole GmbH:n taloudellinen tukeminen vaan kulttuurimuistomerkin säilyttäminen. GmbH vuokraa tilat hallintonsa ja vinoteekkinsa käyttöön markkinaehdoilla. GmbH:n ja Eberbachin luostaria ylläpitävän säätiön välistä sopimusta ei ole vielä tehty. Arvioidut vuokrakulut on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa.

| (70) | Annettujen tietojen mukaan uuden viinikellarin rahoitus ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, koska Hessenin osavaltion hallitus on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. Argumentit, joita asianosainen väittää Hessenin käyttävän mahdollisen tuen oikeuttamiseen, eivät sen vuoksi ole merkityksellisiä esillä olevan asian kannalta. |
| --- | --- |

(70)

Annettujen tietojen mukaan uuden viinikellarin rahoitus ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, koska Hessenin osavaltion hallitus on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. Argumentit, joita asianosainen väittää Hessenin käyttävän mahdollisen tuen oikeuttamiseen, eivät sen vuoksi ole merkityksellisiä esillä olevan asian kannalta.

| (71) | Saksa ilmoitti komissiolle myös, että entisen Landesbetriebin maa-alueita on myyty 2 959 675 euron arvosta ja että tuotto ohjattiin osavaltion budjettiin. |
| --- | --- |

(71)

Saksa ilmoitti komissiolle myös, että entisen Landesbetriebin maa-alueita on myyty 2 959 675 euron arvosta ja että tuotto ohjattiin osavaltion budjettiin.

V   TUEN ARVIOINTI

| (72) | Hessische Staatsweingüter tuottaa ja myy viiniä. Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (6) 71 artiklan mukaan EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Sen vuoksi nyt kyseessä olevat toimenpiteet on tutkittava valtiontukia koskevien sääntöjen valossa. |
| --- | --- |

(72)

Hessische Staatsweingüter tuottaa ja myy viiniä. Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (6) 71 artiklan mukaan EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Sen vuoksi nyt kyseessä olevat toimenpiteet on tutkittava valtiontukia koskevien sääntöjen valossa.

| (73) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(73)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (74) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yritykselle myönnetyt tuet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos yritys toimii markkinoilla, joihin sovelletaan yhteisön sisäistä kauppaa. (7) Hessische Staatsweingüter tuottaa ja markkinoi viiniä ja toimii sen vuoksi erittäin kilpailluilla kansainvälisillä markkinoilla. (8) Kyseessä olevat toimenpiteet on toteutettu valtion varoista (Hessenin osavaltion budjetista) ja ne ovat valikoivia, koska ne koskevat tiettyä yritystä. Sen vuoksi on tutkittava, saiko tai saako Hessische Staatsweingüter kyseisistä toimenpiteistä etua, joka vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan ja on näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Jotta voidaan arvioida, tarjoaako kulloinenkin toimenpide etua, on sovellettava markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan periaatetta. (9) |
| --- | --- |

(74)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yritykselle myönnetyt tuet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos yritys toimii markkinoilla, joihin sovelletaan yhteisön sisäistä kauppaa. (7) Hessische Staatsweingüter tuottaa ja markkinoi viiniä ja toimii sen vuoksi erittäin kilpailluilla kansainvälisillä markkinoilla. (8) Kyseessä olevat toimenpiteet on toteutettu valtion varoista (Hessenin osavaltion budjetista) ja ne ovat valikoivia, koska ne koskevat tiettyä yritystä. Sen vuoksi on tutkittava, saiko tai saako Hessische Staatsweingüter kyseisistä toimenpiteistä etua, joka vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan ja on näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Jotta voidaan arvioida, tarjoaako kulloinenkin toimenpide etua, on sovellettava markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan periaatetta. (9)

| (75) | Tutkimus on vahvistanut, että Hessenin osavaltio tarjosi Hessische Staatsweingüterille etua kattamalla sen tappiot ja että kyseinen toimenpide on sen vuoksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(75)

Tutkimus on vahvistanut, että Hessenin osavaltio tarjosi Hessische Staatsweingüterille etua kattamalla sen tappiot ja että kyseinen toimenpide on sen vuoksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (76) | On tutkittava, saattoiko Hessische Staatsweingüteriä pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä ajankohtana, jolloin sen taloutta hoidettiin kameraalisesti osana Hessenin osavaltion yleistä hallintoa (vuoden 1997 loppuun asti) ja sen jälkeen hallinnon erillisenä yksikkönä, Landesbetrieb, mutta edelleen ilman omaa oikeushenkilöllisyyttä. |
| --- | --- |

(76)

On tutkittava, saattoiko Hessische Staatsweingüteriä pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä ajankohtana, jolloin sen taloutta hoidettiin kameraalisesti osana Hessenin osavaltion yleistä hallintoa (vuoden 1997 loppuun asti) ja sen jälkeen hallinnon erillisenä yksikkönä, Landesbetrieb, mutta edelleen ilman omaa oikeushenkilöllisyyttä.

| (77) | Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-118/85, komissio vastaan Italia (10) antamassa tuomiossa todetaan, että jos valtio harjoittaa taloudellista toimintaa, se, harjoittaako se tätä toimintaa muun elimen vai viranomaisen kautta, joka kuuluu valtion hallintoon, ei vaikuta siihen, onko elin tai viranomainen katsottava julkiseksi yritykseksi. Tästä voidaan näin ollen päätellä, että Hessische Staatsweingüteriä oli jo ennen vuotta 2003 pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(77)

Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-118/85, komissio vastaan Italia (10) antamassa tuomiossa todetaan, että jos valtio harjoittaa taloudellista toimintaa, se, harjoittaako se tätä toimintaa muun elimen vai viranomaisen kautta, joka kuuluu valtion hallintoon, ei vaikuta siihen, onko elin tai viranomainen katsottava julkiseksi yritykseksi. Tästä voidaan näin ollen päätellä, että Hessische Staatsweingüteriä oli jo ennen vuotta 2003 pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

| (78) | Komissio päätyy siihen päätelmään, että tuen arvioinnissa huomioon otettava aikaväli on aikaväli 1995–2002. Komissio muistuttaa siitä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (11) 15 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuet takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty vastaanottajalle. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. |
| --- | --- |

(78)

Komissio päätyy siihen päätelmään, että tuen arvioinnissa huomioon otettava aikaväli on aikaväli 1995–2002. Komissio muistuttaa siitä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (11) 15 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuet takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty vastaanottajalle. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan.

| (79) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että ensimmäistä kokousta, joka järjestettiin 26 päivänä tammikuuta 2005 Hessenin viranomaisten sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:n virkamiesten kesken, voidaan pitää tapahtumana, joka keskeytti asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaisen vanhentumisajan kulumisen. |
| --- | --- |

(79)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että ensimmäistä kokousta, joka järjestettiin 26 päivänä tammikuuta 2005 Hessenin viranomaisten sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:n virkamiesten kesken, voidaan pitää tapahtumana, joka keskeytti asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaisen vanhentumisajan kulumisen.

| (80) | Tätä alustavaa toteamusta ei kiistetä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamisen jälkeen saapuneissa asianosaisen huomautuksissa eikä Saksan huomautuksissa. Sen vuoksi komissio pitää kiinni näkemyksestään, jonka mukaan ensimmäinen kokous, joka järjestettiin 26 päivänä tammikuuta 2005 Hessenin viranomaisten sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:n virkamiesten kesken, muodostaa tapahtuman, joka keskeytti vanhentumisajan kulumisen. |
| --- | --- |

(80)

Tätä alustavaa toteamusta ei kiistetä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamisen jälkeen saapuneissa asianosaisen huomautuksissa eikä Saksan huomautuksissa. Sen vuoksi komissio pitää kiinni näkemyksestään, jonka mukaan ensimmäinen kokous, joka järjestettiin 26 päivänä tammikuuta 2005 Hessenin viranomaisten sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:n virkamiesten kesken, muodostaa tapahtuman, joka keskeytti vanhentumisajan kulumisen.

| (81) | Kyseessä oleva tuki, jota Hessenin osavaltio jatkuvasti myönsi Hessische Staatsweingüterin tappioiden kattamiseen, koostuu näin ollen viiniliiketoiminnalle kameraalisen taloudenhoidon aikaan aikavälillä 1995–1997 annetuista merkityksellisistä tuista (209 520 euroa) ja Landesbetriebille aikavälillä 1998–2002 annetuista merkityksellisistä tuista (332 339 euroa), jolloin kokonaissumma on 541 859 euroa (johdanto-osan 22 kappale). |
| --- | --- |

(81)

Kyseessä oleva tuki, jota Hessenin osavaltio jatkuvasti myönsi Hessische Staatsweingüterin tappioiden kattamiseen, koostuu näin ollen viiniliiketoiminnalle kameraalisen taloudenhoidon aikaan aikavälillä 1995–1997 annetuista merkityksellisistä tuista (209 520 euroa) ja Landesbetriebille aikavälillä 1998–2002 annetuista merkityksellisistä tuista (332 339 euroa), jolloin kokonaissumma on 541 859 euroa (johdanto-osan 22 kappale).

| (82) | Lisäksi komissio totesi 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjelmässä (K(2006) 6605 lopullinen), että näiden aiempien tukien varsinainen tuensaaja näyttää olleen Betrieb gewerblicher Art. |
| --- | --- |

(82)

