# Euroopan unionin L 301/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 301 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta27. marraskuuta 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 301

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta27. marraskuuta 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2018/1832, annettu 5 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjä koskevien tyyppihyväksyntätestien parantamiseksi, mukaan luettuina käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen ja todellisiin ajonaikaisiin päästöihin sekä polttoaineen ja sähköenergian kulutuksen seurantalaitteiden käyttöönottoon liittyvät testit (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2018/1832, annettu 5 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjä koskevien tyyppihyväksyntätestien parantamiseksi, mukaan luettuina käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen ja todellisiin ajonaikaisiin päästöihin sekä polttoaineen ja sähköenergian kulutuksen seurantalaitteiden käyttöönottoon liittyvät testit (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 27.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2018/1832,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjä koskevien tyyppihyväksyntätestien parantamiseksi, mukaan luettuina käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen ja todellisiin ajonaikaisiin päästöihin sekä polttoaineen ja sähköenergian kulutuksen seurantalaitteiden käyttöönottoon liittyvät testit

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) ja erityisesti sen 39 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EY) N:o 715/2007 on direktiivillä 2007/46/EY vahvistettua tyyppihyväksyntämenettelyä koskeva erillissäädös. Siinä vaaditaan, että uusien kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen on noudatettava tiettyjä päästörajoja, ja asetetaan lisävaatimuksia ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudelle. Mainitun asetuksen panemiseksi täytäntöön tarvittavat erityiset tekniset vaatimukset vahvistetaan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (3), jolla korvataan ja kumotaan komission asetus (EY) N:o 692/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EY) N:o 715/2007 on direktiivillä 2007/46/EY vahvistettua tyyppihyväksyntämenettelyä koskeva erillissäädös. Siinä vaaditaan, että uusien kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen on noudatettava tiettyjä päästörajoja, ja asetetaan lisävaatimuksia ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudelle. Mainitun asetuksen panemiseksi täytäntöön tarvittavat erityiset tekniset vaatimukset vahvistetaan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (3), jolla korvataan ja kumotaan komission asetus (EY) N:o 692/2008 (4).

| (2) | Osa komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 vaikutuksista säilyy voimassa, kunnes se kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2022. On kuitenkin tarpeen selkeyttää, että näihin vaikutuksiin kuuluu mahdollisuus pyytää laajennuksia tämän asetuksen mukaisesti jo myönnettyihin tyyppihyväksyntiin. |
| --- | --- |

(2)

Osa komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 vaikutuksista säilyy voimassa, kunnes se kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2022. On kuitenkin tarpeen selkeyttää, että näihin vaikutuksiin kuuluu mahdollisuus pyytää laajennuksia tämän asetuksen mukaisesti jo myönnettyihin tyyppihyväksyntiin.

| (3) | Asetuksella (EU) 2017/1151 sisällytettiin unionin lainsäädäntöön uusi sääntömääräinen testausmenetelmä, jolla pannaan täytäntöön yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä, jäljempänä ’WLTP’. WLTP:ssä on tiukempia ja yksityiskohtaisempia edellytyksiä tyyppihyväksynnän yhteydessä tehtäville päästötesteille. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EU) 2017/1151 sisällytettiin unionin lainsäädäntöön uusi sääntömääräinen testausmenetelmä, jolla pannaan täytäntöön yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä, jäljempänä ’WLTP’. WLTP:ssä on tiukempia ja yksityiskohtaisempia edellytyksiä tyyppihyväksynnän yhteydessä tehtäville päästötesteille.

| (4) | Komission asetuksilla (EU) 2016/427 (5), (EU) 2016/646 (6) ja (EU) 2017/1154 (7) on lisäksi otettu käyttöön uusi menetelmä, RDE-testausmenetelmä, jolla testataan ajoneuvojen päästöjä todellisissa ajo-olosuhteissa. |
| --- | --- |

(4)

Komission asetuksilla (EU) 2016/427 (5), (EU) 2016/646 (6) ja (EU) 2017/1154 (7) on lisäksi otettu käyttöön uusi menetelmä, RDE-testausmenetelmä, jolla testataan ajoneuvojen päästöjä todellisissa ajo-olosuhteissa.

| (5) | Jotta WLTP-testi voitaisiin suorittaa, on sallittava tietynsuuruinen toleranssi. Testitoleranssia ei pitäisi kuitenkaan käyttää siihen, että saataisiin erilaisia tuloksia kuin asetusarvojen mukaisissa olosuhteissa tehtävässä testissä. Jotta voitaisiin tarjota tasapuoliset toimintaedellytykset eri ajoneuvonvalmistajille ja varmistaa, että mitatut hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot vastaavat paremmin todellisia olosuhteita, olisi otettava käyttöön menetelmä, jolla normalisoidaan hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskeviin testituloksiin sovellettavat toleranssit. |
| --- | --- |

(5)

Jotta WLTP-testi voitaisiin suorittaa, on sallittava tietynsuuruinen toleranssi. Testitoleranssia ei pitäisi kuitenkaan käyttää siihen, että saataisiin erilaisia tuloksia kuin asetusarvojen mukaisissa olosuhteissa tehtävässä testissä. Jotta voitaisiin tarjota tasapuoliset toimintaedellytykset eri ajoneuvonvalmistajille ja varmistaa, että mitatut hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot vastaavat paremmin todellisia olosuhteita, olisi otettava käyttöön menetelmä, jolla normalisoidaan hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskeviin testituloksiin sovellettavat toleranssit.

| (6) | Sääntömääräisillä laboratoriotestimenetelmillä saatuja polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen arvoja olisi täydennettävä tiedoilla ajoneuvojen todellisesta keskimääräisestä kulutuksesta maantiekäytössä. Tällaiset tiedot, kun ne on anonymisoitu, kerätty ja aggregoitu, ovat olennaisen tärkeitä arvioitaessa, vastaavatko sääntömääräiset testausmenettelyt riittävällä tavalla todellisia ajonaikaisia hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutusarvoja. Lisäksi ajotestauksen pitäisi helpottua, kun käytettävissä on tietoja ajoneuvon hetkellisestä polttoaineenkulutuksesta. |
| --- | --- |

(6)

Sääntömääräisillä laboratoriotestimenetelmillä saatuja polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen arvoja olisi täydennettävä tiedoilla ajoneuvojen todellisesta keskimääräisestä kulutuksesta maantiekäytössä. Tällaiset tiedot, kun ne on anonymisoitu, kerätty ja aggregoitu, ovat olennaisen tärkeitä arvioitaessa, vastaavatko sääntömääräiset testausmenettelyt riittävällä tavalla todellisia ajonaikaisia hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutusarvoja. Lisäksi ajotestauksen pitäisi helpottua, kun käytettävissä on tietoja ajoneuvon hetkellisestä polttoaineenkulutuksesta.

| (7) | Jotta uusien sääntömääräisten testausmenetelmien edustavuutta voitaisiin arvioida oikea-aikaisesti etenkin sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden markkinaosuudet ovat suuret, ajoneuvon sisäistä polttoaineenkulutuksen seurantaa koskevia uusia vaatimuksia olisi aluksi sovellettava vain nestemäistä polttoainetta käyttäviin tavanomaisiin ja hybridiajoneuvoihin ja ulkopuolelta ladattaviin hybridiajoneuvoihin, koska nämä voimalaitteet ovat tätä nykyä ainoat, joiden osalta on vahvistettu vastaavia teknisiä normeja. |
| --- | --- |

(7)

Jotta uusien sääntömääräisten testausmenetelmien edustavuutta voitaisiin arvioida oikea-aikaisesti etenkin sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden markkinaosuudet ovat suuret, ajoneuvon sisäistä polttoaineenkulutuksen seurantaa koskevia uusia vaatimuksia olisi aluksi sovellettava vain nestemäistä polttoainetta käyttäviin tavanomaisiin ja hybridiajoneuvoihin ja ulkopuolelta ladattaviin hybridiajoneuvoihin, koska nämä voimalaitteet ovat tätä nykyä ainoat, joiden osalta on vahvistettu vastaavia teknisiä normeja.

| (8) | Kulutetun polttoaineen ja/tai sähköenergian määrä määritetään ja tallennetaan jo nyt useimmissa uusissa ajoneuvoissa ajoneuvon sisäisin keinoin, mutta näiden tietojen seuraamiseen nykyisin käytettäviin laitteisiin ei sovelleta standardoituja vaatimuksia. Jotta voidaan varmistaa, että näiden laitteiden tuottamat tiedot ovat saatavilla ja että niitä voidaan käyttää yhdenmukaistettuna perustana vertailtaessa eri ajoneuvoluokkia ja ajoneuvonvalmistajia, olisi vahvistettava perusvaatimukset näiden laitteiden tyyppihyväksyntää varten. |
| --- | --- |

(8)

Kulutetun polttoaineen ja/tai sähköenergian määrä määritetään ja tallennetaan jo nyt useimmissa uusissa ajoneuvoissa ajoneuvon sisäisin keinoin, mutta näiden tietojen seuraamiseen nykyisin käytettäviin laitteisiin ei sovelleta standardoituja vaatimuksia. Jotta voidaan varmistaa, että näiden laitteiden tuottamat tiedot ovat saatavilla ja että niitä voidaan käyttää yhdenmukaistettuna perustana vertailtaessa eri ajoneuvoluokkia ja ajoneuvonvalmistajia, olisi vahvistettava perusvaatimukset näiden laitteiden tyyppihyväksyntää varten.

| (9) | Asetuksella (EU) 2016/646 otettiin käyttöön vaatimus, jonka mukaan valmistajien on ilmoitettava päästöjenrajoituksen lisästrategioiden käytöstä. Asetuksella (EU) 2017/1154 puolestaan lisättiin tyyppihyväksyntäviranomaisten tekemää päästöjenrajoitusstrategioiden valvontaa. Näiden vaatimusten soveltamisessa on kuitenkin käynyt ilmi, että olisi tarpeen yhdenmukaistaa se, miten eri tyyppihyväksyntäviranomaiset soveltavat päästöjenrajoituksen lisästrategioita koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa yhteinen muoto laajalle asiakirjapaketille ja yhteinen menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategioiden arvioimiselle. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksella (EU) 2016/646 otettiin käyttöön vaatimus, jonka mukaan valmistajien on ilmoitettava päästöjenrajoituksen lisästrategioiden käytöstä. Asetuksella (EU) 2017/1154 puolestaan lisättiin tyyppihyväksyntäviranomaisten tekemää päästöjenrajoitusstrategioiden valvontaa. Näiden vaatimusten soveltamisessa on kuitenkin käynyt ilmi, että olisi tarpeen yhdenmukaistaa se, miten eri tyyppihyväksyntäviranomaiset soveltavat päästöjenrajoituksen lisästrategioita koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa yhteinen muoto laajalle asiakirjapaketille ja yhteinen menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategioiden arvioimiselle.

| (10) | Päätös saada pyynnöstä käyttöönsä valmistajan laaja asiakirjapaketti olisi jätettävä kansallisten viranomaisten tehtäväksi, ja asetuksessa (EU) 2017/1151 oleva kyseiseen asiakirjaan liittyvä luottamuksellisuuslauseke olisi sen vuoksi kumottava. Kumoamisella ei pitäisi rajoittaa kyseisen lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista kaikkialla unionissa eikä kaikkien osapuolten mahdollisuutta saada käyttöönsä kaikki RDE-testauksen suorittamisen kannalta merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Päätös saada pyynnöstä käyttöönsä valmistajan laaja asiakirjapaketti olisi jätettävä kansallisten viranomaisten tehtäväksi, ja asetuksessa (EU) 2017/1151 oleva kyseiseen asiakirjaan liittyvä luottamuksellisuuslauseke olisi sen vuoksi kumottava. Kumoamisella ei pitäisi rajoittaa kyseisen lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista kaikkialla unionissa eikä kaikkien osapuolten mahdollisuutta saada käyttöönsä kaikki RDE-testauksen suorittamisen kannalta merkitykselliset tiedot.

| (11) | Nyt kun RDE-testit on otettu käyttöön tyyppihyväksyntävaiheessa, on tarpeen päivittää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksiin sovellettavia sääntöjä siten, että todellisia ajonaikaisia päästöjä rajoitetaan tehokkaasti myös ajoneuvon normaalin käyttöiän aikana tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

(11)

Nyt kun RDE-testit on otettu käyttöön tyyppihyväksyntävaiheessa, on tarpeen päivittää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksiin sovellettavia sääntöjä siten, että todellisia ajonaikaisia päästöjä rajoitetaan tehokkaasti myös ajoneuvon normaalin käyttöiän aikana tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

| (12) | Jotta uutta RDE-testausta voitaisiin soveltaa käytönaikaisen vaatimuksenmukaisuuden tarkastuksissa, tarvitaan enemmän resursseja ajoneuvon käytönaikaisen vaatimuksenmukaisuuden testaamiseen ja testitulosten arviointiin. Jotta voitaisiin saattaa asianmukaiseen tasapainoon yhtäältä tarve tehdä tehokkaita käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä ja toisaalta testien aiheuttama lisärasitus, olisi mukautettava tilastolliseen otokseen otettavien ajoneuvojen enimmäismäärää sekä hyväksymis- ja hylkäämiskriteereitä, joita sovelletaan otokseen kaikessa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisessa. |
| --- | --- |

(12)

Jotta uutta RDE-testausta voitaisiin soveltaa käytönaikaisen vaatimuksenmukaisuuden tarkastuksissa, tarvitaan enemmän resursseja ajoneuvon käytönaikaisen vaatimuksenmukaisuuden testaamiseen ja testitulosten arviointiin. Jotta voitaisiin saattaa asianmukaiseen tasapainoon yhtäältä tarve tehdä tehokkaita käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä ja toisaalta testien aiheuttama lisärasitus, olisi mukautettava tilastolliseen otokseen otettavien ajoneuvojen enimmäismäärää sekä hyväksymis- ja hylkäämiskriteereitä, joita sovelletaan otokseen kaikessa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisessa.

| (13) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset kattavat tällä hetkellä ainoastaan tyyppi 1 -testillä mitattavat epäpuhtauspäästöt. Jotta voidaan varmistaa, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 vaatimukset täyttyvät, mukaan olisi otettava myös pakokaasu- ja haihtumispäästöt. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeihin olisi sen vuoksi lisättävä tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testit. Näiden testien kustannusten ja monimutkaisuuden vuoksi niiden tekemisen pitäisi olla edelleen vapaaehtoista. |
| --- | --- |

(13)

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset kattavat tällä hetkellä ainoastaan tyyppi 1 -testillä mitattavat epäpuhtauspäästöt. Jotta voidaan varmistaa, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 vaatimukset täyttyvät, mukaan olisi otettava myös pakokaasu- ja haihtumispäästöt. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeihin olisi sen vuoksi lisättävä tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testit. Näiden testien kustannusten ja monimutkaisuuden vuoksi niiden tekemisen pitäisi olla edelleen vapaaehtoista.

| (14) | Valmistajien suorittamista nykyisistä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeistä tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vaikka valmistajat olivat toteuttaneet takaisinvetoja ja muita päästöihin liittyviä vapaaehtoisia toimenpiteitä, tyyppihyväksyntäviranomaisille oli ilmoitettu vain hyvin harvoista hylkäämistapauksista. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa tarvitaan sen vuoksi enemmän avoimuutta ja valvontaa. |
| --- | --- |

(14)

Valmistajien suorittamista nykyisistä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeistä tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vaikka valmistajat olivat toteuttaneet takaisinvetoja ja muita päästöihin liittyviä vapaaehtoisia toimenpiteitä, tyyppihyväksyntäviranomaisille oli ilmoitettu vain hyvin harvoista hylkäämistapauksista. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa tarvitaan sen vuoksi enemmän avoimuutta ja valvontaa.

| (15) | Jotta käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvää menettelyä voitaisiin valvoa tehokkaammin, tyyppihyväksyntäviranomaisten olisi vastattava siitä, että vuosittain tehdään testejä ja tarkastuksia tietylle prosenttiosuudelle hyväksytyistä ajoneuvotyypeistä. |
| --- | --- |

(15)

Jotta käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvää menettelyä voitaisiin valvoa tehokkaammin, tyyppihyväksyntäviranomaisten olisi vastattava siitä, että vuosittain tehdään testejä ja tarkastuksia tietylle prosenttiosuudelle hyväksytyistä ajoneuvotyypeistä.

| (16) | Komission olisi kehitettävä sähköinen alusta, jolla helpotetaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen tuottamien tietovirtojen kulkua ja autetaan tyyppihyväksyntäviranomaisia päätöksenteossa. |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi kehitettävä sähköinen alusta, jolla helpotetaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen tuottamien tietovirtojen kulkua ja autetaan tyyppihyväksyntäviranomaisia päätöksenteossa.

| (17) | Jotta voitaisiin parantaa tyyppihyväksyntäviranomaisten testeihin otettavien ajoneuvojen valintamenettelyä, tarvitaan tietoja, joilla voitaisiin havaita mahdolliset ongelmat ja suuripäästöiset ajoneuvotyypit. Etäseuranta, ajoneuvon sisäiset yksinkertaistetut päästöjenmittausjärjestelmät (SEMS) ja kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) tehtävä testaus olisi tunnustettava päteviksi välineiksi, joilla tuotetaan tyyppihyväksyntäviranomaisille tietoja, jotka voivat ohjata testattavien ajoneuvojen valintaa. |
| --- | --- |

(17)

Jotta voitaisiin parantaa tyyppihyväksyntäviranomaisten testeihin otettavien ajoneuvojen valintamenettelyä, tarvitaan tietoja, joilla voitaisiin havaita mahdolliset ongelmat ja suuripäästöiset ajoneuvotyypit. Etäseuranta, ajoneuvon sisäiset yksinkertaistetut päästöjenmittausjärjestelmät (SEMS) ja kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) tehtävä testaus olisi tunnustettava päteviksi välineiksi, joilla tuotetaan tyyppihyväksyntäviranomaisille tietoja, jotka voivat ohjata testattavien ajoneuvojen valintaa.

| (18) | On olennaista varmistaa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien laatu. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt testauslaboratorioiden akkreditoinnille. |
| --- | --- |

(18)

On olennaista varmistaa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien laatu. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt testauslaboratorioiden akkreditoinnille.

| (19) | Jotta testaus voidaan tehdä, kaikki merkitykselliset tiedot on asetettava julkisesti saataville. Lisäksi joidenkin käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen tarvittavien tietojen olisi oltava vaivattomasti saatavilla, ja ne olisi sen vuoksi ilmoitettava vaatimustenmukaisuustodistuksessa. |
| --- | --- |

(19)

Jotta testaus voidaan tehdä, kaikki merkitykselliset tiedot on asetettava julkisesti saataville. Lisäksi joidenkin käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen tarvittavien tietojen olisi oltava vaivattomasti saatavilla, ja ne olisi sen vuoksi ilmoitettava vaatimustenmukaisuustodistuksessa.

| (20) | Jotta voitaisiin parantaa käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvän menettelyn avoimuutta, tyyppihyväksyntäviranomaisilla olisi oltava velvollisuus julkaista vuosikertomus, jossa esitetään niiden tekemien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voitaisiin parantaa käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvän menettelyn avoimuutta, tyyppihyväksyntäviranomaisilla olisi oltava velvollisuus julkaista vuosikertomus, jossa esitetään niiden tekemien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusten tulokset.

| (21) | Sen varmistamiseen, että pätevinä RDE-testeinä voidaan pitää vain tavanomaisissa olosuhteissa tehtyjä ajomatkoja, määrätyt menetelmät ovat johtaneet liian moniin pätemättömäksi julistettuihin testeihin, minkä vuoksi niitä olisi tarkistettava ja yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

(21)