Lisäksi komissio totesi 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjelmässä (K(2006) 6605 lopullinen), että näiden aiempien tukien varsinainen tuensaaja näyttää olleen Betrieb gewerblicher Art.

| (83) | Saksan antamien tietojen mukaan Betrieb gewerblicher Art on Landesbetrieb Hessische Staatsweingüterin oikeudellinen ja taloudellinen seuraaja, koska se on Hessische Staatsweingüterin käyttöomaisuuden oikeudellinen ja taloudellinen omistaja, ja se on katsottava aiempien tukien varsinaiseksi tuensaajaksi. GmbH vuokraa yritystoimintansa kannalta olennaisen kiinteän käyttöomaisuuden Betrieb gewerblicher Artilta. Vuokrakorko määritettiin Hessenin viranomaisten esittämän kahden vuokra-arvonmääritystä koskevan lausunnon nojalla (johdanto-osan 28 kappale). Komissio toteaa tämän johdosta, että käyttöomaisuus vuokrataan markkinaehdoilla. |
| --- | --- |

(83)

Saksan antamien tietojen mukaan Betrieb gewerblicher Art on Landesbetrieb Hessische Staatsweingüterin oikeudellinen ja taloudellinen seuraaja, koska se on Hessische Staatsweingüterin käyttöomaisuuden oikeudellinen ja taloudellinen omistaja, ja se on katsottava aiempien tukien varsinaiseksi tuensaajaksi. GmbH vuokraa yritystoimintansa kannalta olennaisen kiinteän käyttöomaisuuden Betrieb gewerblicher Artilta. Vuokrakorko määritettiin Hessenin viranomaisten esittämän kahden vuokra-arvonmääritystä koskevan lausunnon nojalla (johdanto-osan 28 kappale). Komissio toteaa tämän johdosta, että käyttöomaisuus vuokrataan markkinaehdoilla.

| (84) | Komission käsityksen mukaan GmbH, joka jatkaa viiniliiketoimintaa ja on saanut Landesbetriebin käyttöpääoman ja yritystoiminnan kannalta olennaisen irtaimen käyttöomaisuuden (johdanto-osan 28 kappale), on saanut etua ennen joulukuun 31 päivää 2002 toteutetuista toimenpiteistä, minkä vuoksi sitäkin on pidettävä näiden aiempien tukien tuensaajana. |
| --- | --- |

(84)

Komission käsityksen mukaan GmbH, joka jatkaa viiniliiketoimintaa ja on saanut Landesbetriebin käyttöpääoman ja yritystoiminnan kannalta olennaisen irtaimen käyttöomaisuuden (johdanto-osan 28 kappale), on saanut etua ennen joulukuun 31 päivää 2002 toteutetuista toimenpiteistä, minkä vuoksi sitäkin on pidettävä näiden aiempien tukien tuensaajana.

| (85) | Epäilykset, joiden johdosta komissio aloitti menettelyn, ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat toteamukset on näin ollen vahvistettu. |
| --- | --- |

(85)

Epäilykset, joiden johdosta komissio aloitti menettelyn, ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat toteamukset on näin ollen vahvistettu.

| (86) | Tutkimus on vahvistanut komission epäilyksen siitä, että Hessenin osavaltio ei ole toiminut GmbH:n 1 miljoonan euron ja sen jälkeisen 1,225 miljoonan euron pääomansiirron yhteydessä markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(86)

Tutkimus on vahvistanut komission epäilyksen siitä, että Hessenin osavaltio ei ole toiminut GmbH:n 1 miljoonan euron ja sen jälkeisen 1,225 miljoonan euron pääomansiirron yhteydessä markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin.

| (87) | Saksan antamien tietojen mukaan pääomaa annettiin markkinaehdoilla, koska odotettavissa olevat tuotot – kuten Hoffmannin lausunnossa vahvistettiin – vastasivat alan keskiarvoa tai jopa ylittivät sen, vaikka GmbH:n liiketoimintasuunnitelma perustui KPMG: n mukaan varovaiseen suunnitteluun. |
| --- | --- |

(87)

Saksan antamien tietojen mukaan pääomaa annettiin markkinaehdoilla, koska odotettavissa olevat tuotot – kuten Hoffmannin lausunnossa vahvistettiin – vastasivat alan keskiarvoa tai jopa ylittivät sen, vaikka GmbH:n liiketoimintasuunnitelma perustui KPMG: n mukaan varovaiseen suunnitteluun.

| (88) | Komissio toteaa, että tämä arvio koskee koko rakenneuudistusta, koska Saksa on käyttänyt vertailukohtana oman pääoman tuottoa ja GmbH:n oma pääoma heijastaa kaikkia toteutettuja rakenneuudistustoimia (eli ei ainoastaan pääomansiirtoja vaan myös omaisuuserien sijoitusta ja velkojen anteeksiantoa). |
| --- | --- |

(88)

Komissio toteaa, että tämä arvio koskee koko rakenneuudistusta, koska Saksa on käyttänyt vertailukohtana oman pääoman tuottoa ja GmbH:n oma pääoma heijastaa kaikkia toteutettuja rakenneuudistustoimia (eli ei ainoastaan pääomansiirtoja vaan myös omaisuuserien sijoitusta ja velkojen anteeksiantoa).

| (89) | Asianosainen toteaa huomautuksissaan (johdanto-osan 54 kappale), ettei Hessenin osavaltio toiminut ennen uuden viinikellarin rahoitusta markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan tavoin. Huomautuksissa viitataan muun muassa GmbH:n hallintoneuvoston koostumukseen, muiden kannattamattomien viinitilojen jättämiseen huomiotta vertailukohtina sekä siihen tosiseikkaan, että pääomansiirrot myönnettiin ilman tuottovaatimuksia. Lisäksi asianosainen väittää, että liiketoimintasuunnitelmassa on heikkouksia ja että suunnitelman perusta on epävakaa eikä siinä oteta riittävästi huomioon mahdollisia vaihteluja. |
| --- | --- |

(89)

Asianosainen toteaa huomautuksissaan (johdanto-osan 54 kappale), ettei Hessenin osavaltio toiminut ennen uuden viinikellarin rahoitusta markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan tavoin. Huomautuksissa viitataan muun muassa GmbH:n hallintoneuvoston koostumukseen, muiden kannattamattomien viinitilojen jättämiseen huomiotta vertailukohtina sekä siihen tosiseikkaan, että pääomansiirrot myönnettiin ilman tuottovaatimuksia. Lisäksi asianosainen väittää, että liiketoimintasuunnitelmassa on heikkouksia ja että suunnitelman perusta on epävakaa eikä siinä oteta riittävästi huomioon mahdollisia vaihteluja.

| (90) | Saksa pitää huomautuksissaan (johdanto-osan 63 kappale) asianosaisen käsittelemiä argumentteja asiallisesti virheellisinä ja oikeudellisesti merkityksettöminä. |
| --- | --- |

(90)

Saksa pitää huomautuksissaan (johdanto-osan 63 kappale) asianosaisen käsittelemiä argumentteja asiallisesti virheellisinä ja oikeudellisesti merkityksettöminä.

| (91) | Komissio katsoo, että Saksan selvitykset poistavat asianosaisen esittämät epäilykset ja että liiketoimintasuunnitelma on hyvin perusteltu. Lisäksi komissio on Saksan kanssa yhtä mieltä siitä, että markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan arviointiperusteen yhteydessä vertailukohdiksi on otettava muut vertailukelpoiset kannattavat viinitilat (johdanto-osan 64 kappale). |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoo, että Saksan selvitykset poistavat asianosaisen esittämät epäilykset ja että liiketoimintasuunnitelma on hyvin perusteltu. Lisäksi komissio on Saksan kanssa yhtä mieltä siitä, että markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan arviointiperusteen yhteydessä vertailukohdiksi on otettava muut vertailukelpoiset kannattavat viinitilat (johdanto-osan 64 kappale).

| (92) | Tämän vuoksi komissio toteaa, että Hessenin osavaltion GmbH:n hyväksi toteuttamia rakenneuudistustoimia (omaisuuserien sijoitus, velkojen anteeksiantaminen ja kaksi pääomansiirtoa) voitaisiin sinänsä pitää tavallisissa markkinaoloissa toimivalle sijoittajalle hyväksyttävinä. Se katsoo kuitenkin, että pääomansiirtoja arvioitaessa on otettava huomioon kaikki toteutetut toimenpiteet, mukaan luettuna ennen joulukuun 31 päivää 2002 syntyneiden tappioiden kattaminen, jolloin viiniliiketoiminta oli osa Hessenin osavaltion yleistä hallintoa, koska GmbH jatkaa tätä viiniliiketoimintaa ja sitä on tietyssä mielessä pidettävä myös tämän varhaisemman tuen saajana (johdanto-osan 82 kappale). (12) |
| --- | --- |

(92)