Sen varmistamiseen, että pätevinä RDE-testeinä voidaan pitää vain tavanomaisissa olosuhteissa tehtyjä ajomatkoja, määrätyt menetelmät ovat johtaneet liian moniin pätemättömäksi julistettuihin testeihin, minkä vuoksi niitä olisi tarkistettava ja yksinkertaistettava.

| (22) | Pätevän ajomatkan aikana syntyvien epäpuhtauspäästöjen arvioinnissa käytettyjen menetelmien arvioinnissa kävi ilmi, että nykyisin sallittujen kahden menetelmän tulokset eivät ole keskenään johdonmukaisia. Sen vuoksi olisi vahvistettava uusi ja selkeä menetelmä. Komission olisi jatkuvasti arvioitava uudessa menetelmässä käytettäviä arviointitekijöitä, jotta ne voidaan pitää teknologian viimeisimmän kehityksen tasalla. |
| --- | --- |

(22)

Pätevän ajomatkan aikana syntyvien epäpuhtauspäästöjen arvioinnissa käytettyjen menetelmien arvioinnissa kävi ilmi, että nykyisin sallittujen kahden menetelmän tulokset eivät ole keskenään johdonmukaisia. Sen vuoksi olisi vahvistettava uusi ja selkeä menetelmä. Komission olisi jatkuvasti arvioitava uudessa menetelmässä käytettäviä arviointitekijöitä, jotta ne voidaan pitää teknologian viimeisimmän kehityksen tasalla.

| (23) | Ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridiajoneuvot, joita käytetään osittain sähkötilassa ja osittain polttomoottorilla, olisi otettava asianmukaisesti huomioon RDE-testauksessa, ja tällaisesta käytöstä saatavan edun pitäisi siksi näkyä myös lasketuissa RDE-päästöissä. |
| --- | --- |

(23)

Ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridiajoneuvot, joita käytetään osittain sähkötilassa ja osittain polttomoottorilla, olisi otettava asianmukaisesti huomioon RDE-testauksessa, ja tällaisesta käytöstä saatavan edun pitäisi siksi näkyä myös lasketuissa RDE-päästöissä.

| (24) | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa, jäljempänä ’UN/ECE’, on kehitetty uusi haihtuvien päästöjen testausmenettely, jossa otetaan huomioon bensiinikäyttöisten ajoneuvojen haihtumispäästöjen rajoittamisessa saavutettu teknologinen edistyminen. Menettely on mukautettu WLTP-testausmenetelmän mukaiseksi, ja siihen on lisätty suljettuja säiliöitä koskevia vaatimuksia. Sen vuoksi on aiheellista saattaa ajan tasalle nykyiset haihtumispäästöihin sovellettavat unionin säännöt, jotta ne vastaavat UN/ECE:ssa tehtyjä muutoksia. |
| --- | --- |

(24)

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa, jäljempänä ’UN/ECE’, on kehitetty uusi haihtuvien päästöjen testausmenettely, jossa otetaan huomioon bensiinikäyttöisten ajoneuvojen haihtumispäästöjen rajoittamisessa saavutettu teknologinen edistyminen. Menettely on mukautettu WLTP-testausmenetelmän mukaiseksi, ja siihen on lisätty suljettuja säiliöitä koskevia vaatimuksia. Sen vuoksi on aiheellista saattaa ajan tasalle nykyiset haihtumispäästöihin sovellettavat unionin säännöt, jotta ne vastaavat UN/ECE:ssa tehtyjä muutoksia.

| (25) | Myös WLTP-testaumenetelmää on UN/ECE:n puitteissa parannettu ja täydennetty uusilla elementeillä: on otettu käyttöön vaihtoehtoisia tapoja ajoneuvon ajovastusparametrien mittaamiseen, selkeytetty kahdella polttoaineella toimivia ajoneuvoja koskevia määräyksiä, parannettu hiilidioksidipäästöjä koskevaa interpolointimenetelmää ja päivitetty kaksiakseliseen dynamometriin ja renkaiden vierintävastukseen liittyviä vaatimuksia. Nämä muutokset olisi nyt sisällytettävä unionin lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(25)

Myös WLTP-testaumenetelmää on UN/ECE:n puitteissa parannettu ja täydennetty uusilla elementeillä: on otettu käyttöön vaihtoehtoisia tapoja ajoneuvon ajovastusparametrien mittaamiseen, selkeytetty kahdella polttoaineella toimivia ajoneuvoja koskevia määräyksiä, parannettu hiilidioksidipäästöjä koskevaa interpolointimenetelmää ja päivitetty kaksiakseliseen dynamometriin ja renkaiden vierintävastukseen liittyviä vaatimuksia. Nämä muutokset olisi nyt sisällytettävä unionin lainsäädäntöön.

| (26) | Käytännön kokemukset WLTP:n soveltamisesta sen jälkeen, kun sen käytöstä tuli 1 päivänä syyskuuta 2017 unionissa pakollista uusien ajoneuvotyyppien osalta, ovat osoittaneet, että menetelmän vastaavuutta suhteessa unionin tyyppihyväksyntäjärjestelmään olisi parannettava etenkin niiden tietojen kohdalla, jotka on sisällytettävä asiaa koskeviin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(26)

Käytännön kokemukset WLTP:n soveltamisesta sen jälkeen, kun sen käytöstä tuli 1 päivänä syyskuuta 2017 unionissa pakollista uusien ajoneuvotyyppien osalta, ovat osoittaneet, että menetelmän vastaavuutta suhteessa unionin tyyppihyväksyntäjärjestelmään olisi parannettava etenkin niiden tietojen kohdalla, jotka on sisällytettävä asiaa koskeviin asiakirjoihin.

| (27) | Tällä asetuksella tehtävistä muutoksista johtuvat tyyppihyväksyntäasiakirjojen muutokset olisi otettava huomioon myös direktiivissä 2007/46/EY esitetyissä vaatimustenmukaisuustodistuksessa ja koko ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa. |
| --- | --- |

(27)

Tällä asetuksella tehtävistä muutoksista johtuvat tyyppihyväksyntäasiakirjojen muutokset olisi otettava huomioon myös direktiivissä 2007/46/EY esitetyissä vaatimustenmukaisuustodistuksessa ja koko ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa.

| (28) | Asetusta (EU) 2017/1151, asetusta (EY) N:o 692/2008 ja direktiiviä 2007/46/EY on sen vuoksi aiheellista muuttaa. |
| --- | --- |

(28)

Asetusta (EU) 2017/1151, asetusta (EY) N:o 692/2008 ja direktiiviä 2007/46/EY on sen vuoksi aiheellista muuttaa.

| (29) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(29)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2017/1151 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2017/1151 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kuuluvat samaan liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.3.2 kohdassa määriteltyyn ”hiilidioksidi-interpolointialueeseen”;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

kuuluvat samaan liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.3.2 kohdassa määriteltyyn ”hiilidioksidi-interpolointialueeseen”;”

| b) | korvataan 6 kohta seuraavasti:






  ”6) | ’jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ päästöjä rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6)

’jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ päästöjä rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava;”

| c) | korvataan 11 ja 12 kohta seuraavasti:






  ”11) | ’kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on suunniteltu pääasiassa toimimaan vain yhdellä polttoaineella kerrallaan; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 11 ja 12 kohta seuraavasti:

”11)

’kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on suunniteltu pääasiassa toimimaan vain yhdellä polttoaineella kerrallaan;

| 12) | ’kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ kahdella polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka käyttämät kaksi polttoainetta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nestekaasu, maakaasu/biometaani tai vety;” |
| --- | --- |

12)

’kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ kahdella polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka käyttämät kaksi polttoainetta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nestekaasu, maakaasu/biometaani tai vety;”

| d) | lisätään 33 kohta seuraavasti:






  ”33) | ’täyspolttomoottoriajoneuvolla’ ajoneuvoa, jonka kaikki käyttövoimaenergianmuuntimet ovat polttomoottoreita;” |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään 33 kohta seuraavasti:

”33)

’täyspolttomoottoriajoneuvolla’ ajoneuvoa, jonka kaikki käyttövoimaenergianmuuntimet ovat polttomoottoreita;”

| e) | korvataan 38 kohta seuraavasti:






  ”38) | ’moottorin nimellisteholla’ (Prated) moottorin suurinta nettotehoa (kW) mitattuna liitteen XX vaatimusten mukaisesti;” |
| --- | --- | --- |

e)

korvataan 38 kohta seuraavasti:

”38)

’moottorin nimellisteholla’ (Prated) moottorin suurinta nettotehoa (kW) mitattuna liitteen XX vaatimusten mukaisesti;”

rated

| f) | korvataan 45–48 kohta seuraavasti:






  ”45) | ’polttoainesäiliöjärjestelmällä’ polttoaineen varastointiin käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu, jos se on asennettu polttoainesäiliöön tai siihen kiinni; |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 45–48 kohta seuraavasti:

”45)

’polttoainesäiliöjärjestelmällä’ polttoaineen varastointiin käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu, jos se on asennettu polttoainesäiliöön tai siihen kiinni;

| 46) | ’läpäisevyyskertoimella (PF)’ tekijää, joka määräytyy tiettynä aikana syntyvien hiilivetyhäviöiden mukaan ja jota käytetään lopullisten haihtumispäästöjen määrittämiseen; |
| --- | --- |

46)

’läpäisevyyskertoimella (PF)’ tekijää, joka määräytyy tiettynä aikana syntyvien hiilivetyhäviöiden mukaan ja jota käytetään lopullisten haihtumispäästöjen määrittämiseen;

| 47) | ’yksikerroksisella ei-metallisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi ei-metallinen materiaalikerros, mukaan luettuina fluoratut/sulfonoidut materiaalit; |
| --- | --- |

47)

’yksikerroksisella ei-metallisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi ei-metallinen materiaalikerros, mukaan luettuina fluoratut/sulfonoidut materiaalit;

| 48) | ’monikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, joka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, joista yksi on hiilivetyjä läpäisemätöntä materiaalia;” |
| --- | --- |

48)

’monikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, joka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, joista yksi on hiilivetyjä läpäisemätöntä materiaalia;”

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  1) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää EY-tyyppihyväksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta, valmistajan on osoitettava, että ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset, kun se testataan tämän asetuksen liitteissä III A–VIII, XI, XIV, XVI, XX, XXI ja XXII määritellyillä testausmenettelyillä. Valmistajan on lisäksi varmistettava, että vertailupolttoaineet vastaavat liitteessä IX vahvistettuja eritelmiä.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

1)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää EY-tyyppihyväksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta, valmistajan on osoitettava, että ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset, kun se testataan tämän asetuksen liitteissä III A–VIII, XI, XIV, XVI, XX, XXI ja XXII määritellyillä testausmenettelyillä. Valmistajan on lisäksi varmistettava, että vertailupolttoaineet vastaavat liitteessä IX vahvistettuja eritelmiä.”

| 2) | Korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Liitteessä XXI esitettyä tyyppi 1 -testiä varten nestekaasua tai maakaasua/biometaania polttoaineena käyttävät ajoneuvot on testattava tyyppi 1 -testissä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihteluiden osalta E-säännön nro 83 liitteen 12 mukaisesti epäpuhtauspäästöjen tapauksessa polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.
  Ajoneuvot, joissa voidaan käyttää polttoaineena sekä bensiiniä että nestekaasua tai maakaasua/biometaania, on testattava molempien polttoaineiden osalta, jolloin nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla käynti on testattava nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksessa esiintyvien vaihteluiden osalta E-säännön nro 83 liitteen 12 mukaisesti polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Liitteessä XXI esitettyä tyyppi 1 -testiä varten nestekaasua tai maakaasua/biometaania polttoaineena käyttävät ajoneuvot on testattava tyyppi 1 -testissä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihteluiden osalta E-säännön nro 83 liitteen 12 mukaisesti epäpuhtauspäästöjen tapauksessa polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.

Ajoneuvot, joissa voidaan käyttää polttoaineena sekä bensiiniä että nestekaasua tai maakaasua/biometaania, on testattava molempien polttoaineiden osalta, jolloin nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla käynti on testattava nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksessa esiintyvien vaihteluiden osalta E-säännön nro 83 liitteen 12 mukaisesti polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.”

| 3) | Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

  ”4 a artikla
  Vaatimukset, jotka koskevat tyyppihyväksyntää polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käyttävien laitteiden osalta
  Valmistajan on varmistettava, että seuraavat luokkien M1 ja N1 ajoneuvot varustetaan laitteella, jolla määritetään, tallennetaan ja asetetaan saataville tiedot ajoneuvon käyttöön käytettävän polttoaineen ja/tai sähköenergian määrästä:






  1) | täyspolttomoottoriajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC-HEV-ajoneuvot), joiden käyttövoimana on yksinomaan mineraalidiesel, biodiesel, bensiini, etanoli tai jokin näiden polttoaineiden yhdistelmä; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

”4 a artikla

Vaatimukset, jotka koskevat tyyppihyväksyntää polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käyttävien laitteiden osalta

Valmistajan on varmistettava, että seuraavat luokkien M1 ja N1 ajoneuvot varustetaan laitteella, jolla määritetään, tallennetaan ja asetetaan saataville tiedot ajoneuvon käyttöön käytettävän polttoaineen ja/tai sähköenergian määrästä:

1)

täyspolttomoottoriajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC-HEV-ajoneuvot), joiden käyttövoimana on yksinomaan mineraalidiesel, biodiesel, bensiini, etanoli tai jokin näiden polttoaineiden yhdistelmä;

| 2) | ulkopuolelta ladattavat sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot (OVC-HEV-ajoneuvot), joiden käyttövoimana on sähkö ja jokin 1 kohdassa mainituista polttoaineista. |
| --- | --- |

2)

ulkopuolelta ladattavat sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot (OVC-HEV-ajoneuvot), joiden käyttövoimana on sähkö ja jokin 1 kohdassa mainituista polttoaineista.

Polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävän laitteen on täytettävä liitteessä XXII vahvistetut vaatimukset.”

| 4) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 11 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä laaja asiakirjapaketti ja säilytettävä sitä vähintään kymmenen vuotta hyväksynnän myöntämisestä.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 11 kohta seuraavasti:

a)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä laaja asiakirjapaketti ja säilytettävä sitä vähintään kymmenen vuotta hyväksynnän myöntämisestä.”;

| b) | lisätään alakohdat kolmannesta kuudenteen seuraavasti:
  ”Hyväksyntäviranomaisen on valmistajan pyynnöstä tehtävä alustava arviointi uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta. Tällöin on asiaa koskevat asiakirjat toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle 2–12 kuukautta ennen tyyppihyväksyntämenettelyn aloittamista.
  Hyväksyntäviranomainen käyttää alustavan arvioinnin pohjana valmistajan toimittamaa liitteen I lisäyksessä 3 a olevassa b kohdassa kuvattua laajaa asiakirjapakettia. Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä arviointi liitteen I lisäyksessä 3 b kuvatun menetelmän mukaisesti. Hyväksyntäviranomainen voi poiketa tästä menetelmästä poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.
  Uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehty alustava arviointi on voimassa tyyppihyväksyntää varten 18 kuukauden ajan. Voimassaoloa voidaan jatkaa 12 kuukaudella, jos valmistaja toimittaa hyväksyntäviranomaiselle todisteet siitä, että markkinoilla saataville ei ole tullut uutta teknologiaa, joka muuttaisi päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehtyä alustavaa arviointia.
  Tyyppihyväksyntäviranomaisten asiantuntijaryhmä (TAAEG) laatii vuosittain luettelon päästöjenrajoituksen lisästrategioista, joita tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät ole pitäneet hyväksyttävinä, ja komissio asettaa luettelon julkisesti saataville.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään alakohdat kolmannesta kuudenteen seuraavasti:

”Hyväksyntäviranomaisen on valmistajan pyynnöstä tehtävä alustava arviointi uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta. Tällöin on asiaa koskevat asiakirjat toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle 2–12 kuukautta ennen tyyppihyväksyntämenettelyn aloittamista.

Hyväksyntäviranomainen käyttää alustavan arvioinnin pohjana valmistajan toimittamaa liitteen I lisäyksessä 3 a olevassa b kohdassa kuvattua laajaa asiakirjapakettia. Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä arviointi liitteen I lisäyksessä 3 b kuvatun menetelmän mukaisesti. Hyväksyntäviranomainen voi poiketa tästä menetelmästä poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

Uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehty alustava arviointi on voimassa tyyppihyväksyntää varten 18 kuukauden ajan. Voimassaoloa voidaan jatkaa 12 kuukaudella, jos valmistaja toimittaa hyväksyntäviranomaiselle todisteet siitä, että markkinoilla saataville ei ole tullut uutta teknologiaa, joka muuttaisi päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehtyä alustavaa arviointia.

Tyyppihyväksyntäviranomaisten asiantuntijaryhmä (TAAEG) laatii vuosittain luettelon päästöjenrajoituksen lisästrategioista, joita tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät ole pitäneet hyväksyttävinä, ja komissio asettaa luettelon julkisesti saataville.”;

| b) | lisätään 12 kohta seuraavasti:

  ”12.   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi tähän sääntöön perustuvan tyyppihyväksynnän päästöjen osalta, jäljempänä ’hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen’, myös testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti, joka sisältää tiedot, joita tarvitaan testauksen tekemiseen liitteessä II olevan B osan 5.9 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 12 kohta seuraavasti:

”12.   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi tähän sääntöön perustuvan tyyppihyväksynnän päästöjen osalta, jäljempänä ’hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen’, myös testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti, joka sisältää tiedot, joita tarvitaan testauksen tekemiseen liitteessä II olevan B osan 5.9 kohdan mukaisesti.”;

| 5) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2–6 kohta seuraavasti:

  ”2.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksilla on pystyttävä vahvistamaan se, että pakokaasu- ja haihtumispäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvojen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.


  3.   Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista liitteen II lisäyksen 1 mukaisesti 15 000 ajokilometrin tai 6 kuukauden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu myöhemmin, ja 100 000 ajokilometrin tai 5 vuoden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu aikaisemmin. Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava haihtumispäästöjen osalta asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista liitteen II lisäyksen 1 mukaisesti 30 000 ajokilometrin tai 12 kuukauden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu myöhemmin, ja 100 000 ajokilometrin tai 5 vuoden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu aikaisemmin.
  Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia koskevia vaatimuksia sovelletaan siihen saakka, että on kulunut 5 vuotta viimeisen vaatimustenmukaisuustodistuksen tai yksittäishyväksyntätodistuksen myöntämisestä kyseiseen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuvaan perheeseen kuuluvalle ajoneuvolle.


  4.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia ei tarvitse tehdä, jos käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuvaan perheeseen kuuluvien ajoneuvojen vuosimyynti unionissa oli edellisenä vuonna pienempi kuin 5 000 ajoneuvoa. Tällaisten perheiden osalta valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle raportti kaikista päästöihin liittyvistä takuista, korjausvaateista ja OBD-järjestelmän vioista liitteessä II olevan 4.1 kohdan mukaisesti. Tällainen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe voidaan edelleen valita testattavaksi liitteen II mukaisesti.


  5.   Valmistajan ja hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II mukaisesti.


  6.   Hyväksynnän myöntäneen hyväksyntäviranomaisen on tehtävä päätös siitä, onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia säännöksiä noudatettu asianomaisen perheen tapauksessa, vaatimustenmukaisuudesta tehdyn arvioinnin perusteella ja hyväksyttävä valmistajan liitteen II mukaisesti esittämä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2–6 kohta seuraavasti:

”2.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksilla on pystyttävä vahvistamaan se, että pakokaasu- ja haihtumispäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvojen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

3.   Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista liitteen II lisäyksen 1 mukaisesti 15 000 ajokilometrin tai 6 kuukauden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu myöhemmin, ja 100 000 ajokilometrin tai 5 vuoden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu aikaisemmin. Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava haihtumispäästöjen osalta asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista liitteen II lisäyksen 1 mukaisesti 30 000 ajokilometrin tai 12 kuukauden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu myöhemmin, ja 100 000 ajokilometrin tai 5 vuoden jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu aikaisemmin.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia koskevia vaatimuksia sovelletaan siihen saakka, että on kulunut 5 vuotta viimeisen vaatimustenmukaisuustodistuksen tai yksittäishyväksyntätodistuksen myöntämisestä kyseiseen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuvaan perheeseen kuuluvalle ajoneuvolle.

4.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia ei tarvitse tehdä, jos käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuvaan perheeseen kuuluvien ajoneuvojen vuosimyynti unionissa oli edellisenä vuonna pienempi kuin 5 000 ajoneuvoa. Tällaisten perheiden osalta valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle raportti kaikista päästöihin liittyvistä takuista, korjausvaateista ja OBD-järjestelmän vioista liitteessä II olevan 4.1 kohdan mukaisesti. Tällainen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe voidaan edelleen valita testattavaksi liitteen II mukaisesti.

5.   Valmistajan ja hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II mukaisesti.

6.   Hyväksynnän myöntäneen hyväksyntäviranomaisen on tehtävä päätös siitä, onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia säännöksiä noudatettu asianomaisen perheen tapauksessa, vaatimustenmukaisuudesta tehdyn arvioinnin perusteella ja hyväksyttävä valmistajan liitteen II mukaisesti esittämä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi.”;

| b) | Lisätään 7 ja 8 kohta seuraavasti:

  ”7.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei läpäise käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut kyseisen ilmoituksen, ja jos direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdasta ei muuta johdu, sen on ilmoitettava valmistajalle, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta ja että tällöin on noudatettava liitteessä II olevassa 6 ja 7 kohdassa kuvattuja menettelyjä.
  Jos hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiassa päästä sopimukseen sen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa, joka on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, on käynnistettävä direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdan mukainen menettely.


  8.   Liitteessä II olevan B osan mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin sovelletaan 1–7 kohdan lisäksi seuraavaa:






  a) | Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II olevan B osan 5.10.6 kohdassa vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 7 ja 8 kohta seuraavasti:

”7.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei läpäise käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut kyseisen ilmoituksen, ja jos direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdasta ei muuta johdu, sen on ilmoitettava valmistajalle, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta ja että tällöin on noudatettava liitteessä II olevassa 6 ja 7 kohdassa kuvattuja menettelyjä.

Jos hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiassa päästä sopimukseen sen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa, joka on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, on käynnistettävä direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdan mukainen menettely.

8.   Liitteessä II olevan B osan mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin sovelletaan 1–7 kohdan lisäksi seuraavaa:

a)

Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II olevan B osan 5.10.6 kohdassa vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.

| b) | Tämän artiklan säännöksiä ei sovelleta direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5.2 ja 5.5 kohdassa määriteltyihin panssariajoneuvoihin, ruumisautoihin ja pyörätuolin käyttäjille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. Kaikkien muiden direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5 kohdassa määriteltyjen erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.”; |
| --- | --- |

b)

Tämän artiklan säännöksiä ei sovelleta direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5.2 ja 5.5 kohdassa määriteltyihin panssariajoneuvoihin, ruumisautoihin ja pyörätuolin käyttäjille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. Kaikkien muiden direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5 kohdassa määriteltyjen erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.”;

| 6) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kieltäydyttävä päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole liitteen VI mukaisia. Valmistajan pyynnöstä voidaan 31 päivään elokuuta 2019 saakka tämän asetuksen mukaisessa tyyppihyväksynnässä edelleen käyttää E-säännön nro 83 liitteessä 7 vahvistettua haihtumispäästöjen testausmenettelyä tai asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä VI vahvistettua haihtumispäästöjen testausmenettelyä.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kieltäydyttävä päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole liitteen VI mukaisia. Valmistajan pyynnöstä voidaan 31 päivään elokuuta 2019 saakka tämän asetuksen mukaisessa tyyppihyväksynnässä edelleen käyttää E-säännön nro 83 liitteessä 7 vahvistettua haihtumispäästöjen testausmenettelyä tai asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä VI vahvistettua haihtumispäästöjen testausmenettelyä.”;

| b) | lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvot on hyväksytty haihtumispäästöjen osalta asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä VI vahvistetulla menettelyllä, kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole tämän asetuksen liitteen VI mukaisia.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvot on hyväksytty haihtumispäästöjen osalta asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä VI vahvistetulla menettelyllä, kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole tämän asetuksen liitteen VI mukaisia.”;

| c) | kumotaan 4 kohdan d ja e alakohta. |
| --- | --- |

c)

kumotaan 4 kohdan d ja e alakohta.

| d) | muutetaan 5 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kun kyse on WLTP-interpolointiperheeseen kuuluvista ajoneuvoista, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevassa 3.1.4 kohdassa vahvistettujen laajentamissääntöjen mukaisia, tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä III olevan 3.13 kohdan mukaisesti suoritetut menettelyt tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 vahvistettujen vaatimusten täyttämiseksi;” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

muutetaan 5 kohta seuraavasti:

i)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

kun kyse on WLTP-interpolointiperheeseen kuuluvista ajoneuvoista, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevassa 3.1.4 kohdassa vahvistettujen laajentamissääntöjen mukaisia, tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä III olevan 3.13 kohdan mukaisesti suoritetut menettelyt tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 vahvistettujen vaatimusten täyttämiseksi;”

| ii) | lisätään c alakohtaan seuraava virke:

  ”Kun sovelletaan tätä kohtaa, mahdollisuutta käyttää asetuksen (EY) N:o 692/2008 mukaisesti suoritettujen ja loppuun saatettujen menetelmien antamia testituloksia voidaan soveltaa vain sellaisiin WLTP-interpolointiperheeseen kuuluviin ajoneuvoihin, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevassa 3.3.1 kohdassa vahvistettujen laajentamissääntöjen mukaisia”; |
| --- | --- |

ii)

lisätään c alakohtaan seuraava virke:

”Kun sovelletaan tätä kohtaa, mahdollisuutta käyttää asetuksen (EY) N:o 692/2008 mukaisesti suoritettujen ja loppuun saatettujen menetelmien antamia testituloksia voidaan soveltaa vain sellaisiin WLTP-interpolointiperheeseen kuuluviin ajoneuvoihin, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevassa 3.3.1 kohdassa vahvistettujen laajentamissääntöjen mukaisia”;

| e) | lisätään 8–11 kohta seuraavasti:

  ”8.   Liitteessä II olevaa B osaa sovelletaan luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat 1 päivänä tammikuuta 2019 ja sen jälkeen hyväksyttyihin tyyppeihin, ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat 1 päivänä syyskuuta 2019 ja sen jälkeen hyväksyttyihin tyyppeihin. Sitä sovelletaan myös kaikkiin 1 päivänä syyskuuta 2019 ja sen jälkeen rekisteröityihin luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin ja kaikkiin 1 päivänä syyskuuta 2020 ja sen jälkeen rekisteröityihin luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin. Kaikissa muissa tapauksissa sovelletaan liitteessä II olevaa A osaa.


  9.   Kansallisten viranomaisten on 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan M1 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2020 ja 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan N1 alaluokkien II ja III ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2021 kieltäydyttävä päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole 4 a artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia.
  Kansallisten viranomaisten on 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan M1 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2021 ja 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan N1 alaluokkien II ja III ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2022 kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole mainitun artiklan mukaisia.


  10.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole direktiivin 2007/46/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2018/1832 (*1), liitteessä IX vahvistettujen vaatimusten mukaisia.
  Kaikkien sellaisten ajoneuvojen tapauksessa, jotka on rekisteröity 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän elokuuta 2019 välisenä aikana mainittuna aikana myönnettyjen uusien tyyppihyväksyntien nojalla ja joiden vaatimustenmukaisuustodistukseen ei vielä ole sisällytetty direktiivin 2007/46/EY, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2018/1832, liitteessä IX lueteltuja tietoja, valmistajan on asetettava nämä tiedot maksutta saataville viiden työpäivän kuluessa siitä, kun akkreditoitu laboratorio tai tutkimuslaitos on niitä pyytänyt liitteen II mukaista testausta varten.


  11.   Edellä olevan 4 a artiklan vaatimuksia ei sovelleta pienille valmistajille myönnettäviin tyyppihyväksyntiin. |
| --- | --- |

e)

lisätään 8–11 kohta seuraavasti:

”8.   Liitteessä II olevaa B osaa sovelletaan luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat 1 päivänä tammikuuta 2019 ja sen jälkeen hyväksyttyihin tyyppeihin, ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat 1 päivänä syyskuuta 2019 ja sen jälkeen hyväksyttyihin tyyppeihin. Sitä sovelletaan myös kaikkiin 1 päivänä syyskuuta 2019 ja sen jälkeen rekisteröityihin luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin ja kaikkiin 1 päivänä syyskuuta 2020 ja sen jälkeen rekisteröityihin luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin. Kaikissa muissa tapauksissa sovelletaan liitteessä II olevaa A osaa.

9.   Kansallisten viranomaisten on 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan M1 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2020 ja 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan N1 alaluokkien II ja III ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2021 kieltäydyttävä päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole 4 a artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

Kansallisten viranomaisten on 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan M1 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2021 ja 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan N1 alaluokkien II ja III ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2022 kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole mainitun artiklan mukaisia.

10.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole direktiivin 2007/46/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2018/1832 (*1), liitteessä IX vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

Kaikkien sellaisten ajoneuvojen tapauksessa, jotka on rekisteröity 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän elokuuta 2019 välisenä aikana mainittuna aikana myönnettyjen uusien tyyppihyväksyntien nojalla ja joiden vaatimustenmukaisuustodistukseen ei vielä ole sisällytetty direktiivin 2007/46/EY, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2018/1832, liitteessä IX lueteltuja tietoja, valmistajan on asetettava nämä tiedot maksutta saataville viiden työpäivän kuluessa siitä, kun akkreditoitu laboratorio tai tutkimuslaitos on niitä pyytänyt liitteen II mukaista testausta varten.

11.   Edellä olevan 4 a artiklan vaatimuksia ei sovelleta pienille valmistajille myönnettäviin tyyppihyväksyntiin.

| 7) | Kumotaan 18 a artikla. |
| --- | --- |

7)

Kumotaan 18 a artikla.

| 8) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

8)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 9) | Muutetaan liite II tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

9)

Muutetaan liite II tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

| 10) | Muutetaan liite III A tämän asetuksen liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

10)

Muutetaan liite III A tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

| 11) | Korvataan liitteessä V oleva 2.3 kohta seuraavasti:






  ”2.3 | Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuuluvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7 määräysten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

11)

Korvataan liitteessä V oleva 2.3 kohta seuraavasti:

”2.3

Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuuluvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7 määräysten mukaisesti.”

| 12) | Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteellä IV. |
| --- | --- |

12)

Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteellä IV.

| 13) | Muutetaan liite VII seuraavasti:






  1) | korvataan 2.2 kohdassa olevassa taulukossa huononemiskerroin ”P” huononemiskertoimella ”PN”; |
| --- | --- | --- |

13)

Muutetaan liite VII seuraavasti:

1)

korvataan 2.2 kohdassa olevassa taulukossa huononemiskerroin ”P” huononemiskertoimella ”PN”;

| 2) | korvataan 3.10 kohta seuraavasti:






  ”3.10 | Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole tai ajoneuvon H kokonaisvastus nopeudessa 80 km/h on suurempi kuin ajoneuvon L kokonaisvastus nopeudessa 80 km/h + 5 prosenttia, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa.” |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 3.10 kohta seuraavasti:

”3.10

Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole tai ajoneuvon H kokonaisvastus nopeudessa 80 km/h on suurempi kuin ajoneuvon L kokonaisvastus nopeudessa 80 km/h + 5 prosenttia, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa.”

| 14) | Korvataan liitteessä VIII oleva 3.3 kohta seuraavasti:






  ”3.3 | Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuuluvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7 määräysten mukaisesti. Kummassakin tapauksessa dynamometri säädetään ajoneuvon toiminnan simuloimiseksi tiellä lämpötilassa – 7 °C. Säätö voi perustua lämpötilassa – 7 °C vaikuttavien ajovastusvoimien profiilin määrittämiseen. Määritettyä ajovastusta voidaan vaihtoehtoisesti säätää 10 prosenttia lyhyemmän vapaa rullaus -ajan mukaan. Tutkimuslaitos voi hyväksyä käytettäväksi muita menetelmiä ajovastuksen määrittämiseksi.” |
| --- | --- | --- |

14)

Korvataan liitteessä VIII oleva 3.3 kohta seuraavasti:

”3.3

Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuuluvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7 määräysten mukaisesti. Kummassakin tapauksessa dynamometri säädetään ajoneuvon toiminnan simuloimiseksi tiellä lämpötilassa – 7 °C. Säätö voi perustua lämpötilassa – 7 °C vaikuttavien ajovastusvoimien profiilin määrittämiseen. Määritettyä ajovastusta voidaan vaihtoehtoisesti säätää 10 prosenttia lyhyemmän vapaa rullaus -ajan mukaan. Tutkimuslaitos voi hyväksyä käytettäväksi muita menetelmiä ajovastuksen määrittämiseksi.”

| 15) | Muutetaan liite IX tämän asetuksen liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

15)

Muutetaan liite IX tämän asetuksen liitteen V mukaisesti.

| 16) | Korvataan liite XI tämän asetuksen liitteellä VI. |
| --- | --- |

16)

Korvataan liite XI tämän asetuksen liitteellä VI.

| 17) | Muutetaan liite XII tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti. |
| --- | --- |

17)

Muutetaan liite XII tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti.

| 18) | Korvataan liitteen XIV lisäyksessä 1 oleva ilmaisu ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä I oleva 2.3.1 ja 2.3.5 kohta” ilmaisulla ”asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä I oleva 2.3.1 ja 2.3.4 kohta”; |
| --- | --- |

18)

Korvataan liitteen XIV lisäyksessä 1 oleva ilmaisu ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä I oleva 2.3.1 ja 2.3.5 kohta” ilmaisulla ”asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä I oleva 2.3.1 ja 2.3.4 kohta”;

| 19) | Korvataan liite XVI tämän asetuksen liitteellä VIII. |
| --- | --- |

19)

Korvataan liite XVI tämän asetuksen liitteellä VIII.

| 20) | Muutetaan liite XXI tämän asetuksen liitteen IX mukaisesti. |
| --- | --- |

20)

Muutetaan liite XXI tämän asetuksen liitteen IX mukaisesti.

| 21) | Lisätään liite XXII tämän asetuksen liitteen X mukaisesti. |
| --- | --- |

21)

Lisätään liite XXII tämän asetuksen liitteen X mukaisesti.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 692/2008 seuraavasti:

| 1) | Lisätään asetuksen (EY) N:o 692/2008 16 a artiklan ensimmäiseen alakohtaan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjen tyyppihyväksyntöjen laajennukset, kunnes uusien ajoneuvojen osalta aletaan soveltaa uusia vaatimuksia”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään asetuksen (EY) N:o 692/2008 16 a artiklan ensimmäiseen alakohtaan d alakohta seuraavasti:

”d)

tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjen tyyppihyväksyntöjen laajennukset, kunnes uusien ajoneuvojen osalta aletaan soveltaa uusia vaatimuksia”.

| 2) | Lisätään liitteen 1 lisäykseen 3 uusi 3.2.12.2.5.7 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.5.7. | Läpäisevyyskerroin: (1) ...”; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään liitteen 1 lisäykseen 3 uusi 3.2.12.2.5.7 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.5.7.

Läpäisevyyskerroin: (1

| 3) | Poistetaan liitteessä VIII oleva 4.4 kohta. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan liitteessä VIII oleva 4.4 kohta.

3 artikla

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, VIII, IX ja XI tämän asetuksen liitteen XI mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta (EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EU) 2016/427, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (EUVL L 82, 31.3.2016, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EU) 2016/646, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (EUVL L 109, 26.4.2016. s. 1).

6

(7)  Komission asetus (EU) 2017/1154, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta annetun komission asetuksen (EU) 2017/1151 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta siltä osin kuin kyse on kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvistä päästöistä (Euro 6) (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 708).

7

(*1)  Komission asetus (EU) 2018/1832, annettu 5 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjä koskevien tyyppihyväksyntätestien parantamiseksi, mukaan luettuina käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen ja todellisiin ajonaikaisiin päästöihin sekä polttoaineen ja sähköenergian kulutuksen seurantalaitteiden käyttöönottoon liittyvät testit (EUVL L 301, 27.11.2018, s. 1)”

*1

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1.1.3 kohta seuraavasti:






  ”1.1.3. | Neste- tai maakaasukäyttöisissä ajoneuvoissa on testipolttoaineena käytettävä sitä polttoainetta, jota valmistaja on käyttänyt nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti. Valittu polttoaine on ilmoitettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 määritellyssä ilmoituslomakkeessa.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 1.1.3 kohta seuraavasti:

”1.1.3.

| 2) | Korvataan 2.3.1, 2.3.2 ja 2.3.3 kohta seuraavasti:
  2.3.1.   Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos ne ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkiasennusten tai korjauksen kannalta. Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava, ja niillä on varmistettava vähintään sama suojelun taso kuin standardin ISO 15031-7:2013 määräyksillä. Kalibrointiin käytettävien irrotettavien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa, tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä. Ainoastaan päästöjen kalibrointiin tai ajoneuvovarkauden estämiseen liittyvät tekijät voidaan suojata tällä tavalla.
  2.3.2.   Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen komponentit tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit).
  2.3.3.   Hyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä myöntää vapautuksia 2.3.1 ja 2.3.2 kohdan vaatimuksista ajoneuvoille, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä hyväksyntäviranomainen ottaa huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyntimäärän tai muitakin tekijöitä.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 2.3.1, 2.3.2 ja 2.3.3 kohta seuraavasti:

2.3.1.   Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos ne ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkiasennusten tai korjauksen kannalta. Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava, ja niillä on varmistettava vähintään sama suojelun taso kuin standardin ISO 15031-7:2013 määräyksillä. Kalibrointiin käytettävien irrotettavien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa, tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä. Ainoastaan päästöjen kalibrointiin tai ajoneuvovarkauden estämiseen liittyvät tekijät voidaan suojata tällä tavalla.

2.3.2.   Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen komponentit tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit).

2.3.3.   Hyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä myöntää vapautuksia 2.3.1 ja 2.3.2 kohdan vaatimuksista ajoneuvoille, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä hyväksyntäviranomainen ottaa huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyntimäärän tai muitakin tekijöitä.”

| 3) | lisätään 2.3.4, 2.3.5 ja 2.3.6 kohta seuraavasti:
  2.3.4.   Uudelleenohjelmoitavia muisteja käyttävien valmistajien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Tällaisia toimenpiteitä ovat tehokkaat suojausmenetelmät ja kirjoitussuojat, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen, johon myös riippumattomilla toimijoilla on pääsy 2.3.1 kohdassa ja liitteessä XIV olevassa 2.2 kohdassa määriteltyjen turvatoimien mukaisesti. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.
  2.3.5.   Jos puristussytytysmoottorin polttoaineensyötössä käytetään mekaanisia pumppuja, valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.
  2.3.6.   Valmistajien on tehokkaasti estettävä matkamittarin lukemien uudelleenohjelmointi ajoneuvon sisäisessä verkossa, mahdollisessa voimalaitteen ohjaimessa sekä tapauksen mukaan tietojen etävaihtoon käytettävässä lähetinyksikössä. Valmistajien on käytettävä järjestelmällisiä suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka suojaavat matkamittarin lukemien oikeellisuutta. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.” |
| --- | --- |

3)

lisätään 2.3.4, 2.3.5 ja 2.3.6 kohta seuraavasti:

2.3.4.   Uudelleenohjelmoitavia muisteja käyttävien valmistajien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Tällaisia toimenpiteitä ovat tehokkaat suojausmenetelmät ja kirjoitussuojat, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen, johon myös riippumattomilla toimijoilla on pääsy 2.3.1 kohdassa ja liitteessä XIV olevassa 2.2 kohdassa määriteltyjen turvatoimien mukaisesti. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

2.3.5.   Jos puristussytytysmoottorin polttoaineensyötössä käytetään mekaanisia pumppuja, valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.