Tämän vuoksi komissio toteaa, että Hessenin osavaltion GmbH:n hyväksi toteuttamia rakenneuudistustoimia (omaisuuserien sijoitus, velkojen anteeksiantaminen ja kaksi pääomansiirtoa) voitaisiin sinänsä pitää tavallisissa markkinaoloissa toimivalle sijoittajalle hyväksyttävinä. Se katsoo kuitenkin, että pääomansiirtoja arvioitaessa on otettava huomioon kaikki toteutetut toimenpiteet, mukaan luettuna ennen joulukuun 31 päivää 2002 syntyneiden tappioiden kattaminen, jolloin viiniliiketoiminta oli osa Hessenin osavaltion yleistä hallintoa, koska GmbH jatkaa tätä viiniliiketoimintaa ja sitä on tietyssä mielessä pidettävä myös tämän varhaisemman tuen saajana (johdanto-osan 82 kappale). (12)

| (93) | Komission käsityksen mukaan erityisesti 1 792 000 euron velkojen anteeksiantamisen, joka koski Landesbetriebin aiemmasta toiminnasta kertyneitä sitoumuksia Hessenin osavaltiolle, tarkoitus oli sama kuin ajoittaisten alijäämien kattaminen ennen 31 päivää joulukuuta 2002. Sen vuoksi sitä voidaan pitää aiempaan toimintaan jälkikäteen annettuna tukena. |
| --- | --- |

(93)

Komission käsityksen mukaan erityisesti 1 792 000 euron velkojen anteeksiantamisen, joka koski Landesbetriebin aiemmasta toiminnasta kertyneitä sitoumuksia Hessenin osavaltiolle, tarkoitus oli sama kuin ajoittaisten alijäämien kattaminen ennen 31 päivää joulukuuta 2002. Sen vuoksi sitä voidaan pitää aiempaan toimintaan jälkikäteen annettuna tukena.

| (94) | Edellä esitetyn johdosta komissio katsoo, että rakenneuudistustoimia ei voi järkevästi erottaa ennen 31 päivää joulukuuta 2002 toteutetuista toimenpiteistä. Sen vuoksi se päättelee, että Hessenin osavaltion viiniliiketoiminnalle aiemmin myönnettyjen yritystukien johdosta Hessenin osavaltio ei ole toiminut markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin, kun se on ryhtynyt erilaisiin GmbH:ta hyödyntäviin rakenneuudistustoimiin (omaisuuserien sijoitus, velkojen anteeksiantaminen ja kaksi pääomansiirtoa), ja että kyseiset rakenneuudistustoimet ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitetyn johdosta komissio katsoo, että rakenneuudistustoimia ei voi järkevästi erottaa ennen 31 päivää joulukuuta 2002 toteutetuista toimenpiteistä. Sen vuoksi se päättelee, että Hessenin osavaltion viiniliiketoiminnalle aiemmin myönnettyjen yritystukien johdosta Hessenin osavaltio ei ole toiminut markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin, kun se on ryhtynyt erilaisiin GmbH:ta hyödyntäviin rakenneuudistustoimiin (omaisuuserien sijoitus, velkojen anteeksiantaminen ja kaksi pääomansiirtoa), ja että kyseiset rakenneuudistustoimet ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (95) | Epäilykset, joiden johdosta komissio aloitti menettelyn, ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat toteamukset on näin ollen vahvistettu. |
| --- | --- |

(95)

Epäilykset, joiden johdosta komissio aloitti menettelyn, ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat toteamukset on näin ollen vahvistettu.

| (96) | Tutkimus on vahvistanut ne komission uuden viinikellarin oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevat epäilykset, että kun otetaan huomioon Hessenin osavaltion edeltävät investoinnit, se ei toiminut markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin myöntäessään Hessische Staatsweingüter GmbH:lle voitto-osuuslainan. |
| --- | --- |

(96)

Tutkimus on vahvistanut ne komission uuden viinikellarin oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevat epäilykset, että kun otetaan huomioon Hessenin osavaltion edeltävät investoinnit, se ei toiminut markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin myöntäessään Hessische Staatsweingüter GmbH:lle voitto-osuuslainan.

| (97) | Asianosaisen esittämät liiketoimintasuunnitelman väitettyjä heikkouksia koskevat toteamukset koskevat myös uuden viinikellarin rahoitusta. Saksa torjui väitteet omissa huomautuksissaan (johdanto-osan 58 ja 68 kappale). Myös komissio katsoo, että Saksan huomautukset poistivat asianosaisen esittämät viinikellarin rahoitusta koskevat epäilykset ja että liiketoimintasuunnitelma on hyvin perusteltu (johdanto-osan 91 kappale), koska siinä otetaan huomioon tuotto- ja laatuvaihtelujen mahdollisuus sekä hävikki ja kaikki tarvittavat kustannustekijät (johdanto-osan 68 ja 69 kappale). Lisäksi KPMG tutki GmbH:n liiketoimintasuunnitelman ja luokitteli sen erittäin varovaiseksi (johdanto-osan 38 kappale). |
| --- | --- |

(97)

Asianosaisen esittämät liiketoimintasuunnitelman väitettyjä heikkouksia koskevat toteamukset koskevat myös uuden viinikellarin rahoitusta. Saksa torjui väitteet omissa huomautuksissaan (johdanto-osan 58 ja 68 kappale). Myös komissio katsoo, että Saksan huomautukset poistivat asianosaisen esittämät viinikellarin rahoitusta koskevat epäilykset ja että liiketoimintasuunnitelma on hyvin perusteltu (johdanto-osan 91 kappale), koska siinä otetaan huomioon tuotto- ja laatuvaihtelujen mahdollisuus sekä hävikki ja kaikki tarvittavat kustannustekijät (johdanto-osan 68 ja 69 kappale). Lisäksi KPMG tutki GmbH:n liiketoimintasuunnitelman ja luokitteli sen erittäin varovaiseksi (johdanto-osan 38 kappale).

| (98) | Asianosainen käsittelee myös sitä tosiseikkaa, että Hessenin osavaltion uuden kellarin rahoituksessa käytettävä oma pääomapanos muutettiin voitto-osuuslainaksi vasta komission yhteydenoton jälkeen. Lisäksi asianosainen väittää, että liiketoimintasuunnitelmasta puuttuvat Hessische Staatsweingüterin hallinnolliset ja vinoteekkiin liittyvät kustannukset. Asianosaisen mukaan ei voida pitää pois suljettuna, että alhaisia vuokria käytetään ristikkäistukina. |
| --- | --- |

(98)

Asianosainen käsittelee myös sitä tosiseikkaa, että Hessenin osavaltion uuden kellarin rahoituksessa käytettävä oma pääomapanos muutettiin voitto-osuuslainaksi vasta komission yhteydenoton jälkeen. Lisäksi asianosainen väittää, että liiketoimintasuunnitelmasta puuttuvat Hessische Staatsweingüterin hallinnolliset ja vinoteekkiin liittyvät kustannukset. Asianosaisen mukaan ei voida pitää pois suljettuna, että alhaisia vuokria käytetään ristikkäistukina.

| (99) | Saksa toteaa huomautuksissaan, että uuden viinikellarin rahoitukseen liittyvät jo maksetut summat sisällytetään täydellisesti voitto-osuuslainaan ja niihin sovelletaan takautuvasti lainan ehtoja (johdanto-osan 67 kappale). Lisäksi sen huomautuksissa todetaan, että Eberbachin luostarista Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin käyttöön vuokrattavien tilojen kustannukset on otettu täydellisesti huomioon liiketoimintasuunnitelmassa (johdanto-osan 69 kappale). Arvioidut vuokrat on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. Sen vuoksi komissio katsoo, että Saksan selvitykset poistavat asianosaisen esittämät epäilykset. |
| --- | --- |

(99)

Saksa toteaa huomautuksissaan, että uuden viinikellarin rahoitukseen liittyvät jo maksetut summat sisällytetään täydellisesti voitto-osuuslainaan ja niihin sovelletaan takautuvasti lainan ehtoja (johdanto-osan 67 kappale). Lisäksi sen huomautuksissa todetaan, että Eberbachin luostarista Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin käyttöön vuokrattavien tilojen kustannukset on otettu täydellisesti huomioon liiketoimintasuunnitelmassa (johdanto-osan 69 kappale). Arvioidut vuokrat on otettu huomioon liiketoimintasuunnitelmassa. Sen vuoksi komissio katsoo, että Saksan selvitykset poistavat asianosaisen esittämät epäilykset.

| (100) | Voitto-osuuslaina perustuu 3,7 prosentin vuotuiseen kiinteään korkoon ja sillä saa osan vuosivoitosta (rahoitusehdot kuvataan yksityiskohtaisesti johdanto-osan 41–44 kappaleessa). Komission käsityksen mukaan nämä ehdot edustavat tällaisille investoinneille hyväksyttäviä markkinaehtoja. Komissio toteaa myös, että loppurahoitus saadaan markkinaehtoisena pankkilainana, mikä on merkki yrityksen taloudellisesta elinkelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(100)

Voitto-osuuslaina perustuu 3,7 prosentin vuotuiseen kiinteään korkoon ja sillä saa osan vuosivoitosta (rahoitusehdot kuvataan yksityiskohtaisesti johdanto-osan 41–44 kappaleessa). Komission käsityksen mukaan nämä ehdot edustavat tällaisille investoinneille hyväksyttäviä markkinaehtoja. Komissio toteaa myös, että loppurahoitus saadaan markkinaehtoisena pankkilainana, mikä on merkki yrityksen taloudellisesta elinkelpoisuudesta.

| (101) | Tämän vuoksi komissio pitää kiinni 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjelmässä K(2006) 6605 lopullinen) esittämästään päätelmästä, jonka mukaan voitto-osuuslainaa voitaisiin sinänsä pitää lainana, joka on myönnetty markkinatalouden ehdoin toimivalle sijoittajalle hyväksyttävillä ehdoilla, minkä vuoksi se ei anna GmbH:lle etua. |
| --- | --- |

(101)