2.3.6.   Valmistajien on tehokkaasti estettävä matkamittarin lukemien uudelleenohjelmointi ajoneuvon sisäisessä verkossa, mahdollisessa voimalaitteen ohjaimessa sekä tapauksen mukaan tietojen etävaihtoon käytettävässä lähetinyksikössä. Valmistajien on käytettävä järjestelmällisiä suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka suojaavat matkamittarin lukemien oikeellisuutta. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.”

| 4) | Korvataan 2.4.1 kohta seuraavasti:






  ”2.4.1. | Kuvassa I.2.4 kuvataan ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten tehtävät testit. Testikohtaiset menettelyt kuvataan liitteissä II, III A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII.

  Kuva I.2.4


  Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten

















  Ajoneuvoluokka | Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1)
   (2) | Puristussytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot | Täyssähköajoneuvot | Vetypolttokennoajoneuvot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot | Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3) | Flex-fuel-ajoneuvot (3) | | | |
| Vertailupolttoaine | Bensiini
  (E10) | Nestekaasu | Maakaasu/biometaani | Vety (polttomoottori) | Bensiini (E10) | Bensiini (E10) | Bensiini (E10) | Bensiini (E10) | Diesel
  (B7) | — | Vety (polttokenno) |
| Nestekaasu | Maakaasu/biometaani | Vety (polttomoottori) (4) | Etanoli
  (E85) |
| Kaasumaiset epäpuhtaudet
  (tyyppi 1 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä (4) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| Hiukkasmassa
  (tyyppi 1 -testi) | Kyllä | — | — | — | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| Hiukkasmäärä | Kyllä | — | — | — | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| Kaasumaiset epäpuhtaudet, RDE (tyyppi 1A -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä (4) | Kyllä (molemmat polttoaineet) | Kyllä (molemmat polttoaineet) | Kyllä (molemmat polttoaineet) | Kyllä (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| Hiukkasmäärä, RDE (tyyppi 1A -testi) (5) | Kyllä | — | — | — | Kyllä (vain bensiini) | Kyllä (vain bensiini) | Kyllä (vain bensiini) | Kyllä (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| ATCT (testauslämpötila 14 °C) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä (4) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| Joutokäyntipäästöt
  (tyyppi 2 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | — | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | — | — | — |
| Kampikammiopäästöt
  (tyyppi 3 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | — | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | — | — | — |
| Haihtumispäästöt
  (tyyppi 4 -testi) | Kyllä | — | — | — | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | — | — | — |
| Kestävyys
  (tyyppi 5 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä | — | — |
| Päästöt matalassa lämpötilassa
  (tyyppi 6 -testi) | Kyllä | — | — | — | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | — | — | — |
| Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | — | — |
| OBD-järjestelmät | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | — | — |
| Hiilidioksidipäästöt, polttoaineenkulutus, sähköenergian kulutus ja sähkökäyttöinen toimintasäde | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Savun tiheys | — | — | — | — | — | — | — | — | Kyllä | — | — |
| Moottorin teho | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |

4)

Korvataan 2.4.1 kohta seuraavasti:

”2.4.1.

Kuva I.2.4

Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten

Ajoneuvoluokka

Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1)
   (2)

Puristussytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot

Täyssähköajoneuvot

Vetypolttokennoajoneuvot

Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot

Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3)

Flex-fuel-ajoneuvot (3)

Vertailupolttoaine

Bensiini

(E10)

Nestekaasu

Maakaasu/biometaani

Vety (polttomoottori)

Bensiini (E10)

Bensiini (E10)

Bensiini (E10)

Bensiini (E10)

Diesel

(B7)

—

Vety (polttokenno)

Nestekaasu

Maakaasu/biometaani

Vety (polttomoottori) (4)

Etanoli

(E85)

Kaasumaiset epäpuhtaudet

(tyyppi 1 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä (4)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

Hiukkasmassa

(tyyppi 1 -testi)

Kyllä

—

—

—

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

Hiukkasmäärä

Kyllä

—

—

—

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

Kaasumaiset epäpuhtaudet, RDE (tyyppi 1A -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä (4)

Kyllä (molemmat polttoaineet)

Kyllä (molemmat polttoaineet)

Kyllä (molemmat polttoaineet)

Kyllä (molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

Hiukkasmäärä, RDE (tyyppi 1A -testi) (5)

Kyllä

—

—

—

Kyllä (vain bensiini)

Kyllä (vain bensiini)

Kyllä (vain bensiini)

Kyllä (molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

ATCT (testauslämpötila 14 °C)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä (4)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

Joutokäyntipäästöt

(tyyppi 2 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

—

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

—

—

—

Kampikammiopäästöt

(tyyppi 3 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

—

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

—

—

—

Haihtumispäästöt

(tyyppi 4 -testi)

Kyllä

—

—

—

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

—

—

—

Kestävyys

(tyyppi 5 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

—

—

Päästöt matalassa lämpötilassa

(tyyppi 6 -testi)

Kyllä

—

—

—

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

—

—

—

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

—

—

OBD-järjestelmät

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

—

—

Hiilidioksidipäästöt, polttoaineenkulutus, sähköenergian kulutus ja sähkökäyttöinen toimintasäde

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Savun tiheys

—

—

—

—

—

—

—

—

Kyllä

—

—

Moottorin teho

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

| 5) | Korvataan 3.1.1 kohta seuraavasti:






  ”3.1.1. | Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät 2 artiklan 1 kohdan kriteerit tai ovat 2 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisia ja täyttävät kaikki seuraavat kriteerit:






  a) | liitteen XXI alaliitteen 7 taulukossa A7/1 olevasta vaiheesta 9 saadut testattavan ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat pienemmät tai yhtä suuret kuin hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu testattavan ajoneuvon syklikohtaista energiantarvetta vastaavalta interpolointisuoralta; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Korvataan 3.1.1 kohta seuraavasti:

”3.1.1.

a)

liitteen XXI alaliitteen 7 taulukossa A7/1 olevasta vaiheesta 9 saadut testattavan ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat pienemmät tai yhtä suuret kuin hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu testattavan ajoneuvon syklikohtaista energiantarvetta vastaavalta interpolointisuoralta;

| b) | uusi interpolointialue ei ole laajempi kuin liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.3.2.2 kohdassa vahvistettu suurin alue; |
| --- | --- |

b)

uusi interpolointialue ei ole laajempi kuin liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.3.2.2 kohdassa vahvistettu suurin alue;

| c) | epäpuhtauspäästöt ovat asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 vahvistettujen rajojen mukaiset.” |
| --- | --- |

c)

epäpuhtauspäästöt ovat asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 vahvistettujen rajojen mukaiset.”

| 6) | Lisätään 3.1.1.1 kohta seuraavasti:






  ”3.1.1.1. | Tyyppihyväksyntää ei laajenneta interpolointiperheen perustamista varten, jos se on myönnetty ainoastaan ajoneuvon H osalta.” |
| --- | --- | --- |

6)

Lisätään 3.1.1.1 kohta seuraavasti:

”3.1.1.1.

| 7) | Korvataan 3.1.2 kohdan otsikkoa seuraava ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 (WLTP) mukaisesti tehtyjen Ki-testien tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät liitteessä XXI olevassa 5.9 kohdassa esitetyt kriteerit.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 3.1.2 kohdan otsikkoa seuraava ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 (WLTP) mukaisesti tehtyjen Ki-testien tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät liitteessä XXI olevassa 5.9 kohdassa esitetyt kriteerit.”

| 8) | Korvataan 3.2 kohta kaikkine alakohtineen seuraavasti:
  ”3.2.   Haihtumispäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 4 -testi)

  3.2.1.   Kun kyse on testeistä, jotka on tehty E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 päivän NEDC] tai asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] mukaisesti, tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on varustettu seuraavat vaatimukset täyttävällä haihtumispäästöjen rajoittamisjärjestelmällä:






  3.2.1.1. | Polttoaineen ja ilman annostelujärjestelmän perusperiaate (esimerkiksi yksipisteruiskutus) on sama. |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 3.2 kohta kaikkine alakohtineen seuraavasti:

”3.2.   Haihtumispäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 4 -testi)

3.2.1.   Kun kyse on testeistä, jotka on tehty E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 päivän NEDC] tai asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] mukaisesti, tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on varustettu seuraavat vaatimukset täyttävällä haihtumispäästöjen rajoittamisjärjestelmällä:

3.2.1.1.

Polttoaineen ja ilman annostelujärjestelmän perusperiaate (esimerkiksi yksipisteruiskutus) on sama.

| 3.2.1.2. | Polttoainesäiliön muoto on sama ja polttoainesäiliön ja nestemäisen polttoaineen siirtoletkujen materiaalit ovat teknisesti vastaavat. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Polttoainesäiliön muoto on sama ja polttoainesäiliön ja nestemäisen polttoaineen siirtoletkujen materiaalit ovat teknisesti vastaavat.

| 3.2.1.3. | Testi tehdään ajoneuvolla, joka edustaa letkun poikkipinnan ja likimääräisen pituuden osalta huonointa tapausta. Tyyppihyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos päättää, voidaanko erilaiset haihtuneen ja nestemäisen polttoaineen erottimet hyväksyä. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Testi tehdään ajoneuvolla, joka edustaa letkun poikkipinnan ja likimääräisen pituuden osalta huonointa tapausta. Tyyppihyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos päättää, voidaanko erilaiset haihtuneen ja nestemäisen polttoaineen erottimet hyväksyä.

| 3.2.1.4. | Polttoainesäiliön tilavuuden toleranssi on ± 10 prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Polttoainesäiliön tilavuuden toleranssi on ± 10 prosenttia.

| 3.2.1.5. | Säiliön paineventtiilin säätö on sama. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Säiliön paineventtiilin säätö on sama.

| 3.2.1.6. | Polttoainekaasun varastointimenetelmä on sama, ts. loukun muoto ja tilavuus, väliaine, ilmanpuhdistin (jos sitä käytetään haihtumispäästöjen valvontaan) jne. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Polttoainekaasun varastointimenetelmä on sama, ts. loukun muoto ja tilavuus, väliaine, ilmanpuhdistin (jos sitä käytetään haihtumispäästöjen valvontaan) jne.

| 3.2.1.7. | Varastoidun polttoainehöyryn poistumismenetelmä on sama (esimerkiksi ilmavirta, poistumisaika tai poistumistilavuus esivakautussyklin aikana). |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Varastoidun polttoainehöyryn poistumismenetelmä on sama (esimerkiksi ilmavirta, poistumisaika tai poistumistilavuus esivakautussyklin aikana).

| 3.2.1.8. | Polttoaineen syöttöjärjestelmän tiivistys- ja tuuletusmenetelmät ovat samat. |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Polttoaineen syöttöjärjestelmän tiivistys- ja tuuletusmenetelmät ovat samat.

3.2.2.   Kun kyse on testeistä, jotka on tehty liitteen VI mukaisesti [2 päivän WLTP], tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on varustettu liitteessä VI olevan 5.5.1 kohdan vaatimukset täyttävällä haihtumispäästöjen rajoittamisjärjestelmällä.

3.2.3.   Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, joissa on

| 3.2.3.1. | eri moottorikoot |
| --- | --- |

3.2.3.1.

eri moottorikoot

| 3.2.3.2. | eri moottoritehot |
| --- | --- |

3.2.3.2.

eri moottoritehot

| 3.2.3.3. | automaattiset ja käsivalintaiset vaihteistot |
| --- | --- |

3.2.3.3.

automaattiset ja käsivalintaiset vaihteistot

| 3.2.3.4. | kaksi- ja nelipyörävedot |
| --- | --- |

3.2.3.4.

kaksi- ja nelipyörävedot

| 3.2.3.5. | eri korimallit ja |
| --- | --- |

3.2.3.5.

eri korimallit ja

| 3.2.3.6. | eri pyörä- ja rengaskoot.” |
| --- | --- |

3.2.3.6.

eri pyörä- ja rengaskoot.”

| 9) | Korvataan 4.1.2 kohta seuraavasti:






  ”4.1.2. | Valmistajan on tarkastettava tuotannon vaatimustenmukaisuus testaamalla epäpuhtauspäästöt (esitetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2), hiilidioksidipäästöt (yhdessä sähköenergian kulutuksen mittaamisen ja tapauksen mukaan OBFCM-laitteen tarkkuuden seuraamisen kanssa), kampikammiopäästöt, haihtumispäästöt ja OBD-järjestelmä liitteissä V, VI, XI, XXI ja XXII kuvatuilla testausmenetelmillä. Tarkastukseen on sen vuoksi sisällyttävä tyyppi 1-, 3- ja 4 -testi ja OBD-järjestelmän testi, jotka kuvataan 2.4 kohdassa.
  Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä vähintään 5 vuoden ajan kaikki tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tuloksiin liittyvät asiakirjat ja asetettava ne pyynnöstä komission saataville.
  Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt esitetään 4.2–4.7 kohdassa ja lisäyksissä 1 ja 2.” |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 4.1.2 kohta seuraavasti:

”4.1.2.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä vähintään 5 vuoden ajan kaikki tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tuloksiin liittyvät asiakirjat ja asetettava ne pyynnöstä komission saataville.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt esitetään 4.2–4.7 kohdassa ja lisäyksissä 1 ja 2.”

| 10) | Korvataan 4.1.3 kohta seuraavasti:






  ”4.1.3. | Valmistajan tekemää tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamista varten perheellä tarkoitetaan tyyppi 1 -testin, mukaan luettuna OBFCM-laitteen tarkkuuden seuranta, ja tyyppi 3 -testin osalta tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä, mukaan luettuina tyyppi 4 -testin osalta tämän liitteen 3.2 kohdassa kuvatut laajennukset, ja OBD-perhettä, mukaan luettuina OBD-testejä varten 3.4 kohdassa kuvatut laajennukset.” |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan 4.1.3 kohta seuraavasti:

”4.1.3.

| 11) | Lisätään 4.1.3.1, 4.1.3.1.1 ja 4.1.3.1.2 kohta seuraavasti:
  ”4.1.3.1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe
  4.1.3.1.1.   Luokan M ja luokan N1 alaluokkien I ja II ajoneuvojen tapauksessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe on sama kuin liitteessä XII olevassa 5.6 kohdassa kuvattu interpolointiperhe.
  4.1.3.1.2.   Luokan N1 alaluokan III ja luokan N2 ajoneuvojen tapauksessa samaan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:






  a) | polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajoneuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa), palamisprosessi, sylinteritilavuus, ominaisuudet täydellä kuormalla, moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut moottorin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO2-päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhteissa |
| --- | --- | --- |

11)

Lisätään 4.1.3.1, 4.1.3.1.1 ja 4.1.3.1.2 kohta seuraavasti:

”4.1.3.1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe

4.1.3.1.1.   Luokan M ja luokan N1 alaluokkien I ja II ajoneuvojen tapauksessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe on sama kuin liitteessä XII olevassa 5.6 kohdassa kuvattu interpolointiperhe.

4.1.3.1.2.   Luokan N1 alaluokan III ja luokan N2 ajoneuvojen tapauksessa samaan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:

a)

polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajoneuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa), palamisprosessi, sylinteritilavuus, ominaisuudet täydellä kuormalla, moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut moottorin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO2-päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhteissa

| b) | voimalaitteen kaikkien CO2-päästöjen massaan vaikuttavien komponenttien toimintastrategia |
| --- | --- |

b)

voimalaitteen kaikkien CO2-päästöjen massaan vaikuttavien komponenttien toimintastrategia

| c) | voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä) |
| --- | --- |

c)

voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä)

| d) | vetävien akselien lukumäärä.” |
| --- | --- |

d)

vetävien akselien lukumäärä.”

| 12) | Korvataan 4.1.4 kohta seuraavasti:






  ”4.1.4. | Valmistajan tekemän tuotteen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen tiheys perustuu standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinarviointimenetelmiin, ja ainakin tyyppi 1 -testi on tehtävä vähintään yhdelle tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen jokaista 5 000:ta valmistettua ajoneuvoa kohti tai kerran vuodessa sen mukaan, kumpi toteutuu ensin.” |
| --- | --- | --- |

12)

Korvataan 4.1.4 kohta seuraavasti:

”4.1.4.

| 13) | Korvataan 4.1.5 kohdan kolmas kappale seuraavasti:

  ”Jos hyväksyntäviranomainen ei pidä valmistajan tarkastusmenetelmää tyydyttävänä, tehdään fysikaalinen testi tuotantoajoneuvoille 4.2–4.7 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan 4.1.5 kohdan kolmas kappale seuraavasti:

”Jos hyväksyntäviranomainen ei pidä valmistajan tarkastusmenetelmää tyydyttävänä, tehdään fysikaalinen testi tuotantoajoneuvoille 4.2–4.7 kohdan mukaisesti.”

| 14) | Korvataan 4.1.6 kohdan ensimmäisen kappaleen toinen virke seuraavasti:

  ”Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä nämä fysikaaliset päästötestit ja OBD-testit tuotantoajoneuvoille 4.2–4.7 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 4.1.6 kohdan ensimmäisen kappaleen toinen virke seuraavasti:

”Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä nämä fysikaaliset päästötestit ja OBD-testit tuotantoajoneuvoille 4.2–4.7 kohdan mukaisesti.”

| 15) | Korvataan 4.2.1 ja 4.2.2 kohta seuraavasti:
  4.2.1.   Tyyppi 1 -testi tehdään tuotantoajoneuvolle, joka on 4.1.3.1 kohdassa kuvatun tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen validi jäsen. Testin tuloksiksi kirjataan arvot, joille on tehty kaikki tämän asetuksen mukaiset korjaukset. Epäpuhtauksien vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa noudatettavat raja-arvot annetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2. Hiilidioksidipäästöjä koskeva raja-arvo on arvo, jonka valmistaja on määrittänyt valitulle ajoneuvolle liitteen XXI alaliitteessä 7 esitetyllä interpolointimenetelmällä. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava interpolointilaskelma.
  4.2.2.   Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevasta perheestä valitaan satunnaisesti kolmen ajoneuvon otos. Sen jälkeen kun hyväksyntäviranomainen on valinnut ajoneuvot, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin ajoneuvoihin.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 4.2.1 ja 4.2.2 kohta seuraavasti:

4.2.1.   Tyyppi 1 -testi tehdään tuotantoajoneuvolle, joka on 4.1.3.1 kohdassa kuvatun tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen validi jäsen. Testin tuloksiksi kirjataan arvot, joille on tehty kaikki tämän asetuksen mukaiset korjaukset. Epäpuhtauksien vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa noudatettavat raja-arvot annetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2. Hiilidioksidipäästöjä koskeva raja-arvo on arvo, jonka valmistaja on määrittänyt valitulle ajoneuvolle liitteen XXI alaliitteessä 7 esitetyllä interpolointimenetelmällä. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava interpolointilaskelma.