Tämän vuoksi komissio pitää kiinni 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjelmässä K(2006) 6605 lopullinen) esittämästään päätelmästä, jonka mukaan voitto-osuuslainaa voitaisiin sinänsä pitää lainana, joka on myönnetty markkinatalouden ehdoin toimivalle sijoittajalle hyväksyttävillä ehdoilla, minkä vuoksi se ei anna GmbH:lle etua.

| (102) | Komissio katsoo kuitenkin, että uuden kellarin rahoitusta ei voi järkevästi erottaa tuista, joita GmbH sai aiemmin. Uusi viinikellari oli rakenneuudistussuunnitelman osa ja sitä on pidettävä rakenneuudistusprosessin lisätoimenpiteenä (joka liittyy velkojen anteeksiantamiseen ja pääomasiirtoihin). Lisäksi GmbH:n nykyinen taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne, joka mahdollistaa sen, että osa viinikellarin rahoituksesta saadaan liikepankin lainana, on seurausta Hessenin osavaltion GmbH:n hyväksi toteuttamista rakenneuudistustoimista, minkä vuoksi sitä on arvioitava tätä taustaa vasten. |
| --- | --- |

(102)

Komissio katsoo kuitenkin, että uuden kellarin rahoitusta ei voi järkevästi erottaa tuista, joita GmbH sai aiemmin. Uusi viinikellari oli rakenneuudistussuunnitelman osa ja sitä on pidettävä rakenneuudistusprosessin lisätoimenpiteenä (joka liittyy velkojen anteeksiantamiseen ja pääomasiirtoihin). Lisäksi GmbH:n nykyinen taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne, joka mahdollistaa sen, että osa viinikellarin rahoituksesta saadaan liikepankin lainana, on seurausta Hessenin osavaltion GmbH:n hyväksi toteuttamista rakenneuudistustoimista, minkä vuoksi sitä on arvioitava tätä taustaa vasten.

| (103) | Komissio päätyy näin ollen siihen päätelmään, että kun otetaan huomioon edellä mainitut rakenneuudistustoimet, Hessenin osavaltio ei toimi markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin myöntäessään uutta viinikellaria varten 7,5 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta, joka myönnetään voitto-osuuslainana sen lainaehdoilla, ja että tämä voitto-osuuslaina on näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(103)

Komissio päätyy näin ollen siihen päätelmään, että kun otetaan huomioon edellä mainitut rakenneuudistustoimet, Hessenin osavaltio ei toimi markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan tavoin myöntäessään uutta viinikellaria varten 7,5 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta, joka myönnetään voitto-osuuslainana sen lainaehdoilla, ja että tämä voitto-osuuslaina on näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (104) | Epäilykset, joiden johdosta komissio aloitti menettelyn, ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat toteamukset on näin ollen vahvistettu. |
| --- | --- |

(104)

Epäilykset, joiden johdosta komissio aloitti menettelyn, ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat toteamukset on näin ollen vahvistettu.

| (105) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontukien kielto ei sulje pois sitä, että tiettyjä tukilajeja, jotka perustuvat saman artiklan 2 ja 3 kohdassa mainittuihin poikkeuksiin, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(105)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontukien kielto ei sulje pois sitä, että tiettyjä tukilajeja, jotka perustuvat saman artiklan 2 ja 3 kohdassa mainittuihin poikkeuksiin, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

| (106) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a tai b alakohtaan ei voida vedota väittämällä, että kyseiset toimet ovat sosiaalisia tai että niitä käytetään luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseen. Toimia ei selvästikään ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen, Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. Sen vuoksi tässä tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdassa mainittuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

(106)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a tai b alakohtaan ei voida vedota väittämällä, että kyseiset toimet ovat sosiaalisia tai että niitä käytetään luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseen. Toimia ei selvästikään ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen, Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. Sen vuoksi tässä tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdassa mainittuja poikkeuksia.

| (107) | Komissio voi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia soveltaen katsoa tuet yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos ne edistävät tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja jos tuet eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(107)

Komissio voi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia soveltaen katsoa tuet yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos ne edistävät tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja jos tuet eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (108) | Maa- ja metsätalousalan valtiontukea vuosiksi 2007–2013 koskevien suuntaviivojen (13) kohdassa 15 todetaan, että jotta tukitoimenpidettä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, siihen on aina sisällyttävä jokin kannustava piirre tai tuensaajalta on edellytettävä jonkinlaista vastasuoritusta. Yksinomaan tuottajien taloudellisen aseman parantamiseen tarkoitetut yksipuoliset valtiontuet, jotka eivät millään tavoin edistä alan kehitystä, katsotaan toimintatuiksi, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(108)

Maa- ja metsätalousalan valtiontukea vuosiksi 2007–2013 koskevien suuntaviivojen (13) kohdassa 15 todetaan, että jotta tukitoimenpidettä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, siihen on aina sisällyttävä jokin kannustava piirre tai tuensaajalta on edellytettävä jonkinlaista vastasuoritusta. Yksinomaan tuottajien taloudellisen aseman parantamiseen tarkoitetut yksipuoliset valtiontuet, jotka eivät millään tavoin edistä alan kehitystä, katsotaan toimintatuiksi, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille.

| (109) | Komissio huomauttaa, ettei ole ilmeistä, että Hessische Staatsweingüteriä saattoi pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä ennen vuotta 2003. Pitää kyllä paikkansa, että 541 859 euron summa, jonka Hessische Staatsweingüter sai Hessenin osavaltiolta aikavälillä 1995–2002, on yritystukea. Se ei kuitenkaan välttämättä edellytä, että Hessische Staatsweingüter oli vaikeuksissa oleva yritys, joka ei kyennyt saamaan muuta rahoitusta markkinaehdoilla. Alijäämien ajoittaiset kattamiset olivat tilapäisiä toimenpiteitä eivätkä perustuneet rakenneuudistussuunnitelmaan. Nämä toimenpiteet toteutettiin kauan ennen rakenneuudistuspäätöstä. Viimeinen alijäämä, joka sisältyy mainittuihin 541 859 euroon, katettiin vuonna 1999 (johdanto-osan 21 kappale), kun taas rakenneuudistuksen valmistelut alkoivat vasta vuonna 2001, rakenneuudistussuunnitelmaa laadittiin vasta kesäkuusta 2002 alkaen, ja virallinen rakenneuudistuspäätös tehtiin 10 päivänä joulukuuta 2002 (rakenneuudistusta kuvataan johdanto-osan 23–38 kappaleessa ja erityisesti 28 kappaleessa). Tämän vuoksi alijäämien kattamista ei voida pitää osana rakenneuudistusprosessia, joka alkoi tosiasiassa 31 päivänä joulukuuta 2002. |
| --- | --- |

(109)

Komissio huomauttaa, ettei ole ilmeistä, että Hessische Staatsweingüteriä saattoi pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä ennen vuotta 2003. Pitää kyllä paikkansa, että 541 859 euron summa, jonka Hessische Staatsweingüter sai Hessenin osavaltiolta aikavälillä 1995–2002, on yritystukea. Se ei kuitenkaan välttämättä edellytä, että Hessische Staatsweingüter oli vaikeuksissa oleva yritys, joka ei kyennyt saamaan muuta rahoitusta markkinaehdoilla. Alijäämien ajoittaiset kattamiset olivat tilapäisiä toimenpiteitä eivätkä perustuneet rakenneuudistussuunnitelmaan. Nämä toimenpiteet toteutettiin kauan ennen rakenneuudistuspäätöstä. Viimeinen alijäämä, joka sisältyy mainittuihin 541 859 euroon, katettiin vuonna 1999 (johdanto-osan 21 kappale), kun taas rakenneuudistuksen valmistelut alkoivat vasta vuonna 2001, rakenneuudistussuunnitelmaa laadittiin vasta kesäkuusta 2002 alkaen, ja virallinen rakenneuudistuspäätös tehtiin 10 päivänä joulukuuta 2002 (rakenneuudistusta kuvataan johdanto-osan 23–38 kappaleessa ja erityisesti 28 kappaleessa). Tämän vuoksi alijäämien kattamista ei voida pitää osana rakenneuudistusprosessia, joka alkoi tosiasiassa 31 päivänä joulukuuta 2002.

| (110) | Tuki ei myöskään liittynyt investointeihin, koulutukseen, työpaikkojen luomiseen tai tuensaajalta edellytettyyn vastasuoritukseen. Tuen ainoana tarkoituksena oli tuensaajan taloudellisen aseman parantaminen. |
| --- | --- |

(110)

Tuki ei myöskään liittynyt investointeihin, koulutukseen, työpaikkojen luomiseen tai tuensaajalta edellytettyyn vastasuoritukseen. Tuen ainoana tarkoituksena oli tuensaajan taloudellisen aseman parantaminen.

| (111) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että tämä tuki on yritystukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(111)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että tämä tuki on yritystukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (112) | Komissio pahoittelee sitä, että Saksa ei ilmoittanut tuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaan toteutti sen säännösten vastaisesti. |
| --- | --- |

(112)

Komissio pahoittelee sitä, että Saksa ei ilmoittanut tuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaan toteutti sen säännösten vastaisesti.

| (113) | Koska edellä todettiin, että kun otetaan huomioon aiemmin myönnetyt rakenneuudistustoimet, uuden viinikellarin oman pääoman ehtoinen rahoitus on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea (johdanto-osan 103 kappale), se katsotaan jäljempänä rakenneuudistustoimien osaksi. |
| --- | --- |

(113)

Koska edellä todettiin, että kun otetaan huomioon aiemmin myönnetyt rakenneuudistustoimet, uuden viinikellarin oman pääoman ehtoinen rahoitus on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea (johdanto-osan 103 kappale), se katsotaan jäljempänä rakenneuudistustoimien osaksi.

| (114) | Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen myönnettävät tuet on normaalisti tutkittava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (14) nojalla, jotka annettiin vuonna 2004. Näiden suuntaviivojen kohtien 103 ja 104 mukaan komission ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjaamia ilmoituksia sekä kaikkia sellaisia pelastamis- tai rakenneuudistustukia, jotka on myönnetty ilman komission lupaa, tarkastellaan kuitenkin ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen myönnettävät tuet on normaalisti tutkittava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (14) nojalla, jotka annettiin vuonna 2004. Näiden suuntaviivojen kohtien 103 ja 104 mukaan komission ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjaamia ilmoituksia sekä kaikkia sellaisia pelastamis- tai rakenneuudistustukia, jotka on myönnetty ilman komission lupaa, tarkastellaan kuitenkin ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.

| (115) | Osavaltion hallitus päätti perustettavan GmbH:n hyväksi toteutettavista rakenneuudistustoimista virallisesti 10 päivänä joulukuuta 2002 (johdanto-osan 28–33 kappale). Tuota päivämäärää on siis pidettävä tuen myöntämispäivänä. Tuolloin olivat voimassa vuonna 1999 annetut vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat (15) (jäljempänä rakenneuudistussuuntaviivat). Rakenneuudistussuuntaviivojen luku 3.2 sisältää rakenneuudistustukea koskevat erityismääräykset. |
| --- | --- |

(115)

Osavaltion hallitus päätti perustettavan GmbH:n hyväksi toteutettavista rakenneuudistustoimista virallisesti 10 päivänä joulukuuta 2002 (johdanto-osan 28–33 kappale). Tuota päivämäärää on siis pidettävä tuen myöntämispäivänä. Tuolloin olivat voimassa vuonna 1999 annetut vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat (15) (jäljempänä rakenneuudistussuuntaviivat). Rakenneuudistussuuntaviivojen luku 3.2 sisältää rakenneuudistustukea koskevat erityismääräykset.

| (116) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdassa 30 todetaan, että yritystä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, jotta yritys voisi saada rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(116)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdassa 30 todetaan, että yritystä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, jotta yritys voisi saada rakenneuudistustukea.

| (117) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 4 mukaan komissio katsoo, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen lopettamiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. |
| --- | --- |

(117)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 4 mukaan komissio katsoo, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen lopettamiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.

| (118) | Esillä olevassa tapauksessa GmbH:n taloudellinen perusta oli vakaa sen vuoden 2003 alussa tapahtuneesta perustamisesta alkaen (johdanto-osan 32 kappale). Alkutase heijasti kuitenkin tilannetta, jolloin useimmat rakenneuudistustoimet oli jo toteutettu (omaisuuserien sijoitus, velkojen anteeksianto ja ensimmäinen pääomansiirto). GmbH ei olisi edes näissä oloissa kyennyt omin varoin pääsemään eroon tappioistaan suunniteltuun kannattavuusrajan saavuttamishetkeen mennessä. Kesäkuun 2002 liiketoimintasuunnitelmassa kassavirtatarpeen kattamiseen tarvittavat tuet rakenneuudistuksen ensimmäisinä vuosina arvioitiin noin 4,3 miljoonaksi euroksi (johdanto-osan 26 kappale). Syyskuun 2002 uudistetun mallin mukaan tarvittiin noin 3,4 miljoonan euron lisätuki (johdanto-osan 27 kappale). GmbH:n suhteellisen suurella omalla pääomalla varustamisesta huolimatta (oma pääoma yhteensä noin 7,6 miljoonaa euroa eli noin 91 prosenttia taseesta) yritys ei hyvin todennäköisesti olisi kyennyt omin varoin kattamaan kassavirtatarvettaan elinkelpoisuuden saavuttamiseen asti. Lisäksi on epätodennäköistä, että GmbH olisi saanut juoksevaan toimintaansa vierasta pääomaa ilman Hessenin osavaltion takausta. Koska on todistettu, että osakkeenomistajan panostuksia rakenneuudistustoimien yhteydessä ei tarjottu ehdoilla, jotka markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja voisi hyväksyä (johdanto-osan 94 kappale), Hessenin osavaltion tarjoamien varojen on katsottava sisältävän tukielementin eikä niitä voida pitää todisteena siitä, että yritys pystyi toimimaan ilman valtiontukea. |
| --- | --- |

(118)

Esillä olevassa tapauksessa GmbH:n taloudellinen perusta oli vakaa sen vuoden 2003 alussa tapahtuneesta perustamisesta alkaen (johdanto-osan 32 kappale). Alkutase heijasti kuitenkin tilannetta, jolloin useimmat rakenneuudistustoimet oli jo toteutettu (omaisuuserien sijoitus, velkojen anteeksianto ja ensimmäinen pääomansiirto). GmbH ei olisi edes näissä oloissa kyennyt omin varoin pääsemään eroon tappioistaan suunniteltuun kannattavuusrajan saavuttamishetkeen mennessä. Kesäkuun 2002 liiketoimintasuunnitelmassa kassavirtatarpeen kattamiseen tarvittavat tuet rakenneuudistuksen ensimmäisinä vuosina arvioitiin noin 4,3 miljoonaksi euroksi (johdanto-osan 26 kappale). Syyskuun 2002 uudistetun mallin mukaan tarvittiin noin 3,4 miljoonan euron lisätuki (johdanto-osan 27 kappale). GmbH:n suhteellisen suurella omalla pääomalla varustamisesta huolimatta (oma pääoma yhteensä noin 7,6 miljoonaa euroa eli noin 91 prosenttia taseesta) yritys ei hyvin todennäköisesti olisi kyennyt omin varoin kattamaan kassavirtatarvettaan elinkelpoisuuden saavuttamiseen asti. Lisäksi on epätodennäköistä, että GmbH olisi saanut juoksevaan toimintaansa vierasta pääomaa ilman Hessenin osavaltion takausta. Koska on todistettu, että osakkeenomistajan panostuksia rakenneuudistustoimien yhteydessä ei tarjottu ehdoilla, jotka markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja voisi hyväksyä (johdanto-osan 94 kappale), Hessenin osavaltion tarjoamien varojen on katsottava sisältävän tukielementin eikä niitä voida pitää todisteena siitä, että yritys pystyi toimimaan ilman valtiontukea.

| (119) | Edellä esitetyn perusteella GmbH:ta voidaan perustamisestaan alkaen pitää rakenneuudistussuuntaviivojen 4 kohdassa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn perusteella GmbH:ta voidaan perustamisestaan alkaen pitää rakenneuudistussuuntaviivojen 4 kohdassa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (120) | Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaan vasta perustettu yritys ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Rakenneuudistussuuntaviivojen 9 alaviitteen mukaan uuden yrityksen perustamisena ei pidetä tilannetta, jossa yritys perustaa tytäryhtiön, jolle on vain tarkoitus siirtää yrityksen omaisuuserät ja mahdollisesti sen velat. |
| --- | --- |

(120)

Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaan vasta perustettu yritys ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Rakenneuudistussuuntaviivojen 9 alaviitteen mukaan uuden yrityksen perustamisena ei pidetä tilannetta, jossa yritys perustaa tytäryhtiön, jolle on vain tarkoitus siirtää yrityksen omaisuuserät ja mahdollisesti sen velat.

| (121) | Esillä olevassa tapauksessa GmbH perustettiin 1 päivänä tammikuuta 2003 ja se kuului näin ollen vasta perustettuihin yrityksiin ajankohtana, jolloin rakenneuudistustoimet toteutettiin. Kiinteä käyttöomaisuus jäi kuitenkin Hessenin osavaltiolle (sijoitettuna Betrieb gewerblicher Artiin) ja sitä vuokrattiin GmbH:lle, mutta yhteensä noin 7,3 miljoonan euron arvoiset käyttöpääoma ja yritystoiminnan kannalta olennainen irtain käyttöomaisuus sekä eräät lyhytaikaiset sitoumukset ja varaukset siirrettiin GmbH:hon. GmbH:ta voidaan näin ollen pitää tytäryhtiönä, joka perustettiin ainoastaan Landesbetriebin tiettyjen omaisuuserien ja velkojen siirtämiseksi. Komission käsityksen mukaan GmbH kuuluu siis rakenneuudistussuuntaviivojen 9 alaviitteessä tarkoitettuihin poikkeuksiin ja se voi samojen suuntaviivojen 30 kohdan mukaan lähtökohtaisesti saada rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(121)