4.2.2.   Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevasta perheestä valitaan satunnaisesti kolmen ajoneuvon otos. Sen jälkeen kun hyväksyntäviranomainen on valinnut ajoneuvot, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin ajoneuvoihin.”

| 16) | Poistetaan 4.2.2.1 kohta. |
| --- | --- |

16)

Poistetaan 4.2.2.1 kohta.

| 17) | Korvataan 4.2.3 kohdan toinen ja kolmas kappale seuraavasti:






  ”4.2.3. | Testikriteerien laskennassa käytettävä tilastollinen menetelmä kuvataan lisäyksessä 1.
  Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen tuotantoa pidetään vaatimusten vastaisena, jos yhden tai useamman epäpuhtauden ja hiilidioksidiarvojen osalta tehdään kielteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistettujen testikriteerien mukaisesti.
  Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen tuotantoa pidetään vaatimusten mukaisena, jos kaikkien epäpuhtauksien ja hiilidioksidiarvojen osalta tehdään myönteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistettujen testikriteerien mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

17)

Korvataan 4.2.3 kohdan toinen ja kolmas kappale seuraavasti:

”4.2.3.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen tuotantoa pidetään vaatimusten vastaisena, jos yhden tai useamman epäpuhtauden ja hiilidioksidiarvojen osalta tehdään kielteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistettujen testikriteerien mukaisesti.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen tuotantoa pidetään vaatimusten mukaisena, jos kaikkien epäpuhtauksien ja hiilidioksidiarvojen osalta tehdään myönteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistettujen testikriteerien mukaisesti.”

| 18) | Korvataan 4.2.4 kohta seuraavasti:






  ”4.2.4. | Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan tehdä testejä tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen kuuluvalle ajoneuvolle, jolla on ajettu enintään 15 000 km, jotta voidaan määrittää epäpuhtauksia ja hiilidioksidia koskevat mitatut muutoskertoimet kullekin perheelle. Sisäänajon suorittaa valmistaja, joka sitoutuu olemaan tekemättä näihin ajoneuvoihin mitään säätöjä.” |
| --- | --- | --- |

18)

Korvataan 4.2.4 kohta seuraavasti:

”4.2.4.

| 19) | Korvataan 4.2.4.1 kohdan c alakohdan johdantokappale seuraavasti:






  ”c) | Muita tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvoja ei sisäänajeta, mutta niiden arvot ”päästöt 0 km:n kohdalla / sähköenergiankulutus / CO2” kerrotaan ensimmäisen sisäänajetun ajoneuvon muutoskertoimella. Tässä tapauksessa otetaan lisäyksen 1 mukaisesti testattaessa huomioon seuraavat arvot:” |
| --- | --- | --- |

19)

Korvataan 4.2.4.1 kohdan c alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”c)

| 20) | Korvataan 4.4.3.3 kohta seuraavasti:






  ”4.4.3.3. | Verrataan 4.4.3.2 kohdan mukaisesti määritettyä arvoa lisäyksessä 2 olevan 2.4 kohdan mukaisesti määritettyyn arvoon.” |
| --- | --- | --- |

20)

Korvataan 4.4.3.3 kohta seuraavasti:

”4.4.3.3.

| 21) | Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jota käytetään tarkastettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta epäpuhtauksien ja hiilidioksidin osalta koskevat vaatimukset tyyppi 1 -testissä, mukaan luettuina täyssähköajoneuvoja ja ulkopuolelta ladattavia hybridisähköajoneuvoja koskevat vaatimustenmukaisuusvaatimukset, sekä seurattaessa OBFCM-laitteen tarkkuutta.” |
| --- | --- | --- | --- |

21)

Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

| b) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 mainittuja epäpuhtauksia ja hiilidioksidipäästöjä koskevia mittauksia tehdään vähintään kolmelle ajoneuvolle siihen saakka, että voidaan tehdä myönteinen tai kielteinen päätös. OBFCM-laitteen tarkkuus on määritettävä kunkin testin N osalta.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 mainittuja epäpuhtauksia ja hiilidioksidipäästöjä koskevia mittauksia tehdään vähintään kolmelle ajoneuvolle siihen saakka, että voidaan tehdä myönteinen tai kielteinen päätös. OBFCM-laitteen tarkkuus on määritettävä kunkin testin N osalta.”

| c) | Korvataan 3 kohdan iii alakohdassa johdantovirkkeen jälkeen kaava

  ”A × L – VAR/L ≤ Xtests
  < A × L – ((N – 3)/13) × VAR/L
  ”

  seuraavasti:

  ”A × L – VAR/L ≤ Xtests
  ≤ A × L – ((N – 3)/13) × VAR/L
  ” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohdan iii alakohdassa johdantovirkkeen jälkeen kaava

”A × L – VAR/L ≤ Xtests
  < A × L – ((N – 3)/13) × VAR/L
  ”

seuraavasti:

”A × L – VAR/L ≤ Xtests
  ≤ A × L – ((N – 3)/13) × VAR/L
  ”

| d) | Korvataan 4 kohdan iii alakohdassa johdantovirkkeen jälkeen kaava

  ”A – VAR ≤ Xtests
  < A – ((N – 3)/13) × VAR
  ”

  seuraavasti:

  ”A – VAR ≤ Xtests
  ≤ A – ((N – 3)/13) × VAR
  ” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 4 kohdan iii alakohdassa johdantovirkkeen jälkeen kaava

”A – VAR ≤ Xtests
  < A – ((N – 3)/13) × VAR
  ”

seuraavasti:

”A – VAR ≤ Xtests
  ≤ A – ((N – 3)/13) × VAR
  ”

| e) | Poistetaan 4 kohdan viimeinen kappale. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan 4 kohdan viimeinen kappale.

| f) | Lisätään 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Kun kyse on 4 a artiklassa tarkoitetuista ajoneuvoista, lasketaan OBFCM-laitteen tarkkuus seuraavasti:







  xi,OBFCM | = | OBFCM-laitteen tarkkuus määritettynä kullekin yksittäiselle testille i liitteessä XXII olevassa 4.2 kohdassa esitetyillä kaavoilla. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Lisätään 5 kohta seuraavasti:

”5.

xi,OBFCM

=

OBFCM-laitteen tarkkuus määritettynä kullekin yksittäiselle testille i liitteessä XXII olevassa 4.2 kohdassa esitetyillä kaavoilla.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pidettävä kirjaa kullekin testatulle tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle määritetyistä tarkkuuksista.”

| (23) | Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1.2 kohdassa ilmaisu ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.1.2.3 kohdan” ilmaisulla ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3 kohdan”. |
| --- | --- | --- |

(23)

Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:

a)

Korvataan 1.2 kohdassa ilmaisu ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.1.2.3 kohdan” ilmaisulla ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3 kohdan”.

| b) | Korvataan 2.3 kohdassa ilmaisu ”liitteessä XXI olevan 4.1.1 kohdan” ilmaisulla ”liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.1.1 kohdan”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2.3 kohdassa ilmaisu ”liitteessä XXI olevan 4.1.1 kohdan” ilmaisulla ”liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.1.1 kohdan”.

| c) | Korvataan 2.4 kohdassa ilmaisu ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.1.2.3 kohdan” ilmaisulla ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3 kohdan”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 2.4 kohdassa ilmaisu ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.1.2.3 kohdan” ilmaisulla ”liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3 kohdan”.

| (24) | Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:






  a) | Lisätään 0.2.2.1–0.2.3.9 kohta seuraavasti:
  0.2.2.1.   Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästöarvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa):
  Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg) ...
  Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2): ...
  Vierintävastus (kg/t) ...
  Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...
  0.2.3.   Tunnukset:
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus:
  0.2.3.4.1.   Ajoneuvon H ajovastusperhe: ...
  0.2.3.4.2.   Ajoneuvon L ajovastusperhe: ...
  0.2.3.4.3.   Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus: ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...
  0.2.3.8.   OBD-perheen tunnus: ...
  0.2.3.9.   Muun perheen tunnus: ...” |
| --- | --- | --- |

(24)

Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:

a)

Lisätään 0.2.2.1–0.2.3.9 kohta seuraavasti:

0.2.2.1.   Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästöarvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa):

Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg) ...

Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2): ...

Vierintävastus (kg/t) ...

Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...

0.2.3.   Tunnukset:

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus:

0.2.3.4.1.   Ajoneuvon H ajovastusperhe: ...

0.2.3.4.2.   Ajoneuvon L ajovastusperhe: ...

0.2.3.4.3.   Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus: ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...

0.2.3.8.   OBD-perheen tunnus: ...

0.2.3.9.   Muun perheen tunnus: ...”

| b) | Poistetaan 2.6 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 2.6 kohdan b alakohta.

| c) | Lisätään 2.6.3 kohta seuraavasti:






  ”2.6.3. | Pyörimismassa: 3 % ajokuntoisen ajoneuvon massan ja 25 kg:n summasta tai arvo akseleittain (kg) ...” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 2.6.3 kohta seuraavasti:

”2.6.3.

| d) | Korvataan 3.2.2.1 kohta seuraavasti:






  ”3.2.2.1. | Dieselöljy / bensiini / nestekaasu / maakaasu tai biometaani / etanoli (E 85) / biodiesel / vety (1) (6)” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 3.2.2.1 kohta seuraavasti:

”3.2.2.1.

| e) | Korvataan 3.2.12.2.5.5 seuraavasti:






  ”3.2.12.2.5.5. | Polttonestesäiliön kaavio (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): ...” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 3.2.12.2.5.5 seuraavasti:

”3.2.12.2.5.5.

| f) | Lisätään 3.2.12.2.5.5.1–3.2.12.2.5.5.5 kohta seuraavasti:
  3.2.12.2.5.5.1.   Polttoainesäiliöjärjestelmän tilavuus, materiaali ja rakenne: ...
  3.2.12.2.5.5.2.   Kuvaus höyryletkun materiaalista, polttoaineputken materiaalista ja polttoainejärjestelmän liitäntätekniikasta: ...
  3.2.12.2.5.5.3.   Suljettu säiliöjärjestelmä: kyllä/ei
  3.2.12.2.5.5.4.   Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu ja paineen purkaminen): ...
  3.2.12.2.5.5.5.   Kuvaus tyhjentymistä ohjaavasta järjestelmästä: ...” |
| --- | --- |

f)

Lisätään 3.2.12.2.5.5.1–3.2.12.2.5.5.5 kohta seuraavasti:

3.2.12.2.5.5.1.   Polttoainesäiliöjärjestelmän tilavuus, materiaali ja rakenne: ...

3.2.12.2.5.5.2.   Kuvaus höyryletkun materiaalista, polttoaineputken materiaalista ja polttoainejärjestelmän liitäntätekniikasta: ...

3.2.12.2.5.5.3.   Suljettu säiliöjärjestelmä: kyllä/ei

3.2.12.2.5.5.4.   Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu ja paineen purkaminen): ...

3.2.12.2.5.5.5.   Kuvaus tyhjentymistä ohjaavasta järjestelmästä: ...”

| g) | Korvataan 3.2.12.2.5.6 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.5.6. | Kuvaus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: ...” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan 3.2.12.2.5.6 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.5.6.

| h) | Lisätään 3.2.12.2.5.7 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.5.7. | Läpäisevyyskerroin: ...” |
| --- | --- | --- |

h)

Lisätään 3.2.12.2.5.7 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.5.7.

| i) | Lisätään 3.2.12.2.12 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.12. | Veden ruiskutus: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- | --- |

i)

Lisätään 3.2.12.2.12 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.12.

| j) | Poistetaan 3.2.19.4.1 kohta. |
| --- | --- |

j)

Poistetaan 3.2.19.4.1 kohta.

| k) | Korvataan 3.2.20 kohta seuraavasti:






  ”3.2.20. | Tiedot lämmön varastoinnista”; |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan 3.2.20 kohta seuraavasti:

”3.2.20.

| l) | Korvataan 3.2.20.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2.20.2. | Eristysmateriaalit: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- | --- |

l)

Korvataan 3.2.20.2 kohta seuraavasti:

”3.2.20.2.

| m) | Lisätään 3.2.20.2.5, 3.2.20.2.5.1, 3.2.20.2.5.2, 3.2.20.2.5.3 ja 3.2.20.2.6 kohta seuraavasti:
  3.2.20.2.5.   Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)
  3.2.20.2.5.1.   (ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika tsoak_ATCT (tuntia): ...
  3.2.20.2.5.2.   (ei huonoin tapaus) Moottorin lämpötilan mittauspaikka: ...
  3.2.20.2.6.   ATCT-perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolointiperhe: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- |

m)

Lisätään 3.2.20.2.5, 3.2.20.2.5.1, 3.2.20.2.5.2, 3.2.20.2.5.3 ja 3.2.20.2.6 kohta seuraavasti:

3.2.20.2.5.   Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)

3.2.20.2.5.1.   (ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika tsoak_ATCT (tuntia): ...

3.2.20.2.5.2.   (ei huonoin tapaus) Moottorin lämpötilan mittauspaikka: ...

3.2.20.2.6.   ATCT-perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolointiperhe: kyllä/ei (1)”

| n) | lisätään 3.3 kohta seuraavasti:
  ”3.3.   Sähkökone
  3.3.1.   Tyyppi (käämitys, magnetointi): ...
  3.3.1.1.   Suurin teho tunnin ajan: ... kW
  (valmistajan ilmoittama arvo)
  3.3.1.1.1.   Suurin nettoteho (a) ... kW
  (valmistajan ilmoittama arvo)
  3.3.1.1.2.   30 minuutin suurin teho (a) ... kW
  (valmistajan ilmoittama arvo)
  3.3.1.2.   Käyttöjännite: ... V
  3.3.2.   REESS-järjestelmä
  3.3.2.1.   Kennojen lukumäärä: ...
  3.3.2.2.   Massa: ... kg
  3.3.2.3.   Kapasiteetti: ... Ah (ampeeritunteina)
  3.3.2.4.   Sijainti: ...” |
| --- | --- |

n)

lisätään 3.3 kohta seuraavasti:

”3.3.   Sähkökone

3.3.1.   Tyyppi (käämitys, magnetointi): ...

3.3.1.1.   Suurin teho tunnin ajan: ... kW

(valmistajan ilmoittama arvo)

3.3.1.1.1.   Suurin nettoteho (a) ... kW

(valmistajan ilmoittama arvo)

3.3.1.1.2.   30 minuutin suurin teho (a) ... kW

(valmistajan ilmoittama arvo)

3.3.1.2.   Käyttöjännite: ... V

3.3.2.   REESS-järjestelmä

3.3.2.1.   Kennojen lukumäärä: ...

3.3.2.2.   Massa: ... kg

3.3.2.3.   Kapasiteetti: ... Ah (ampeeritunteina)

3.3.2.4.   Sijainti: ...”

| o) | Korvataan 3.5.7.1 ja 3.5.7.1.1 kohta seuraavasti:
  ”3.5.7.1.   Testiajoneuvon parametrit










  Ajoneuvo | Ajoneuvo L (VL)
  jos on | Ajoneuvo H
  (VH) | Ajoneuvo M
  jos on | Edustava ajoneuvo (vain ajovastusmatriisiperheen (*1) osalta) | Oletusarvot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvon korityyppi | | | — | | |
| Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai laskettu ajovastusperheen perusteella) | | | — | — | |
| Ajovastustiedot: | |
| Renkaiden merkki ja tyyppi, jos mittaus | | | — | | |
| Renkaiden mitat (edessä/takana), jos mittaus | | | — | | |
| Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) (kg/t) | | | | | |
| Rengaspaine (edessä/takana) (kPa), jos mittaus | | | | | |
| Ajoneuvon L Delta CD × A -arvo verrattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus IP_L) | — | | — | — | |
| Delta CD × A -arvo verrattuna ajovastusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L miinus RL_L), jos laskenta perustuu ajovastusperheeseen | | | — | — | |
| Ajoneuvon testimassa (kg) | | | | | |
| Ajovastuskertoimet | |
| f0 (N) | | | | | |
| f1 (N/(km/h)) | | | | | |
| f2 (N/(km/h)2) | | | | | |
| Otsapinta-ala, m2 (0,000 m2) | — | — | — | | |
| Syklin energiantarve (J) | | | | | |

o)

Korvataan 3.5.7.1 ja 3.5.7.1.1 kohta seuraavasti:

”3.5.7.1.   Testiajoneuvon parametrit

Ajoneuvo

Ajoneuvo L (VL)

jos on

Ajoneuvo H

(VH)

Ajoneuvo M

jos on

Edustava ajoneuvo (vain ajovastusmatriisiperheen (*1) osalta)

Oletusarvot

Ajoneuvon korityyppi

—

Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai laskettu ajovastusperheen perusteella)

—

—

Ajovastustiedot:

Renkaiden merkki ja tyyppi, jos mittaus

—

Renkaiden mitat (edessä/takana), jos mittaus

—

Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) (kg/t)

Rengaspaine (edessä/takana) (kPa), jos mittaus

Ajoneuvon L Delta CD × A -arvo verrattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus IP_L)

—

—

—

Delta CD × A -arvo verrattuna ajovastusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L miinus RL_L), jos laskenta perustuu ajovastusperheeseen

—

—

Ajoneuvon testimassa (kg)

Ajovastuskertoimet

f0 (N)

f1 (N/(km/h))

f2 (N/(km/h)2)

Otsapinta-ala, m2 (0,000 m2)

—

—

—

Syklin energiantarve (J)

3.5.7.1.1.   Polttoaine, jota käytetään tyyppi 1 -testissä ja joka on valittu nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti (ainoastaan nestekaasu- ja maakaasukäyttöiset ajoneuvot): ...”

| p) | Poistetaan 3.5.7.1.1.1–3.5.7.1.3.2.3 kohta. |
| --- | --- |

p)

Poistetaan 3.5.7.1.1.1–3.5.7.1.3.2.3 kohta.

| q) | Korvataan 3.5.7.2.1–3.5.7.2.1.2.0 kohta seuraavasti:
  ”3.5.7.2.1.   Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa
  3.5.7.2.1.0.   Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä
  3.5.7.2.1.1.   Ajoneuvo H: ... g/km
  3.5.7.2.1.1.0.   Ajoneuvo H (NEDC): ... g/km
  3.5.7.2.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... g/km
  3.5.7.2.1.2.0.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km
  3.5.7.2.1.3.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... g/km
  3.5.7.2.1.3.0.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km”; |
| --- | --- |

q)

Korvataan 3.5.7.2.1–3.5.7.2.1.2.0 kohta seuraavasti:

”3.5.7.2.1.   Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa

3.5.7.2.1.0.   Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä

3.5.7.2.1.1.   Ajoneuvo H: ... g/km

3.5.7.2.1.1.0.   Ajoneuvo H (NEDC): ... g/km

3.5.7.2.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... g/km

3.5.7.2.1.2.0.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km

3.5.7.2.1.3.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... g/km

3.5.7.2.1.3.0.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km”;

| r) | Korvataan 3.5.7.2.2–3.5.7.2.2.3.0 kohta seuraavasti:
  ”3.5.7.2.2.   Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa – OVC-HEV-ajoneuvot
  3.5.7.2.2.1.   Ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
  3.5.7.2.2.1.0.   Ajoneuvon H yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km
  3.5.7.2.2.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
  3.5.7.2.2.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km
  3.5.7.2.2.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
  3.5.7.2.2.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km”; |
| --- | --- |

r)

Korvataan 3.5.7.2.2–3.5.7.2.2.3.0 kohta seuraavasti:

”3.5.7.2.2.   Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa – OVC-HEV-ajoneuvot

3.5.7.2.2.1.   Ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km

3.5.7.2.2.1.0.   Ajoneuvon H yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km

3.5.7.2.2.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km

3.5.7.2.2.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km

3.5.7.2.2.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km

3.5.7.2.2.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km”;

| s) | Korvataan 3.5.7.2.3–3.5.7.2.3.3.0 kohta seuraavasti:
  ”3.5.7.2.3.   OVC-HEV-ajojeuvojen varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa ja painotettu CO2-päästöjen massa
  3.5.7.2.3.1.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km
  3.5.7.2.3.1.0.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km
  3.5.7.2.3.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km
  3.5.7.2.3.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km
  3.5.7.2.3.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km
  3.5.7.2.3.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km” |
| --- | --- |

s)

Korvataan 3.5.7.2.3–3.5.7.2.3.3.0 kohta seuraavasti:

”3.5.7.2.3.   OVC-HEV-ajojeuvojen varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa ja painotettu CO2-päästöjen massa

3.5.7.2.3.1.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km

3.5.7.2.3.1.0.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km

3.5.7.2.3.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km

3.5.7.2.3.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km

3.5.7.2.3.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km

3.5.7.2.3.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km”

| t) | Lisätään 3.5.7.2.3.4 kohta seuraavasti:






  ”3.5.7.2.3.4. | Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot OVC-ajoneuvojen interpolointiperheessä” |
| --- | --- | --- |

t)

Lisätään 3.5.7.2.3.4 kohta seuraavasti:

”3.5.7.2.3.4.

| u) | Poistetaan 3.5.7.4.3 kohta. |
| --- | --- |

u)

Poistetaan 3.5.7.4.3 kohta.

| v) | Korvataan 3.5.8.3 kohta seuraavasti:






  ”3.5.8.3. | Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) (w1) |
| --- | --- | --- |

v)

Korvataan 3.5.8.3 kohta seuraavasti:

”3.5.8.3.

| Päätös ekoinnovaation hyväksymisestä (w2) | Ekoinnovaation koodi (w3) | 1. | Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt (g/km) |
| --- | --- | --- | --- |

Päätös ekoinnovaation hyväksymisestä (w2)

Ekoinnovaation koodi (w3)

1.

Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt (g/km)

| 2. | Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt (g/km) |
| --- | --- |

2.

Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt (g/km)

| 3. | Verrokkiajoneuvon CO2 -päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana (w4) |
| --- | --- |

3.

Verrokkiajoneuvon CO2 -päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana (w4)

| 4. | Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana |
| --- | --- |

4.

Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana

| 5. | Käyttötekijä (UF) eli tekniikan käytön aikaosuus normaaleissa käyttöolosuhteissa |
| --- | --- |

5.

Käyttötekijä (UF) eli tekniikan käytön aikaosuus normaaleissa käyttöolosuhteissa

CO2-päästövähennys ((1 – 2) – (3 – 4)) * 5

xxxx/201x

CO2-päästöjen (NEDC) vähentyminen yhteensä (g/km) (w5)

CO2-päästöjen (WLTP) vähentyminen yhteensä (g/km) (w5)”

| w) | Lisätään 3.8.5 kohta seuraavasti:






  ”3.8.5. | Voiteluaineen eritelmä: ... W ...” |
| --- | --- | --- |

w)

Lisätään 3.8.5 kohta seuraavasti:

”3.8.5.

| x) | Poistetaan 4.5.1.1, 4.5.1.2 ja 4.5.1.3 kohta. |
| --- | --- |

x)

Poistetaan 4.5.1.1, 4.5.1.2 ja 4.5.1.3 kohta.

| y) | Poistetaan 4.6 kohdan taulukon ensimmäisen sarakkeen lopusta sana ”Peruutusvaihde”. |
| --- | --- |

y)

Poistetaan 4.6 kohdan taulukon ensimmäisen sarakkeen lopusta sana ”Peruutusvaihde”.

| z) | Lisätään 4.6.1–4.6.1.7.1 kohta seuraavasti:
  ”4.6.1.   Vaihteenvaihto
  4.6.1.1.   Vaihdetta 1 ei käytetä: kyllä/ei (1)
  4.6.1.2.   n_95_high kullakin vaihteella: ... rpm
  4.6.1.3.   nmin_drive

  4.6.1.3.1.   Vaihde 1 ... rpm
  4.6.1.3.2.   Vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle: ... rpm
  4.6.1.3.3.   Kakkosvaihteelta pysähdyksiin: ... rpm
  4.6.1.3.4.   Vaihde 2: ... rpm
  4.6.1.3.5.   Vaihde 3 ja suuremmat vaihteet: ... rpm
  4.6.1.4.   n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up): ... rpm
  4.6.1.5.   n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down):
  4.6.1.6.   Aloitusjakso
  4.6.1.6.1.   t_start_phase: ... s
  4.6.1.6.2.   n_min_drive_start: ... rpm
  4.6.1.6.3.   n_min_drive_up_start: ... rpm
  4.6.1.7.   ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (1)
  4.6.1.7.1.   ASM-arvot ...” |
| --- | --- |

z)

Lisätään 4.6.1–4.6.1.7.1 kohta seuraavasti:

”4.6.1.   Vaihteenvaihto

4.6.1.1.   Vaihdetta 1 ei käytetä: kyllä/ei (1)

4.6.1.2.   n_95_high kullakin vaihteella: ... rpm

4.6.1.3.   nmin_drive

4.6.1.3.1.   Vaihde 1 ... rpm

4.6.1.3.2.   Vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle: ... rpm

4.6.1.3.3.   Kakkosvaihteelta pysähdyksiin: ... rpm

4.6.1.3.4.   Vaihde 2: ... rpm

4.6.1.3.5.   Vaihde 3 ja suuremmat vaihteet: ... rpm

4.6.1.4.   n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up): ... rpm

4.6.1.5.   n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down):

4.6.1.6.   Aloitusjakso

4.6.1.6.1.   t_start_phase: ... s

4.6.1.6.2.   n_min_drive_start: ... rpm

4.6.1.6.3.   n_min_drive_up_start: ... rpm

4.6.1.7.   ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (1)

4.6.1.7.1.   ASM-arvot ...”

| aa) | Lisätään 4.12 kohta seuraavasti:






  ”4.12. | Vaihdelaatikon voiteluaine: ... W ...” |
| --- | --- | --- |

aa)

Lisätään 4.12 kohta seuraavasti:

”4.12.

| ab) | Poistetaan 9.10.3 ja 9.10.3.1 kohta. |
| --- | --- |

ab)

Poistetaan 9.10.3 ja 9.10.3.1 kohta.

| ac) | Lisätään 12.8–12.8.3.2 kohta seuraavasti:
  ”12.8.   Laitteet tai järjestelmät, joiden kuljettajan valittavissa olevat ajotilat vaikuttavat CO2-päästöihin ja/tai kriteeripäästöihin ja joissa ei ole ensisijaista ajotilaa: kyllä/ei (1)
  12.8.1.   Varausta ylläpitävä testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
  12.8.1.1.   Paras tila: ...
  12.8.1.2.   Huonoin tila: ...
  12.8.2.   Varausta purkava testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
  12.8.2.1.   Paras tila: ...
  12.8.2.2.   Huonoin tila: ...
  12.8.3.   Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
  12.8.3.1.   Paras tila: ...
  12.8.3.2.   Huonoin tila: ...” |
| --- | --- |

ac)

Lisätään 12.8–12.8.3.2 kohta seuraavasti:

”12.8.   Laitteet tai järjestelmät, joiden kuljettajan valittavissa olevat ajotilat vaikuttavat CO2-päästöihin ja/tai kriteeripäästöihin ja joissa ei ole ensisijaista ajotilaa: kyllä/ei (1)

12.8.1.   Varausta ylläpitävä testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.8.1.1.   Paras tila: ...

12.8.1.2.   Huonoin tila: ...

12.8.2.   Varausta purkava testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.8.2.1.   Paras tila: ...

12.8.2.2.   Huonoin tila: ...

12.8.3.   Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.8.3.1.   Paras tila: ...

12.8.3.2.   Huonoin tila: ...”

| ad) | Poistetaan lisäyksessä 3 oleva Ilmoituslomakkeen lisäys. |
| --- | --- |

ad)

Poistetaan lisäyksessä 3 oleva Ilmoituslomakkeen lisäys.

| 23) | Muutetaan lisäys 3 a seuraavasti:






  a) | Korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | mahdollisten päästöjenrajoituksen lisästrategioiden käytön yksityiskohtaiset tekniset perustelut, mukaan luettuna riskinarviointi, jossa arvioidaan riskin taso päästöjenrajoituksen lisästrategiaa käytettäessä ja ilman sitä, sekä tiedot seuraavista:






  i) | miksi jotakin asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädettyä estolaitteiden kieltämiseen liittyvää poikkeuslauseketta käytetään; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

23)

Muutetaan lisäys 3 a seuraavasti:

a)

Korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

i)

miksi jotakin asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädettyä estolaitteiden kieltämiseen liittyvää poikkeuslauseketta käytetään;

| ii) | tapauksen mukaan laitteiston ne osat, joita on suojattava päästöjenrajoituksen lisästrategialla; |
| --- | --- |

ii)

tapauksen mukaan laitteiston ne osat, joita on suojattava päästöjenrajoituksen lisästrategialla;

| iii) | tapauksen mukaan näyttö äkillisestä ja korjauskelvottomasta moottorivauriosta, jota ei voida ehkäistä säännöllisellä huollolla ja joka tapahtuisi ilman päästöjenrajoituksen lisästrategiaa; |
| --- | --- |

iii)

tapauksen mukaan näyttö äkillisestä ja korjauskelvottomasta moottorivauriosta, jota ei voida ehkäistä säännöllisellä huollolla ja joka tapahtuisi ilman päästöjenrajoituksen lisästrategiaa;

| iv) | perustellut syyt sille, että päästöjenrajoituksen lisästrategiaa on käytettävä moottorin käynnistämiseksi;” |
| --- | --- |

iv)

perustellut syyt sille, että päästöjenrajoituksen lisästrategiaa on käytettävä moottorin käynnistämiseksi;”

| b) | Lisätään toinen ja kolmas kappale seuraavasti:

  ”Laajan asiakirjapaketin enimmäiskoko on 100 sivua, ja siinä on esitettävä kaikki keskeiset tiedot, joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida päästöjenrajoituksen lisästrategian. Pakettia voidaan täydentää liitteillä ja muilla liiteasiakirjoilla, joissa annetaan lisää tai täydentäviä tietoja tarpeen mukaan. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle laajan asiakirjapaketin uusi versio aina kun päästöjenrajoituksen lisästrategiaan tehdään muutoksia. Uudessa versiossa käsitellään vain muutoksia ja niiden vaikutusta. Tyyppihyväksyntäviranomainen arvioi ja hyväksyy päästöjenrajoituksen uuden version.
  Laajan asiakirjapaketin rakenne on seuraava:

  Laaja asiakirjapaketti – AES-hakemus nro YYY/OEM asetuksen (EU) 2017/1151 mukaisesti









  Osat | Kohta | Aihe | Selitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Johdantoasiakirjat | | Saatekirje tyyppihyväksyntäviranomaiselle | Asiakirjan viitetiedot, mukaan luettuina versio, asiakirjan antamispäivä sekä valmistajan organisaation asianomaisen henkilön allekirjoitus |
| | Versiotaulukko | Kunkin version sisältämien muutosten sisältö ja tieto muutetusta osasta |
| | Kuvaus kohteena olevista (päästö)tyypeistä | |
| | Liiteasiakirjataulukko | Luettelo kaikista liiteasiakirjoista |
| | Ristiinviittaukset | linkki lisäyksessä 3 a olevaan a–i alakohtaan (mistä asetuksen eri vaatimukset löytyvät) |
| | Vakuutus, ettei estolaitetta ole | + allekirjoitus |
| Varsinainen asiakirja | 0 | Akronyymit ja lyhenteet | |
| 1 | YLEISKUVAUS | |
| 1.1 | Moottorin yleinen kuvaus | Keskeisten ominaisuuksien kuvaus: iskutilavuus, jälkikäsittely jne. |
| 1.2 | Järjestelmän yleinen rakenne | Järjestelmän lohkokaavio: anturien ja toimilaitteiden luettelo, selostus moottorin yleisistä toiminnoista |
| 1.3 | Lukuohjelmiston ja sen kalibroinnin versio | Esim. selostus lukulaitteesta |
| 2 | Päästöjenrajoituksen perusstrategiat (BES) | |
| 2.x | BES x | Strategian x kuvaus |
| 2.y | BES y | Strategian y kuvaus |
| 3 | Päästöjenrajoituksen lisästrategiat (AES) | |
| 3.0 | Lisästrategioiden kuvaus | Lisästrategioiden hierarkkiset suhteet: kuvaus ja perustelut (esim. turvallisuus tai luotettavuus) |
| 3.x | AES x | 3.x.1 | AES-strategian perustelut |

b)

Lisätään toinen ja kolmas kappale seuraavasti:

”Laajan asiakirjapaketin enimmäiskoko on 100 sivua, ja siinä on esitettävä kaikki keskeiset tiedot, joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida päästöjenrajoituksen lisästrategian. Pakettia voidaan täydentää liitteillä ja muilla liiteasiakirjoilla, joissa annetaan lisää tai täydentäviä tietoja tarpeen mukaan. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle laajan asiakirjapaketin uusi versio aina kun päästöjenrajoituksen lisästrategiaan tehdään muutoksia. Uudessa versiossa käsitellään vain muutoksia ja niiden vaikutusta. Tyyppihyväksyntäviranomainen arvioi ja hyväksyy päästöjenrajoituksen uuden version.

Laajan asiakirjapaketin rakenne on seuraava:

Laaja asiakirjapaketti – AES-hakemus nro YYY/OEM asetuksen (EU) 2017/1151 mukaisesti

Osat

Kohta

Aihe

Selitys

Johdantoasiakirjat

Saatekirje tyyppihyväksyntäviranomaiselle

Asiakirjan viitetiedot, mukaan luettuina versio, asiakirjan antamispäivä sekä valmistajan organisaation asianomaisen henkilön allekirjoitus

Versiotaulukko

Kunkin version sisältämien muutosten sisältö ja tieto muutetusta osasta

Kuvaus kohteena olevista (päästö)tyypeistä

Liiteasiakirjataulukko

Luettelo kaikista liiteasiakirjoista

Ristiinviittaukset

linkki lisäyksessä 3 a olevaan a–i alakohtaan (mistä asetuksen eri vaatimukset löytyvät)

Vakuutus, ettei estolaitetta ole

- allekirjoitus

Varsinainen asiakirja

0

Akronyymit ja lyhenteet

1

YLEISKUVAUS

1.1

Moottorin yleinen kuvaus

Keskeisten ominaisuuksien kuvaus: iskutilavuus, jälkikäsittely jne.

1.2

Järjestelmän yleinen rakenne

Järjestelmän lohkokaavio: anturien ja toimilaitteiden luettelo, selostus moottorin yleisistä toiminnoista

1.3

Lukuohjelmiston ja sen kalibroinnin versio

Esim. selostus lukulaitteesta

2

Päästöjenrajoituksen perusstrategiat (BES)

2.x

BES x

Strategian x kuvaus

2.y

BES y

Strategian y kuvaus

3

Päästöjenrajoituksen lisästrategiat (AES)

3.0

Lisästrategioiden kuvaus

Lisästrategioiden hierarkkiset suhteet: kuvaus ja perustelut (esim. turvallisuus tai luotettavuus)

3.x

AES x

3.x.1

AES-strategian perustelut

| 3.x.2 | AES-strategian luonnehdintaan käytetyt mitatut ja/tai mallinnetut parametrit |
| --- | --- |

3.x.2

AES-strategian luonnehdintaan käytetyt mitatut ja/tai mallinnetut parametrit

| 3.x.3 | AES-strategian toimintamoodi – käytetyt parametrit |
| --- | --- |

3.x.3

AES-strategian toimintamoodi – käytetyt parametrit

| 3.x.4 | AES-strategian vaikutus epäpuhtaus- ja CO2-päästöihin |
| --- | --- |

3.x.4

AES-strategian vaikutus epäpuhtaus- ja CO2-päästöihin

3.y

AES y

3.y.1

3.y.2

jne.

100 sivun rajoitus päättyy tähän

Liite

Tämän BES- tai AES-strategian kattamat tyypit, mukaan luettuina tyyppihyväksyntäviite, ohjelmiston viite, kalibrointinumero, kunkin version ja ohjausyksikön (moottori ja/tai mahdollinen jälkikäsittelyjärjestelmä) tarkistussummat

Liiteasiakirjat

AES-strategian perusteluihin liittyvä tekninen ilmoitus nro xxx

Riskinarviointi tai testaukseen perustuvat perustelut tai esimerkki mahdollisesta äkillisestä vauriosta

AES-strategian perusteluihin liittyvä tekninen ilmoitus nro yyy

Testausseloste: AES-strategian vaikutusten kvantifiointi

Testausseloste kaikista AES-strategian perustelemiseksi tehdyistä testeistä, testiolosuhteiden erittely, ajoneuvon kuvaus / testien päivämäärät. Vaikutukset päästöihin/CO2-päästöihin AES-strategia aktivoituna / ilman sitä”

| 24) | Lisätään lisäys 3 b seuraavasti:


  ”Lisäys 3 b

  Menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategian arvioimiseksi

  Tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemässä päästöjenrajoituksen lisästrategian (AES-strategian) arvioinnissa on varmennettava ainakin seuraavat:






  1) | AES-strategian aiheuttama päästöjen lisäys on pidettävä mahdollisimman pienenä.






  a) | Päästöjen kokonaismäärän kasvaminen AES-strategiaa käytettäessä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä ajoneuvojen tavanomaisen käytön ja käyttöiän aikana. |
| --- | --- | --- | --- |

24)

Lisätään lisäys 3 b seuraavasti:

”Lisäys 3 b

Menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategian arvioimiseksi

Tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemässä päästöjenrajoituksen lisästrategian (AES-strategian) arvioinnissa on varmennettava ainakin seuraavat:

1)

AES-strategian aiheuttama päästöjen lisäys on pidettävä mahdollisimman pienenä.

a)

Päästöjen kokonaismäärän kasvaminen AES-strategiaa käytettäessä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä ajoneuvojen tavanomaisen käytön ja käyttöiän aikana.

| b) | Jos markkinoilla on AES:n alustavan arvioinnin aikaan saatavana sellaista teknologiaa tai sellaisia suunnitteluratkaisuja, joilla päästöjenrajoitusta voidaan parantaa, niitä on käytettävä ilman perusteettomia toiminnallisia muutoksia. |
| --- | --- |

b)

Jos markkinoilla on AES:n alustavan arvioinnin aikaan saatavana sellaista teknologiaa tai sellaisia suunnitteluratkaisuja, joilla päästöjenrajoitusta voidaan parantaa, niitä on käytettävä ilman perusteettomia toiminnallisia muutoksia.

| 2) | Jos AES-strategian perusteluna käytetään ”käyttövoimaenergianmuuntimen ja ajolaitteen”, sellaisina kuin ne määritellään vuosien 1958 ja 1998 sopimuksiin liittyvässä UNECE:n keskinäisessä päätöslauselmassa nro 2 (M.R.2), jossa esitetään ajoneuvon käyttövoimajärjestelmää koskevat määritelmät, (6) äkillisen ja korjauskelvottoman vaurion riskiä, riski on osoitettava ja dokumentoitava asianmukaisesti siten, että annetaan seuraavat tiedot:






  a) | Valmistajan on toimitettava näyttöä tuhoisasta (eli äkillisestä ja korjauskelvottomasta) moottorivauriosta yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset. |
| --- | --- | --- |

2)

Jos AES-strategian perusteluna käytetään ”käyttövoimaenergianmuuntimen ja ajolaitteen”, sellaisina kuin ne määritellään vuosien 1958 ja 1998 sopimuksiin liittyvässä UNECE:n keskinäisessä päätöslauselmassa nro 2 (M.R.2), jossa esitetään ajoneuvon käyttövoimajärjestelmää koskevat määritelmät, (6) äkillisen ja korjauskelvottoman vaurion riskiä, riski on osoitettava ja dokumentoitava asianmukaisesti siten, että annetaan seuraavat tiedot:

a)

Valmistajan on toimitettava näyttöä tuhoisasta (eli äkillisestä ja korjauskelvottomasta) moottorivauriosta yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset.