Esillä olevassa tapauksessa GmbH perustettiin 1 päivänä tammikuuta 2003 ja se kuului näin ollen vasta perustettuihin yrityksiin ajankohtana, jolloin rakenneuudistustoimet toteutettiin. Kiinteä käyttöomaisuus jäi kuitenkin Hessenin osavaltiolle (sijoitettuna Betrieb gewerblicher Artiin) ja sitä vuokrattiin GmbH:lle, mutta yhteensä noin 7,3 miljoonan euron arvoiset käyttöpääoma ja yritystoiminnan kannalta olennainen irtain käyttöomaisuus sekä eräät lyhytaikaiset sitoumukset ja varaukset siirrettiin GmbH:hon. GmbH:ta voidaan näin ollen pitää tytäryhtiönä, joka perustettiin ainoastaan Landesbetriebin tiettyjen omaisuuserien ja velkojen siirtämiseksi. Komission käsityksen mukaan GmbH kuuluu siis rakenneuudistussuuntaviivojen 9 alaviitteessä tarkoitettuihin poikkeuksiin ja se voi samojen suuntaviivojen 30 kohdan mukaan lähtökohtaisesti saada rakenneuudistustukea.

| (122) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 31–34 mukaan tuen myöntäminen liittyy rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon. Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. |
| --- | --- |

(122)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 31–34 mukaan tuen myöntäminen liittyy rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon. Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin.

| (123) | Rakenneuudistuksen valmistelemiseksi laadittiin elo-marraskuussa 2001 strategiapaperi (”Tilanneanalyysi ja kehitysperspektiivit”), jossa esitettiin Staatsweingüterin kehityksen mahdollisia skenaarioita (johdanto-osan 23 kappale). Paperin pohjalta laadittiin kesäkuussa 2002 yksittäisten skenaarioiden mukainen liiketoimintasuunnitelma. Ainoa strategiavaihtoehto, joka liiketoimintasuunnitelman mukaan johtaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, oli uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle sekä Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin siirto Eberbachin luostariin. Tässä vaihtoehdossa lähdettiin siitä, että osavaltion oli vastattava viiniliiketoiminnasta vuoden 2002 loppuun mennessä kertyneistä sitoumuksista. Uuden viinikellarin investointikustannukset arvioitiin yhteensä 15 miljoonaksi euroksi, ja ne oli tarkoitus rahoittaa osaksi yritystoiminnan kannalta epäolennaisten maa-alueiden myynnillä ja osaksi vieraalla pääomalla. Liiketoimintasuunnitelman mukaan Hessische Staatsweingüterin ensimmäinen positiivinen kate saavutettaisiin tilikaudella 2006/2007 ja ensimmäinen positiivinen kassavirta tilikaudella 2008/2009. Markkinatilanteen muutoksen ja muiden olosuhteiden vuoksi kesäkuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma piti päivittää syyskuussa 2002, ja uudistetun mallin mukaan Hessische Staatsweingüterin elinkelpoisuus saavutettaisiin hieman myöhemmin kuin kesäkuussa 2002 tehdyn mallin mukaan. Hessenin osavaltion hallitus valitsi tämän strategiavaihtoehdon 10 päivänä joulukuuta 2002 (johdanto-osan 24–28 kappale). |
| --- | --- |

(123)

Rakenneuudistuksen valmistelemiseksi laadittiin elo-marraskuussa 2001 strategiapaperi (”Tilanneanalyysi ja kehitysperspektiivit”), jossa esitettiin Staatsweingüterin kehityksen mahdollisia skenaarioita (johdanto-osan 23 kappale). Paperin pohjalta laadittiin kesäkuussa 2002 yksittäisten skenaarioiden mukainen liiketoimintasuunnitelma. Ainoa strategiavaihtoehto, joka liiketoimintasuunnitelman mukaan johtaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, oli uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle sekä Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin siirto Eberbachin luostariin. Tässä vaihtoehdossa lähdettiin siitä, että osavaltion oli vastattava viiniliiketoiminnasta vuoden 2002 loppuun mennessä kertyneistä sitoumuksista. Uuden viinikellarin investointikustannukset arvioitiin yhteensä 15 miljoonaksi euroksi, ja ne oli tarkoitus rahoittaa osaksi yritystoiminnan kannalta epäolennaisten maa-alueiden myynnillä ja osaksi vieraalla pääomalla. Liiketoimintasuunnitelman mukaan Hessische Staatsweingüterin ensimmäinen positiivinen kate saavutettaisiin tilikaudella 2006/2007 ja ensimmäinen positiivinen kassavirta tilikaudella 2008/2009. Markkinatilanteen muutoksen ja muiden olosuhteiden vuoksi kesäkuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma piti päivittää syyskuussa 2002, ja uudistetun mallin mukaan Hessische Staatsweingüterin elinkelpoisuus saavutettaisiin hieman myöhemmin kuin kesäkuussa 2002 tehdyn mallin mukaan. Hessenin osavaltion hallitus valitsi tämän strategiavaihtoehdon 10 päivänä joulukuuta 2002 (johdanto-osan 24–28 kappale).

| (124) | Syyskuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma päivitettiin uudelleen helmikuussa 2003 (ja sitä laajennettiin täydellisellä tulossuunnittelulla) ja vielä kerran marraskuussa 2003. Marraskuun 2003 liiketoimintasuunnitelmassa tavoiteltiin ensimmäistä positiivista EBITDAa (16) jo tilikaudella 2007, ensimmäistä positiivista kassavirtaa vuonna 2010 ja ylijäämiä vuodesta 2014 alkaen. Annettujen tietojen mukaan perustana ollut rahoitusmalli olisi johtanut vuonna 2016 yli 3 prosentin (tulokseen ennen veroja perustuvaan) oman pääoman tuottoon, joka vuodesta 2019 alkaen olisi saavuttanut yli 7 prosentin tason. |
| --- | --- |

(124)

Syyskuussa 2002 tehty liiketoimintasuunnitelma päivitettiin uudelleen helmikuussa 2003 (ja sitä laajennettiin täydellisellä tulossuunnittelulla) ja vielä kerran marraskuussa 2003. Marraskuun 2003 liiketoimintasuunnitelmassa tavoiteltiin ensimmäistä positiivista EBITDAa (16) jo tilikaudella 2007, ensimmäistä positiivista kassavirtaa vuonna 2010 ja ylijäämiä vuodesta 2014 alkaen. Annettujen tietojen mukaan perustana ollut rahoitusmalli olisi johtanut vuonna 2016 yli 3 prosentin (tulokseen ennen veroja perustuvaan) oman pääoman tuottoon, joka vuodesta 2019 alkaen olisi saavuttanut yli 7 prosentin tason.

| (125) | Komission käsityksen mukaan Hessenin osavaltion hallituksen joulukuussa 2002 hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa GmbH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa ja tulevia toimintaoloja koskevien realististen oletusten nojalla. |
| --- | --- |

(125)

Komission käsityksen mukaan Hessenin osavaltion hallituksen joulukuussa 2002 hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa GmbH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa ja tulevia toimintaoloja koskevien realististen oletusten nojalla.

| (126) | Lisäksi komissio katsoo, että rakenteeltaan uudistetun yrityksen oman pääoman tuotto riittää siihen, että yritys voi kilpailla omin voimin. Tässä yhteydessä komissio viittaa myös Hessenin viranomaisten esittämään Hoffmannin lausuntoon. Tässä lausunnossa päädytään siihen, että Hessische Staatsweingüterin kanssa vertailukelpoisten viinitilojen oman pääoman tuotto on noin 2–3 prosenttia. Lisäksi lausunnossa arvioidaan, että kannattavuusrajan saavuttamiseen menee viinitilojen rakenneuudistuksen tai laajojen pitkän aikavälin investointien yhteydessä vähintään 10 ja keskimäärin 10–15 vuotta (johdanto-osan 35–37 kappale). Annettujen tietojen mukaan KPMG tarkisti helmikuussa 2003 tehdyn liiketoimintasuunnitelman ja luokitteli sen erittäin varovaiseksi pahimman mahdollisen tapauksen skenaarioon nähden (johdanto-osan 38 kappale). |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi komissio katsoo, että rakenteeltaan uudistetun yrityksen oman pääoman tuotto riittää siihen, että yritys voi kilpailla omin voimin. Tässä yhteydessä komissio viittaa myös Hessenin viranomaisten esittämään Hoffmannin lausuntoon. Tässä lausunnossa päädytään siihen, että Hessische Staatsweingüterin kanssa vertailukelpoisten viinitilojen oman pääoman tuotto on noin 2–3 prosenttia. Lisäksi lausunnossa arvioidaan, että kannattavuusrajan saavuttamiseen menee viinitilojen rakenneuudistuksen tai laajojen pitkän aikavälin investointien yhteydessä vähintään 10 ja keskimäärin 10–15 vuotta (johdanto-osan 35–37 kappale). Annettujen tietojen mukaan KPMG tarkisti helmikuussa 2003 tehdyn liiketoimintasuunnitelman ja luokitteli sen erittäin varovaiseksi pahimman mahdollisen tapauksen skenaarioon nähden (johdanto-osan 38 kappale).

| (127) | Komissio katsoo edelleen, että suunnitelmassa esitetään yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut, ja voi palauttaa elinkelpoisuutensa (johdanto-osan 30 kappale). |
| --- | --- |

(127)

Komissio katsoo edelleen, että suunnitelmassa esitetään yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut, ja voi palauttaa elinkelpoisuutensa (johdanto-osan 30 kappale).

| (128) | Perustana oleva rakenneuudistussuunnitelma on näin ollen rakenneuudistussuuntaviivojen kohdissa 31–34 esitettyjen toimenpiteiden mukainen. |
| --- | --- |

(128)

Perustana oleva rakenneuudistussuunnitelma on näin ollen rakenneuudistussuuntaviivojen kohdissa 31–34 esitettyjen toimenpiteiden mukainen.