| b) | Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai suunnitteluratkaisuja, joilla riski voidaan torjua tai sitä voidaan pienentää, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista (ts. ilman perusteettomia toiminnallisia muutoksia). |
| --- | --- |

b)

Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai suunnitteluratkaisuja, joilla riski voidaan torjua tai sitä voidaan pienentää, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista (ts. ilman perusteettomia toiminnallisia muutoksia).

| c) | Moottorin tai päästöjenrajoitusjärjestelmän komponenttien kestävyyttä ja pitkäkestoista suojaamista kulumiselta ja toimintahäiriöiltä ei pidetä hyväksyttävänä syynä estolaitteiden kieltoa koskevan vapautuksen myöntämiseksi. |
| --- | --- |

c)

Moottorin tai päästöjenrajoitusjärjestelmän komponenttien kestävyyttä ja pitkäkestoista suojaamista kulumiselta ja toimintahäiriöiltä ei pidetä hyväksyttävänä syynä estolaitteiden kieltoa koskevan vapautuksen myöntämiseksi.

| 3) | On toimitettava riittävä tekninen kuvaus, jolla osoitetaan, minkä vuoksi ajoneuvon turvallinen käyttö edellyttää AES-strategian käyttöä.






  a) | Valmistajan olisi toimitettava näyttöä ajoneuvon turvalliselle käytölle aiheutuvasta suurentuneesta riskistä yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset. |
| --- | --- | --- |

3)

On toimitettava riittävä tekninen kuvaus, jolla osoitetaan, minkä vuoksi ajoneuvon turvallinen käyttö edellyttää AES-strategian käyttöä.

a)

Valmistajan olisi toimitettava näyttöä ajoneuvon turvalliselle käytölle aiheutuvasta suurentuneesta riskistä yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset.

| b) | Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai suunnitteluratkaisuja, joilla turvallisuusriskiä voidaan pienentää, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista (ts. ilman perusteettomia toiminnallisia muutoksia). |
| --- | --- |

b)

Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai suunnitteluratkaisuja, joilla turvallisuusriskiä voidaan pienentää, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista (ts. ilman perusteettomia toiminnallisia muutoksia).

| 4) | On toimitettava riittävä tekninen kuvaus, jolla osoitetaan, minkä vuoksi moottoria käynnistettäessä on käytettävä AES-strategiaa.






  a) | Valmistajan on toimitettava näyttöä tarpeesta käyttää AES-strategiaa moottoria käynnistettäessä yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset. |
| --- | --- | --- |

4)

On toimitettava riittävä tekninen kuvaus, jolla osoitetaan, minkä vuoksi moottoria käynnistettäessä on käytettävä AES-strategiaa.

a)

Valmistajan on toimitettava näyttöä tarpeesta käyttää AES-strategiaa moottoria käynnistettäessä yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset.

| b) | Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai suunnitteluratkaisuja, joilla päästöjen rajoittamista voidaan parantaa moottoria käynnistettäessä, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista. |
| --- | --- |

b)

Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai suunnitteluratkaisuja, joilla päästöjen rajoittamista voidaan parantaa moottoria käynnistettäessä, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista.

| 25) | Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:






  a) | Lisätään EY-tyyppihyväksyntätodistuksen mallin I osaan 0.4.2 kohta seuraavasti:






  ”0.4.2. | Perusajoneuvo (5a) (1): kyllä/ei (1)” |
| --- | --- | --- | --- |

25)

Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:

a)

Lisätään EY-tyyppihyväksyntätodistuksen mallin I osaan 0.4.2 kohta seuraavasti:

”0.4.2.

Perusajoneuvo (5a

1

1

| b) | Muutetaan ”Liite EY-tyyppihyväksyntätodistukseen” seuraavasti:






  i) | Korvataan 0 kohta seuraavasti:
  ”0.   Interpolointiperheen tunniste asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XXI olevan 5.0 kohdan mukaisesti.
  0.1.   Tunniste: ...
  0.2.   Perusajoneuvon tunniste (5a) (1): ...” |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan ”Liite EY-tyyppihyväksyntätodistukseen” seuraavasti:

i)

Korvataan 0 kohta seuraavasti:

”0.   Interpolointiperheen tunniste asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XXI olevan 5.0 kohdan mukaisesti.

0.1.   Tunniste: ...

0.2.   Perusajoneuvon tunniste (5a) (1): ...”

5a

1

| ii) | Korvataan 1.1, 1.2. ja 1.3 kohta seuraavasti:
  1.1.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: | VL (1): ... |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan 1.1, 1.2. ja 1.3 kohta seuraavasti:

1.1.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa:

VL (1): ...

1

| | VH: ... |
| --- | --- |

VH: ...

1.2.   Suurin massa:

| | VL (1): ... |
| --- | --- |

VL (1): ...

1

| | VH: ... |
| --- | --- |

VH: ...

1.3.   Vertailumassa:

| | VL (1): ... |
| --- | --- |

VL (1): ...

1

| | VH: ...” |
| --- | --- |

VH: ...”

| iii) | Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:
  ”2.1.   Pakokaasupäästötestin tulokset
  Päästöjen luokitus: ...
  Tyyppi 1 -testin tulokset (tapauksen mukaan)
  Tyyppihyväksyntänumero, ellei kanta-ajoneuvo: (1) ...

  Testi 1













  Tyyppi 1 -testin tulos | CO
  (mg/km) | THC
  (mg/km) | NMHC
  (mg/km) | NOx

  (mg/km) | THC + NOx

  (mg/km) | Hiukkasmassa
  (mg/km) | Hiukkasmäärä
  (#.1011/km) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu (8)(9) | | | | | | | |
| Ki × (8)(10) | | | | | (11) | | |
| Ki + (8) (10) | | | | | (11) | | |
| Keskiarvo laskettuna Ki-kertoimella (M × Ki tai M + Ki) (9) | | | | | (12) | | |
| DF (+) (8) (10) | | | | | | | |
| DF (×) (8) (10) | | | | | | | |
| Lopullinen keskiarvo laskettuna Ki-kertoimella ja DF-kertoimella (13) | | | | | | | |
| Raja-arvo | | | | | | | |

iii)

Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”2.1.   Pakokaasupäästötestin tulokset

Päästöjen luokitus: ...

Tyyppi 1 -testin tulokset (tapauksen mukaan)

Tyyppihyväksyntänumero, ellei kanta-ajoneuvo: (1) ...

1

Testi 1

Testi 1

Tyyppi 1 -testin tulos

CO

(mg/km)

THC

(mg/km)

NMHC

(mg/km)

NOx

x

(mg/km)

THC + NOx

x

(mg/km)

Hiukkasmassa

(mg/km)

Hiukkasmäärä

(#.1011/km)

11

Mitattu (8)(9)

8

9

Ki × (8)(10)

8

10

(11)

11

Ki + (8) (10)

8

10

(11)

11

Keskiarvo laskettuna Ki-kertoimella (M × Ki tai M + Ki) (9)

9

(12)

12

DF (+) (8) (10)

8

10

DF (×) (8) (10)

8

10

Lopullinen keskiarvo laskettuna Ki-kertoimella ja DF-kertoimella (13)

13

Raja-arvo

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testi 2

Täytetään testin 1 taulukkoa vastaava taulukko toisen testin tuloksilla.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testi 3

Täytetään testin 1 taulukkoa vastaava taulukko kolmannen testin tuloksilla.

Toistetaan testi 1, testi 2 (tapauksen mukaan) ja testi 3 (tapauksen mukaan) ajoneuvolle L (tapauksen mukaan) ja ajoneuvolle M (tapauksen mukaan).

ATCT-testi

ATCT-testi

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| ATCT (14 °C) MCO2,Treg | |
| Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23° | |
| Perheen korjauskerroin (FCF) | |

CO2-päästöt (g/km)

2

Yhdistetty

ATCT (14 °C) MCO2,Treg

CO2,Treg

Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23°

CO2,23°

Perheen korjauskerroin (FCF)

| ATCT-testin tulos | CO
  (mg/km) | THC
  (mg/km) | NMHC
  (mg/km) | NOx

  (mg/km) | THC + NOx

  (mg/km) | Hiukkasmassa
  (mg/km) | Hiukkasmäärä
  (#.1011/km) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu (7)
   (8) | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

ATCT-testin tulos

CO

(mg/km)

THC

(mg/km)

NMHC

(mg/km)

NOx

x

(mg/km)

THC + NOx

x

(mg/km)

Hiukkasmassa

(mg/km)

Hiukkasmäärä

(#.1011/km)

11

Mitattu (7)
   (8)

7

8

Raja-arvot

Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen keskilämpötilan viimeisten 3 tunnin ajalta erotus ΔT_ATCT (°C) vertailuajoneuvon osalta: ...

Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s): ...

soak

Lämpötila-anturin sijainti: ...

ATCT-perheen tunnus: ...

Tyyppi 2: (mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat tiedot):

| Testi | CO-arvo
  (til.-%) | Lambda (1) | Moottorin pyörimisnopeus
  (rpm) | Moottoriöljyn lämpötila
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testi pienellä joutokäyntinopeudella | | Ei sovelleta | | |
| Testi suurella joutokäyntinopeudella | | | | |

Testi

CO-arvo

(til.-%)

Lambda (1)

1

Moottorin pyörimisnopeus

(rpm)

Moottoriöljyn lämpötila

(°C)

Testi pienellä joutokäyntinopeudella

Ei sovelleta

Testi suurella joutokäyntinopeudella

Tyyppi 3: ...

Tyyppi 4: ... g/testi

testimenettely E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 päivän NEDC] / asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] / asetuksen (EU) 2017/1551 liitteen VI [2 päivän WLTP] mukaisesti (1)

1

Tyyppi 5:

| — | Kestävyystesti: koko ajoneuvon testaus / vanhenemistesti koepenkissä / ei testiä (1) |
| --- | --- |

—

Kestävyystesti: koko ajoneuvon testaus / vanhenemistesti koepenkissä / ei testiä (1)

1

| — | Huononemiskerroin DF: laskettu/kiinteä (1) |
| --- | --- |

—

Huononemiskerroin DF: laskettu/kiinteä (1)

1

| — | Ilmoitetaan arvot: ... |
| --- | --- |

—

Ilmoitetaan arvot: ...

| — | Sovellettava tyyppi 1 -sykli (asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (14): ... |
| --- | --- |

—

Sovellettava tyyppi 1 -sykli (asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (14): ...

14

| Tyyppi 6 | CO (g/km) | THC (g/km) |
| --- | --- | --- |
| Mitattu arvo | | |
| Raja-arvo” | | |

Tyyppi 6

CO (g/km)

THC (g/km)

Mitattu arvo

Raja-arvo”

| iv) | Korvataan 2.5.1 kohta seuraavasti:






  ”2.5.1. | Täyspolttomoottoriajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC)” |
| --- | --- | --- |

iv)

Korvataan 2.5.1 kohta seuraavasti:

”2.5.1.

Täyspolttomoottoriajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC)”

| v) | Lisätään 2.5.1.0 kohta seuraavasti:






  ”2.5.1.0. | Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä” |
| --- | --- | --- |

v)

Lisätään 2.5.1.0 kohta seuraavasti:

”2.5.1.0.

Suurimmat ja pienimmät CO2

| vi) | Korvataan 2.5.1.1.3 ja 2.5.1.1.4 kohta seuraavasti:
  ”2.5.1.1.3.   CO2-päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)











  CO2-päästöt (g/km) | Testi | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H | | | | | |

vi)

Korvataan 2.5.1.1.3 ja 2.5.1.1.4 kohta seuraavasti:

”2.5.1.1.3.   CO2-päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

MCO2,p,5 / MCO2,c,5

CO2,p,5

CO2,c,5

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H

CO2,p,H

CO2,c,H

2.5.1.1.4.   Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)

| Polttoaineenkulutus l/100 km tai m3/100 km tai kg/100 km (1) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset arvot FCp,H / FCc,H” | | | | | |

Polttoaineenkulutus l/100 km tai m3/100 km tai kg/100 km (1)

3

1

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Lopulliset arvot FCp,H / FCc,H”

p,H

c,H

| vii) | Korvataan 2.5.1.2–2.5.1.3 kohta seuraavasti:
  ”2.5.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)
  2.5.1.2.1.   Syklin energiantarve: ... J
  2.5.1.2.2.   Ajovastuskertoimet
  2.5.1.2.2.1.   f0, N: ...
  2.5.1.2.2.2.   f1, N/(km/h): ...
  2.5.1.2.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...
  2.5.1.2.3.   CO2-päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)











  CO2-päästöt (g/km) | Testi | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,L / MCO2,c,L | | | | | |

vii)

Korvataan 2.5.1.2–2.5.1.3 kohta seuraavasti:

”2.5.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

2.5.1.2.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.1.2.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.1.2.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.1.2.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.1.2.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

2.5.1.2.3.   CO2-päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

MCO2,p,5 / MCO2,c,5

CO2,p,5

CO2,c,5

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset arvot MCO2,p,L / MCO2,c,L

CO2,p,L

CO2,c,L

2.5.1.2.4.   Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)

| Polttoaineenkulutus l/100 km tai m3/100 km tai kg/100 km(1) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset arvot FCp,L / FCc,L | | | | | |

Polttoaineenkulutus l/100 km tai m3/100 km tai kg/100 km(1)

3

(1)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Lopulliset arvot FCp,L / FCc,L

p,L

c,L

2.5.1.3.   Ajoneuvo M NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta (tapauksen mukaan)”

| viii) | Lisätään 2.5.1.3.1–2.5.1.3.4 kohta seuraavasti:
  ”2.5.1.3.1.   Syklin energiantarve: ... J
  2.5.1.3.2.   Ajovastuskertoimet
  2.5.1.3.2.1.   f0, N: ...
  2.5.1.3.2.2.   f1, N/(km/h): ...
  2.5.1.3.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...
  2.5.1.3.3.   CO2-päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)











  CO2-päästöt (g/km) | Testi | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,L / MCO2,c,L | | | | | |

viii)

Lisätään 2.5.1.3.1–2.5.1.3.4 kohta seuraavasti:

”2.5.1.3.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.1.3.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.1.3.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.1.3.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.1.3.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

2.5.1.3.3.   CO2-päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

MCO2,p,5 / MCO2,c,5

CO2,p,5

CO2,c,5

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset arvot MCO2,p,L / MCO2,c,L

CO2,p,L

CO2,c,L

2.5.1.3.4.   Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)

| Polttoaineenkulutus l/100 km tai m3/100 km tai kg/100 km (1) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset arvot FCp,L / FCc,L” | | | | | |

Polttoaineenkulutus l/100 km tai m3/100 km tai kg/100 km (1)

3

1

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Lopulliset arvot FCp,L / FCc,L”

p,L

c,L

| ix) | Poistetaan 2.5.1.3.1 kohta. |
| --- | --- |

ix)

Poistetaan 2.5.1.3.1 kohta.

| x) | Lisätään 2.5.1.4 ja 2.5.1.4 kohta seuraavasti:
  2.5.1.4.   Kun kyseessä ovat polttomoottorilla käyvät ajoneuvot, jotka on varustettu tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa määritellyllä jaksoittaisesti regeneroituvalla päästöjen vähentämisjärjestelmällä, tuloksiin sovelletaan liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 määriteltyä Ki-kerrointa.
  2.5.1.4.1.   Regenerointistrategiaa koskevat tiedot CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta
  D – kahden regenerointijakson välillä olevien käyttöjaksojen lukumäärä: ...
  d – regeneroinnin vaatima käyttöjaksojen lukumäärä: ...
  Sovellettava tyyppi 1 -sykli (asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (14): ... | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Ki (summaava/kertova) (1)
  Hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot (10) | |

x)

Lisätään 2.5.1.4 ja 2.5.1.4 kohta seuraavasti:

2.5.1.4.   Kun kyseessä ovat polttomoottorilla käyvät ajoneuvot, jotka on varustettu tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa määritellyllä jaksoittaisesti regeneroituvalla päästöjen vähentämisjärjestelmällä, tuloksiin sovelletaan liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 määriteltyä Ki-kerrointa.

2.5.1.4.1.   Regenerointistrategiaa koskevat tiedot CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta

2

D – kahden regenerointijakson välillä olevien käyttöjaksojen lukumäärä: ...

d – regeneroinnin vaatima käyttöjaksojen lukumäärä: ...

Sovellettava tyyppi 1 -sykli (asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (14): ...

14

Yhdistetty

Ki (summaava/kertova) (1)

1

Hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot (10)

10

Toistetaan 2.5.1 kohta perusajoneuvon tapauksessa”

| xi) | Korvataan 2.5.2.1–2.5.2.1.2 kohta seuraavasti:
  ”2.5.2.1.   Sähköenergiankulutus
  2.5.2.1.1.   Ajoneuvo H
  2.5.2.1.1.1.   Syklin energiantarve: ... J
  2.5.2.1.1.2.   Ajovastuskertoimet
  2.5.2.1.1.2.1.   f0, N: ...
  2.5.2.1.1.2.2.   f1, N/(km/h): ...
  2.5.2.1.1.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...








  Sähköenergiankulutus (Wh/km) | Testi | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laskettu sähköenergiankulutus | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Ilmoitettu arvo | — | |

xi)

Korvataan 2.5.2.1–2.5.2.1.2 kohta seuraavasti:

”2.5.2.1.   Sähköenergiankulutus

2.5.2.1.1.   Ajoneuvo H

2.5.2.1.1.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.2.1.1.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.2.1.1.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.2.1.1.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.2.1.1.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

Sähköenergiankulutus (Wh/km)

Testi

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Laskettu sähköenergiankulutus

1

2

3

Keskiarvo

Ilmoitettu arvo

—

2.5.2.1.1.3.   Kokonaisaika, jona testijaksolla poikettiin toleransseista: ... s

2.5.2.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

2.5.2.1.2.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.2.1.2.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.2.1.2.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.2.1.2.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.2.1.2.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

| Sähköenergiankulutus (Wh/km) | Testi | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- |
| Laskettu sähköenergiankulutus | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Ilmoitettu arvo | — | |

Sähköenergiankulutus (Wh/km)

Testi

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Laskettu sähköenergiankulutus

1

2

3

Keskiarvo

Ilmoitettu arvo

—

2.5.2.1.2.3.   Kokonaisaika, jona testijaksolla poikettiin toleransseista: ... s”

| xii) | Korvataan 2.5.2.2 kohta seuraavasti:
  ”2.5.2.2.   Täyssähköajoneuvon toimintasäde (PER)
  2.5.2.2.1.   Ajoneuvo H








  PER (km) | Testi | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Ilmoitettu arvo | — | |

xii)

Korvataan 2.5.2.2 kohta seuraavasti:

”2.5.2.2.   Täyssähköajoneuvon toimintasäde (PER)

2.5.2.2.1.   Ajoneuvo H

PER (km)

Testi

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde

1

2

3

Keskiarvo

Ilmoitettu arvo

—

2.5.2.2.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

| PER (km) | Testi | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- |
| Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Ilmoitettu arvo | —” | |

PER (km)

Testi

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde

1

2

3

Keskiarvo

Ilmoitettu arvo

—”

| xiii) | Korvataan 2.5.3.1–2.5.3.2 kohta seuraavasti:
  ”2.5.3.1.   Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa
  2.5.3.1.1.   Ajoneuvo H
  2.5.3.1.1.1.   Syklin energiantarve: ... J
  2.5.3.1.1.2.   Ajovastuskertoimet
  2.5.3.1.1.2.1.   f0, N: ...
  2.5.3.1.1.2.2.   f1, N/(km/h): ...
  2.5.3.1.1.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...