| (129) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 35–39 mukaan on toteutettava toimia, joilla tuesta kilpailijoille aiheutuvat haitat poistetaan mahdollisimman laajasti; tämä tarkoittaa useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta sen markkinoilla rajoitetaan. Jos yrityksen markkinaosuus merkityksellisillä markkinoilla on vähäinen, komissio lähtee siitä, että kilpailun ei katsota vääristyvän kohtuuttomasti (rakenneuudistussuuntaviivojen kohta 36). |
| --- | --- |

(129)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 35–39 mukaan on toteutettava toimia, joilla tuesta kilpailijoille aiheutuvat haitat poistetaan mahdollisimman laajasti; tämä tarkoittaa useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta sen markkinoilla rajoitetaan. Jos yrityksen markkinaosuus merkityksellisillä markkinoilla on vähäinen, komissio lähtee siitä, että kilpailun ei katsota vääristyvän kohtuuttomasti (rakenneuudistussuuntaviivojen kohta 36).

| (130) | Annettujen tietojen mukaan Hessische Staatsweingüter on noin 190 hehtaarin viinitarhoineen Saksan suurin viinitila. Kesäkuun 2002 liiketoimintasuunnitelmassa GmbH:n myyntimääräksi arvioitiin noin miljoona litraa viiniä vuodessa. Tietojen mukaan Hessische Staatsweingüter tuotti ennen vuotta 2003 pääasiassa Rieslingiä. EU:n tasolla (EU25-maat) tuotettiin vuosina 2002–2003 yhteensä noin 15,6 miljardia litraa viiniä. (17) Hessische Staatsweingüterin osuus tästä kokonaistuotannosta oli alle 0,01 prosenttia. Saksan viranomaisten mukaan Rieslingin viljelyala Euroopan unionissa on yhteensä 26 413 hehtaaria (josta suurin osa eli 21 197 hehtaaria sijaitsee Saksassa). Hessische Staatsweingüterin 190 hehtaarin viinitarhan osuus Rieslingin viljelyalasta koko Euroopan unionissa on noin 0,7 prosenttia. Tämän johdosta voidaan olettaa, että sen osuus merkityksellisistä markkinoista on vähäinen ja että säädetyistä vastasuoritteista voidaan esillä olevassa tapauksessa luopua. |
| --- | --- |

(130)

Annettujen tietojen mukaan Hessische Staatsweingüter on noin 190 hehtaarin viinitarhoineen Saksan suurin viinitila. Kesäkuun 2002 liiketoimintasuunnitelmassa GmbH:n myyntimääräksi arvioitiin noin miljoona litraa viiniä vuodessa. Tietojen mukaan Hessische Staatsweingüter tuotti ennen vuotta 2003 pääasiassa Rieslingiä. EU:n tasolla (EU25-maat) tuotettiin vuosina 2002–2003 yhteensä noin 15,6 miljardia litraa viiniä. (17) Hessische Staatsweingüterin osuus tästä kokonaistuotannosta oli alle 0,01 prosenttia. Saksan viranomaisten mukaan Rieslingin viljelyala Euroopan unionissa on yhteensä 26 413 hehtaaria (josta suurin osa eli 21 197 hehtaaria sijaitsee Saksassa). Hessische Staatsweingüterin 190 hehtaarin viinitarhan osuus Rieslingin viljelyalasta koko Euroopan unionissa on noin 0,7 prosenttia. Tämän johdosta voidaan olettaa, että sen osuus merkityksellisistä markkinoista on vähäinen ja että säädetyistä vastasuoritteista voidaan esillä olevassa tapauksessa luopua.

| (131) | Komissio olettaa kuitenkin, rakenneuudistussuuntaviivojen 42 kohdan iii) alakohdan mahdollisuutta vastaavasti, että Hessische Staatsweingüter ei saa rakenneuudistusvaiheen aikana (eli marraskuussa 2003 päivitetyn liiketoimintasuunnitelman mukaisesti, vuoteen 2014 asti) mitään muita tukia. |
| --- | --- |

(131)

Komissio olettaa kuitenkin, rakenneuudistussuuntaviivojen 42 kohdan iii) alakohdan mahdollisuutta vastaavasti, että Hessische Staatsweingüter ei saa rakenneuudistusvaiheen aikana (eli marraskuussa 2003 päivitetyn liiketoimintasuunnitelman mukaisesti, vuoteen 2014 asti) mitään muita tukia.

| (132) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 40 ja 41 mukaan tuen määrä ja intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Sen vuoksi tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Sen muotoista tai niin suurta tukea ei saa myöntää, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tukea ei myöskään saa käyttää sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissiolle on aina osoitettava, että tuki on suunnattu pelkästään yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen ja ettei se anna tuensaajalle mahdollisuutta lisätä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana tuotantokapasiteettiaan, paitsi jos se on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi eikä vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

(132)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 40 ja 41 mukaan tuen määrä ja intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Sen vuoksi tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Sen muotoista tai niin suurta tukea ei saa myöntää, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tukea ei myöskään saa käyttää sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissiolle on aina osoitettava, että tuki on suunnattu pelkästään yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen ja ettei se anna tuensaajalle mahdollisuutta lisätä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana tuotantokapasiteettiaan, paitsi jos se on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi eikä vääristä kilpailua.

| (133) | Rakenneuudistusta valmisteltaessa otettiin huomioon kolme strategista vaihtoehtoa: Eltvillen vanhojen tilojen vaiheittainen restaurointi, uuden viinikellarin rakentaminen Eltvillen alueelle ja uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle (johdanto-osan 24–26 kappale). Komissio myöntää, että ainoa strategiavaihtoehto, joka auttaa palauttamaan Hessische Staatsweingüterin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, oli uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle sekä Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin siirto Eberbachin luostariin (johdanto-osan 26 kappale). Annettujen tietojen mukaan uusi viinikellari antaa Hessische Staatsweingüterille mahdollisuuden korkealaatuisten punaviinien tuotantoon. Sen vuoksi komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltu tuotantokapasiteetin laajentaminen on välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Lisäksi se katsoo, että tuki on rajattu rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään. GmbH sai perustamisen yhteydessä 1 päivänä tammikuuta 2003 ensimmäisen pääomansiirron, jonka suuruus oli miljoona euroa. Lisäksi sillä oli esitetyn taseen mukaan noin 538 000 euron rahavarat. Liiketoimintasuunnitelman mukaan GmbH saavuttaisi ensimmäisen positiivisen kassavirran vasta tilikautena 2008/2009. Arvioiden mukaan tarvittaisiin lisäksi yhteensä noin 4,3–7,7 miljoonaa euroa kattamaan kassavirtatarpeet GmbH:n ensimmäisinä toimintavuosina. Näin ollen voidaan todeta, ettei yrityksellä ensimmäisestä pääomansiirrosta huolimatta ollut liiallisia rahavaroja, joita se olisi voinut käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(133)

Rakenneuudistusta valmisteltaessa otettiin huomioon kolme strategista vaihtoehtoa: Eltvillen vanhojen tilojen vaiheittainen restaurointi, uuden viinikellarin rakentaminen Eltvillen alueelle ja uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle (johdanto-osan 24–26 kappale). Komissio myöntää, että ainoa strategiavaihtoehto, joka auttaa palauttamaan Hessische Staatsweingüterin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, oli uuden viinikellarin rakentaminen Steinbergin tilan vaunuhallin alueelle sekä Hessische Staatsweingüterin hallinnon ja vinoteekin siirto Eberbachin luostariin (johdanto-osan 26 kappale). Annettujen tietojen mukaan uusi viinikellari antaa Hessische Staatsweingüterille mahdollisuuden korkealaatuisten punaviinien tuotantoon. Sen vuoksi komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltu tuotantokapasiteetin laajentaminen on välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Lisäksi se katsoo, että tuki on rajattu rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään. GmbH sai perustamisen yhteydessä 1 päivänä tammikuuta 2003 ensimmäisen pääomansiirron, jonka suuruus oli miljoona euroa. Lisäksi sillä oli esitetyn taseen mukaan noin 538 000 euron rahavarat. Liiketoimintasuunnitelman mukaan GmbH saavuttaisi ensimmäisen positiivisen kassavirran vasta tilikautena 2008/2009. Arvioiden mukaan tarvittaisiin lisäksi yhteensä noin 4,3–7,7 miljoonaa euroa kattamaan kassavirtatarpeet GmbH:n ensimmäisinä toimintavuosina. Näin ollen voidaan todeta, ettei yrityksellä ensimmäisestä pääomansiirrosta huolimatta ollut liiallisia rahavaroja, joita se olisi voinut käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen.

| (134) | Uusi viinikellari, jonka kokonaisinvestointikustannukset ovat noin 15 miljoonaa euroa, rahoitetaan osaksi 7,5 miljoonan euron voitto-osuuslainalla. Loput sen rahoituksesta toteutetaan liikepankin lainalla (johdanto osan 49 kappale). Komissio toteaa, että tämä laina muodostaa merkittävän omavastuuosuuden. Näin ollen rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 40 ja 41 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(134)

Uusi viinikellari, jonka kokonaisinvestointikustannukset ovat noin 15 miljoonaa euroa, rahoitetaan osaksi 7,5 miljoonan euron voitto-osuuslainalla. Loput sen rahoituksesta toteutetaan liikepankin lainalla (johdanto osan 49 kappale). Komissio toteaa, että tämä laina muodostaa merkittävän omavastuuosuuden. Näin ollen rakenneuudistussuuntaviivojen kohtien 40 ja 41 vaatimukset täyttyvät.

| (135) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 43 mukaan yrityksen on pantava rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(135)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 43 mukaan yrityksen on pantava rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan.

| (136) | Komission käsityksen mukaan tämä ehto täyttyy. Annettujen tietojen mukaan GmbH ylitti selvästi liikevaihto- ja voittotavoitteensa kahtena ensimmäisenä toimintavuotenaan 2004 ja 2005. GmbH:n perustamisen ja ensimmäisen pääomansiirron jälkeen osavaltio suoritti enää yhden 1,225 miljoonan euron pääomansiirron (johdanto-osan 33 kappale). Uusi viinikellari (arvioidut investointikustannukset yhteensä 15 miljoonaa euroa) rahoitetaan osaksi Hessenin osavaltion voitto-osuuslainalla, jolla on kiinteä vähimmäiskorko (johdanto-osan 40–45 kappale) ja osaksi liikepankin lainalla (johdanto-osan 49 kappale). Hallinto ja vinoteekki siirretään Eberbachin luostarin tiloihin. |
| --- | --- |

(136)

Komission käsityksen mukaan tämä ehto täyttyy. Annettujen tietojen mukaan GmbH ylitti selvästi liikevaihto- ja voittotavoitteensa kahtena ensimmäisenä toimintavuotenaan 2004 ja 2005. GmbH:n perustamisen ja ensimmäisen pääomansiirron jälkeen osavaltio suoritti enää yhden 1,225 miljoonan euron pääomansiirron (johdanto-osan 33 kappale). Uusi viinikellari (arvioidut investointikustannukset yhteensä 15 miljoonaa euroa) rahoitetaan osaksi Hessenin osavaltion voitto-osuuslainalla, jolla on kiinteä vähimmäiskorko (johdanto-osan 40–45 kappale) ja osaksi liikepankin lainalla (johdanto-osan 49 kappale). Hallinto ja vinoteekki siirretään Eberbachin luostarin tiloihin.

| (137) | Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 48 mukaan rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan yhden kerran kymmenessä vuodessa (laskettuna rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä), jotta voitaisiin välttää vääristävän tuen myöntäminen yrityksille. Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 49 mukaan tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen. |
| --- | --- |

(137)

Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 48 mukaan rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan yhden kerran kymmenessä vuodessa (laskettuna rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä), jotta voitaisiin välttää vääristävän tuen myöntäminen yrityksille. Rakenneuudistussuuntaviivojen kohdan 49 mukaan tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen.

| (138) | Komission käsityksen mukaan tuen ainutkertaisuuden periaate täyttyy esillä olevassa tapauksessa, koska Hessische Staatsweingüter ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana. Kuten johdanto-osan 109 kappaleessa esitetään, komissio ei ole todennut, että Hessische Staatsweingüteriä olisi pitänyt pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä silloin, kun se vielä kuului julkishallinnon alaisuuteen ja (sen jälkeen) toimi osavaltion yrityksenä. Sen sijaan alijäämien ajoittaiset kattamiset aikavälillä 1995–2002 olivat pelkästään yritystukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille (johdanto-osan 111 kappale). |
| --- | --- |

(138)

Komission käsityksen mukaan tuen ainutkertaisuuden periaate täyttyy esillä olevassa tapauksessa, koska Hessische Staatsweingüter ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana. Kuten johdanto-osan 109 kappaleessa esitetään, komissio ei ole todennut, että Hessische Staatsweingüteriä olisi pitänyt pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä silloin, kun se vielä kuului julkishallinnon alaisuuteen ja (sen jälkeen) toimi osavaltion yrityksenä. Sen sijaan alijäämien ajoittaiset kattamiset aikavälillä 1995–2002 olivat pelkästään yritystukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille (johdanto-osan 111 kappale).

| (139) | Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoo, että Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterin hyväksi toteuttamat rakenneuudistustoimet ovat vuonna 1999 annettujen, vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen asiaa koskevien säännösten mukaiset ja soveltuvat näin ollen yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(139)

Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoo, että Hessenin osavaltion Hessische Staatsweingüterin hyväksi toteuttamat rakenneuudistustoimet ovat vuonna 1999 annettujen, vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen asiaa koskevien säännösten mukaiset ja soveltuvat näin ollen yhteismarkkinoille.

| (140) | Komissio pahoittelee sitä, että Saksa ei ilmoittanut tuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaan toteutti sen sääntöjenvastaisesti. |
| --- | --- |

(140)

Komissio pahoittelee sitä, että Saksa ei ilmoittanut tuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaan toteutti sen sääntöjenvastaisesti.

VI   PÄÄTELMÄ

| (141) | Komissio toteaa, että Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisia toimia myöntäessään Hessische Staatsweingüterille EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan vastaisesti tukea 541 859 euron edestä jatkuvien alijäämien kattamiseksi. Tämä tuki on hyödyttänyt sekä Betrieb gewerblicher Artia että GmbH:ta. Tapauksen erityispiirteet huomioon ottaen voidaan todeta, että saatua etua voidaan verrata entisestä Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteristä siirrettyyn käyttöomaisuuteen. |
| --- | --- |

(141)

Komissio toteaa, että Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisia toimia myöntäessään Hessische Staatsweingüterille EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan vastaisesti tukea 541 859 euron edestä jatkuvien alijäämien kattamiseksi. Tämä tuki on hyödyttänyt sekä Betrieb gewerblicher Artia että GmbH:ta. Tapauksen erityispiirteet huomioon ottaen voidaan todeta, että saatua etua voidaan verrata entisestä Landesbetrieb Hessische Staatsweingüteristä siirrettyyn käyttöomaisuuteen.

| (142) | Lisäksi komissio toteaa, että Hessenin osavaltion GmbH:n hyväksi toteuttamat rakenneuudistustoimet ovat valtiontukea, joka on EY:n perustamissopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi komissio toteaa, että Hessenin osavaltion GmbH:n hyväksi toteuttamat rakenneuudistustoimet ovat valtiontukea, joka on EY:n perustamissopimuksen mukaista.

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka määrä on yhteensä 541 859 euroa ja jonka Saksa on myöntänyt Hessische Staatsweingüterille aikavälillä 1995–2002 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachille vuoden 2002 jälkeen rakenneuudistustoimien muodossa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Saksa perii Betrieb gewerblicher Artilta ja Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbachilta takaisin 1 artiklan 1 kohdassa mainitun tuen takaisin oikeassa suhteessa saatuun tukeen nähden.

2.   Takaisin perittävä määrä sisältää koron, joka lasketaan tuen maksuajankohdasta tuen tosiasialliseen takaisinmaksuajankohtaan saakka.

3.   Korolle lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (18) V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki peritään takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| — | kultakin tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko), |
| --- | --- |

—

kultakin tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko),

| — | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi, |
| --- | --- |

—

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi,

| — | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

—

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu päätökseen. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajien jo takaisin maksamista tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle

Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 19, 27.1.2007, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia).

3

(4)  Esitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa määritettiin kassavirta korjaamalla vuosiylijäämä/-alijäämä ainoastaan tiliperusteisilla poistoilla.

4

(5)  Määräys, jonka mukaan pankki voi vaatia lainalle (lisä-)vakuuksia, jos Hessenin osavaltion omistusosuus Hessische Staatsweingüter GmbH:ssa putoaa alle 51 prosentin.

5

(6)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1.

6

(7)  Katso erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa 102/87, Ranska v. komissio, 13.7.1988, Kok. 1988, s. 4067.

7

(8)  Viinin yhteisön sisäinen kauppa on erittäin laajaa. Noin 20 prosenttia kaikesta EU25-maissa tuotetusta viinistä myydään yhteisön sisällä. Vuonna 2005 yhteisön sisäinen kauppa käsitti noin 37,1 milj. hl (saapuvat) ja 38,8 milj. hl (lähtevät) (EU25-maat). Saksan osuus koko EU 25:n viinintuotannosta vuosina 2004–2005 oli noin 5,5 prosenttia (lähde: Eurostat).

8

lähde:

(9)  Katso komission tiedonanto ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan (nykyään 87 ja 88 artikla) ja tehdasteollisuuden alalla toimivia julkisia yrityksiä koskevan komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 4).

9

(10)  Kok. 1987, s. 2599.

10

(11)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

11

(12)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi asiassa T-11/95 (BP Chemicals Limited v. komissio, Kok. 1998, s. II-3235), että se seikka, että julkinen yritys on jo tehnyt tytäryhtiöönsä pääomasijoituksia, joita on pidetty ”tukena”, ei lähtökohtaisesti estä pitämästä myöhempää pääomasijoitusta sellaisena sijoituksena, joka täyttää markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymiseen perustuvan arviointiperusteen, kunhan myöhempi pääomasijoitus voidaan järkevästi erottaa aikaisemmista ja sitä voidaan pitää itsenäisenä sijoituksena (ks. tuomion 170 kohta). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa BP-Chemicals-tuomion 170 kohdassa, että seikkoja, joilla on merkitystä tätä arvioitaessa, ovat erityisesti kyseisten pääomasijoitusten aikajärjestys, niiden tarkoitus ja tytäryhtiön tilanne silloin, kun kunkin pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin.

12

(13)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

13

(14)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

14

(15)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

15

(16)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia).

16

(17)  Lähde: Eurostat.

17

Lähde:

(18)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

18

---