  CO2-päästöt (g/km) | Testi | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H | | | | | |

xiii)

Korvataan 2.5.3.1–2.5.3.2 kohta seuraavasti:

”2.5.3.1.   Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa

2

2.5.3.1.1.   Ajoneuvo H

2.5.3.1.1.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.3.1.1.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.3.1.1.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.3.1.1.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.3.1.1.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

MCO2,p,5 / MCO2,c,5

CO2,p,5

CO2,c,5

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H

CO2,p,H

CO2,c,H

2.5.3.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

2.5.3.1.2.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.3.1.2.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.3.1.2.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.3.1.2.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.3.1.2.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

| CO2-päästöt (g/km) | Testi | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,L / MCO2,c,L | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

MCO2,p,5 / MCO2,c,5

CO2,p,5

CO2,c,5

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset arvot MCO2,p,L / MCO2,c,L

CO2,p,L

CO2,c,L

2.5.3.1.3.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)

2.5.3.1.3.1.   Syklin energiantarve: ... J

2.5.3.1.3.2.   Ajovastuskertoimet

2.5.3.1.3.2.1.   f0, N: ...

0

2.5.3.1.3.2.2.   f1, N/(km/h): ...

1

2.5.3.1.3.2.3.   f2, N/(km/h) (2): ...

2

2

| CO2-päästöt (g/km) | Testi | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| MCO2,p,M / MCO2,c,M | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

MCO2,p,5 / MCO2,c,5

CO2,p,5

CO2,c,5

1

2

3

Keskiarvo

MCO2,p,M / MCO2,c,M

CO2,p,M

CO2,c,M

2.5.3.2.   Varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa

2

Ajoneuvo H

| CO2-päästöt (g/km) | Testi | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| MCO2,CD | 1 | |
| 2 | |
| 3 | |
| Keskiarvo | |
| Lopullinen arvo MCO2,CD,H | |

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Yhdistetty

MCO2,CD

CO2,CD

1

2

3

Keskiarvo

Lopullinen arvo MCO2,CD,H

CO2,CD,H

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

| CO2-päästöt (g/km) | Testi | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| MCO2,CD | 1 | |
| 2 | |
| 3 | |
| Keskiarvo | |
| Lopullinen arvo MCO2,CD,L | |

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Yhdistetty

MCO2,CD

CO2,CD

1

2

3

Keskiarvo

Lopullinen arvo MCO2,CD,L

CO2,CD,L

Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)

| CO2-päästöt (g/km) | Testi | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| MCO2,CD | 1 | |
| 2 | |
| 3 | |
| Keskiarvo | |
| Lopullinen arvo MCO2,CD,M” | |

CO2-päästöt (g/km)

2

Testi

Yhdistetty

MCO2,CD

CO2,CD

1

2

3

Keskiarvo

Lopullinen arvo MCO2,CD,M”

CO2,CD,M

| xiv) | Lisätään 2.5.3.3 kohtaan 2.5.3.3.1 kohta seuraavasti:






  ”2.5.3.3.1. | Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä” |
| --- | --- | --- |

xiv)

Lisätään 2.5.3.3 kohtaan 2.5.3.3.1 kohta seuraavasti:

”2.5.3.3.1.

Suurimmat ja pienimmät CO2

| xv) | Korvataan 2.5.3.5 kohta seuraavasti:
  ”2.5.3.5.   Polttoaineenkulutus varausta purettaessa
  Ajoneuvo H






  Polttoaineenkulutus (l/100km) | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Lopullinen arvo FCCD,H | |

xv)

Korvataan 2.5.3.5 kohta seuraavasti:

”2.5.3.5.   Polttoaineenkulutus varausta purettaessa

Ajoneuvo H

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Yhdistetty

Lopullinen arvo FCCD,H

CD,H

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

| Polttoaineenkulutus (l/100km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Lopullinen arvo FCCD,L | |

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Yhdistetty

Lopullinen arvo FCCD,L

CD,L

Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)

| Polttoaineenkulutus (l/100km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Lopullinen arvo FCCD,M” | |

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Yhdistetty

Lopullinen arvo FCCD,M”

CD,M

| xvi) | Korvataan 2.5.3.7.1 kohta seuraavasti:
  ”2.5.3.7.1.   Sähkökäyttöinen toimintasäde AER








  AER (km) | Testi | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AER-arvot | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Lopulliset AER-arvot” | | |

xvi)

Korvataan 2.5.3.7.1 kohta seuraavasti:

”2.5.3.7.1.   Sähkökäyttöinen toimintasäde AER

AER (km)

Testi

Kaupunkiajo

Yhdistetty

AER-arvot

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset AER-arvot”

| xvii) | Korvataan 2.5.3.7.4 kohta seuraavasti:
  ”2.5.3.7.4.   Varausta purkava toimintasäde RCDC








  RCDC (km) | Testi | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- |
| RCDC-arvot | 1 | |
| 2 | |
| 3 | |
| Keskiarvo | |
| Lopulliset RCDC-arvot” | |

xvii)

Korvataan 2.5.3.7.4 kohta seuraavasti:

”2.5.3.7.4.   Varausta purkava toimintasäde RCDC

CDC

RCDC (km)

CDC

Testi

Yhdistetty

RCDC-arvot

CDC

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset RCDC-arvot”

CDC

| xviii) | Korvataan 2.5.3.8.2 ja 2.5.3.8.3 kohta seuraavasti:
  ”2.5.3.8.2.   Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönkulutus ECAC,CD (yhdistetty)







  ECAC,CD (Wh/km) | Testi | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- |
| ECAC,CD-arvot | 1 | |
| 2 | |
| 3 | |
| Keskiarvo | |
| Lopulliset ECAC,CD-arvot | |

xviii)

Korvataan 2.5.3.8.2 ja 2.5.3.8.3 kohta seuraavasti:

”2.5.3.8.2.   Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönkulutus ECAC,CD (yhdistetty)

AC,CD

ECAC,CD (Wh/km)

AC,CD

Testi

Yhdistetty

ECAC,CD-arvot

AC,CD

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset ECAC,CD-arvot

AC,CD

2.5.3.8.3.   Käyttötekijällä (UF) painotettu sähkönkulutus ECAC, weighted (yhdistetty)

AC, weighted

| ECAC,weighted (Wh/km) | Testi | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| ECAC,weighted-arvot | 1 | |
| 2 | |
| 3 | |
| Keskiarvo | |
| Lopulliset ECAC,weighted-arvot | |

ECAC,weighted (Wh/km)

AC,weighted

Testi

Yhdistetty

ECAC,weighted-arvot

AC,weighted

1

2

3

Keskiarvo

Lopulliset ECAC,weighted-arvot

AC,weighted

Toistetaan 2.5.3 kohta perusajoneuvon tapauksessa”

| xix) | Lisätään 2.5.4 kohta seuraavasti:
  ”2.5.4.   Polttokennoajoneuvot (FCV)






  Polttoaineenkulutus (kg/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Lopulliset arvot FCc | |

xix)

Lisätään 2.5.4 kohta seuraavasti:

”2.5.4.   Polttokennoajoneuvot (FCV)

Polttoaineenkulutus (kg/100 km)

Yhdistetty

Lopulliset arvot FCc

c

Toistetaan 2.5.4 kohta perusajoneuvon tapauksessa”

| xx) | Lisätään 2.5.5 kohta seuraavasti:






  ”2.5.5. | Polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävä laite: kyllä / ei sovelleta” |
| --- | --- | --- |

xx)

Lisätään 2.5.5 kohta seuraavasti:

”2.5.5.

Polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävä laite: kyllä / ei sovelleta”

| xxi) | Lisätään huomautuksiin huomautus 5a seuraavasti:






  ”(5a) | Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 18 kohdan määritelmän mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

xxi)

Lisätään huomautuksiin huomautus 5a seuraavasti:

”(5a)

5a

Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 18 kohdan määritelmän mukaisesti.”

| c) | Muutetaan Tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen lisäys seuraavasti:






  i) | Korvataan 1 kohdan otsikko seuraavasti:






  ”1. | CO2-päästöt määritetty täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/1152 ja 2017/1153 liitteessä I olevan 3.2 kohdan mukaisesti”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan Tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen lisäys seuraavasti:

Tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen lisäys

i)

Korvataan 1 kohdan otsikko seuraavasti:

”1.

CO2

| ii) | Korvataan 2.1.1 kohta seuraavasti:
  ”2.1.1.   CO2-päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täyspolttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa








  CO2-päästöt (g/km) | Kaupunkiajo | Maantieajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,NEDC_H,test” | | | |

ii)

Korvataan 2.1.1 kohta seuraavasti:

”2.1.1.   CO2-päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täyspolttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Kaupunkiajo

Maantieajo

Yhdistetty

MCO2,NEDC_H,test”

CO2,NEDC_H,test

| iii) | Lisätään 2.1.2 ja 2.1.2.1 kohta seuraavasti:
  ”2.1.2.   OVC-ajoneuvojen testien tulokset
  2.1.2.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa






  CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| MCO2,NEDC_H,test,condition A | |
| MCO2,NEDC_H,test,condition B | |
| MCO2,NEDC_H,test,weighted” | |

iii)

Lisätään 2.1.2 ja 2.1.2.1 kohta seuraavasti:

”2.1.2.   OVC-ajoneuvojen testien tulokset

2.1.2.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Yhdistetty

MCO2,NEDC_H,test,condition A

CO2,NEDC_H,test,condition A

MCO2,NEDC_H,test,condition B

CO2,NEDC_H,test,condition B

MCO2,NEDC_H,test,weighted”

CO2,NEDC_H,test,weighted

| iv) | Korvataan 2.2.1 kohta seuraavasti:
  ”2.2.1.   CO2-päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täyspolttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa








  CO2-päästöt (g/km) | Kaupunkiajo | Maantieajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCO2,NEDC_L,test” | | | |

iv)

Korvataan 2.2.1 kohta seuraavasti:

”2.2.1.   CO2-päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täyspolttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Kaupunkiajo

Maantieajo

Yhdistetty

MCO2,NEDC_L,test”

CO2,NEDC_L,test

| v) | Lisätään 2.2.2 ja 2.2.2.1 kohta seuraavasti:
  ”2.2.2.   OVC-ajoneuvojen testien tulokset
  2.2.2.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa






  CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| MCO2,NEDC_L,test,condition A | |
| MCO2,NEDC_L,test,condition B | |
| MCO2,NEDC_L,test,weighted” | |

v)

Lisätään 2.2.2 ja 2.2.2.1 kohta seuraavasti:

”2.2.2.   OVC-ajoneuvojen testien tulokset

2.2.2.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa

2

CO2-päästöt (g/km)

2

Yhdistetty

MCO2,NEDC_L,test,condition A

CO2,NEDC_L,test,condition A

MCO2,NEDC_L,test,condition B

CO2,NEDC_L,test,condition B

MCO2,NEDC_L,test,weighted”

CO2,NEDC_L,test,weighted

| vi) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Poikkeama- ja tarkastuskertoimet (määritetty täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 liitteessä I olevan 3.2.8 kohdan mukaisesti).






  Poikkeamakerroin (tapauksen mukaan) | |
| --- | --- | --- | --- |
| Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan) | 1 tai 0 |
| Täydellisen korrelaatiotiedoston hash-tunniste (määritetty asetuksen (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 liitteessä I olevan 3.1.1.2 kohdan mukaisesti)” | |

vi)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Poikkeama- ja tarkastuskertoimet (määritetty täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 liitteessä I olevan 3.2.8 kohdan mukaisesti).

Poikkeamakerroin (tapauksen mukaan)

Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan)

1 tai 0

Täydellisen korrelaatiotiedoston hash-tunniste (määritetty asetuksen (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 liitteessä I olevan 3.1.1.2 kohdan mukaisesti)”

| vii) | Lisätään 4–4.2.3 kohta seuraavasti:
  ”4.   Lopulliset CO2-päästö- ja polttoaineenkulutusarvot (NEDC)
  4.1.   Lopulliset NEDC-arvot (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täyspolttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta | | Kaupunkiajo | Maantieajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO2-päästöt (g/km) | MCO2,NEDC_L, final | | | |
| MCO2,NEDC_H, final | | | |
| Polttoaineenkulutus (l/100 km) | FCNEDC_L, final | | | |
| FCNEDC_H, final | | | |

vii)

Lisätään 4–4.2.3 kohta seuraavasti:

”4.   Lopulliset CO2-päästö- ja polttoaineenkulutusarvot (NEDC)

2

4.1.   Lopulliset NEDC-arvot (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täyspolttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta

Kaupunkiajo

Maantieajo

Yhdistetty

CO2-päästöt (g/km)

2

MCO2,NEDC_L, final

CO2,NEDC_L, final

MCO2,NEDC_H, final

CO2,NEDC_H, final

Polttoaineenkulutus (l/100 km)

FCNEDC_L, final

NEDC_L, final

FCNEDC_H, final

NEDC_H, final

4.2   Lopulliset NEDC-arvot (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa

4.2.1.   CO2-päästöt (g/km): ks. 2.1.2.1 ja 2.2.2.1 kohta

2

4.2.2.   Sähköenergiankulutus (Wh/km): ks. 2.1.2.2 ja 2.2.2.2 kohta

4.2.3.   Polttoaineenkulutus (l/100km)

| Polttoaineenkulutus (l/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| FCNEDC_L,test,condition A | |
| FCNEDC_L,test,condition B | |
| FCNEDC_L,test,weighted” | |

Polttoaineenkulutus (l/100 km)

Yhdistetty

FCNEDC_L,test,condition A

NEDC_L,test,condition A

FCNEDC_L,test,condition B

NEDC_L,test,condition B

FCNEDC_L,test,weighted”

NEDC_L,test,weighted

| 26) | Muutetaan lisäys 6 seuraavasti:






  a) | Muutetaan taulukko 1 seuraavasti:






  i) | Korvataan rivit AG–AL seuraavasti:












  ”AG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | 1.9.2017 (1) | | 31.8.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | | | 31.8.2019 |
| CG | Euro 6d-TEMP-ISC | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | 1.1.2019 | | 31.8.2019 |
| DG | Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | 1.9.2019 | 1.9.2019 | 31.12.2020 |
| AH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1, alaluokka II | PI, CI | 1.9.2018 (1) | | 31.8.2019 |
| BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1, alaluokka II | PI, CI | | | 31.8.2019 |
| CH | Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC | Euro 6-2 | N1, alaluokka II | PI, CI | 1.9.2019 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| AI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1, alaluokka III, N2 | PI, CI | 1.9.2018 (1) | | 31.8.2019 |
| BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1, alaluokka III, N2 | PI, CI | | | 31.8.2019 |
| CI | Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC | Euro 6-2 | N1, alaluokka III, N2 | PI, CI | 1.9.2019 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| AJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | | | 31.8.2019 |
| AK | Euro 6d | Euro 6-2 | N1, alaluokka II | PI, CI | | | 31.8.2020 |
| AL | Euro 6d | Euro 6-2 | N1, alaluokka III, N2 | PI, CI | | | 31.8.2020 |
| AM | Euro 6d-ISC | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | | | 31.12.2020 |
| AN | Euro 6d-ISC | Euro 6-2 | N1, alaluokka II | PI, CI | | | 31.12.2021 |
| AO | Euro 6d-ISC | Euro 6-2 | N1, alaluokka III, N2 | PI, CI | | | 31.12.2021 |
| AP | Euro 6d-ISC-FCM | Euro 6-2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | 1.1.2020 | 1.1.2021 | |
| AQ | Euro 6d-ISC-FCM | Euro 6-2 | N1, alaluokka II | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022 | |
| AR | Euro 6d-ISC-FCM | Euro 6-2 | N1, alaluokka III, N2 | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022” | |

26)

Muutetaan lisäys 6 seuraavasti:

a)

Muutetaan taulukko 1 seuraavasti:

i)

Korvataan rivit AG–AL seuraavasti:

”AG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.9.2017 (1)

1

31.8.2019

BG

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

31.8.2019

CG

Euro 6d-TEMP-ISC

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.1.2019

31.8.2019

DG

Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.9.2019

1.9.2019

31.12.2020

AH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1, alaluokka II

PI, CI

1.9.2018 (1)

1

31.8.2019

BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1, alaluokka II

PI, CI

31.8.2019

CH

Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC

Euro 6-2

N1, alaluokka II

PI, CI

1.9.2019

1.9.2020

31.12.2021

AI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1, alaluokka III, N2

PI, CI

1.9.2018 (1)

1

31.8.2019

BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1, alaluokka III, N2

PI, CI

31.8.2019

CI

Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC

Euro 6-2

N1, alaluokka III, N2

PI, CI

1.9.2019

1.9.2020

31.12.2021

AJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

31.8.2019

AK

Euro 6d

Euro 6-2

N1, alaluokka II

PI, CI

31.8.2020

AL

Euro 6d

Euro 6-2

N1, alaluokka III, N2

PI, CI

31.8.2020

AM

Euro 6d-ISC

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

31.12.2020

AN

Euro 6d-ISC

Euro 6-2

N1, alaluokka II

PI, CI

31.12.2021

AO

Euro 6d-ISC

Euro 6-2

N1, alaluokka III, N2

PI, CI

31.12.2021

AP

Euro 6d-ISC-FCM

Euro 6-2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.1.2020

1.1.2021

AQ

Euro 6d-ISC-FCM

Euro 6-2

N1, alaluokka II

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022

AR

Euro 6d-ISC-FCM

Euro 6-2

N1, alaluokka III, N2

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022”

| b) | Lisätään taulukon 1 jälkeen standardia EURO 6d-TEMP koskevan selityksen jälkeen seuraava teksti:

  ”Euro 6d-TEMP-ISC -päästöstandardi = RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus) ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.
  Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC -päästöstandardi = NOx:n RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus), 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään taulukon 1 jälkeen standardia EURO 6d-TEMP koskevan selityksen jälkeen seuraava teksti:

”Euro 6d-TEMP-ISC -päästöstandardi = RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus) ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.

Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC -päästöstandardi = NOx:n RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus), 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.”

| c) | Lisätään taulukon 1 jälkeen standardia EURO 6d koskevan selityksen jälkeen seuraava teksti:

  ”Euro 6d-ISC = RDE-testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset, 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.
  Euro 6d-ISC-FCM = RDE-testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset, 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely, polttoaineen- ja/tai sähköenergiankulutuksen seurantaan käytettävät laitteet ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään taulukon 1 jälkeen standardia EURO 6d koskevan selityksen jälkeen seuraava teksti:

”Euro 6d-ISC = RDE-testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset, 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.

Euro 6d-ISC-FCM = RDE-testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset, 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely, polttoaineen- ja/tai sähköenergiankulutuksen seurantaan käytettävät laitteet ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.”

| 27) | Korvataan lisäykset 8 a – 8 c seuraavasti:


  ”Lisäys 8 a

  Testausselosteet

  Testausselosteen antaa tutkimuslaitos, joka vastaa testien suorittamisesta tämän asetuksen mukaisesti.
  I OSA
  Tyyppi 1 -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

  SELOSTEEN numero









  HAKIJA | |
| --- | --- | --- |
| Valmistaja | |
| AIHE | ... |
| Ajovastusperheen tunnukset | : | |
| Interpolointiperheen tunnukset | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| | Interpolointiperheen tunniste | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

27)

Korvataan lisäykset 8 a – 8 c seuraavasti:

”Lisäys 8 a

Testausselosteet

Testausselosteen antaa tutkimuslaitos, joka vastaa testien suorittamisesta tämän asetuksen mukaisesti.

I OSA

Tyyppi 1 -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

SELOSTEEN numero

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

...

Ajovastusperheen tunnukset

:

Interpolointiperheen tunnukset

:

Testauksen kohde

Merkki

:

Interpolointiperheen tunniste

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA, | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA,

PP/KK/VVVV

Yleiset huomautukset:

Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaihtoehto.

Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin alussa.

Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.

| (a) | koskee kipinäsytytysmoottoria. |
| --- | --- |

(a)

koskee kipinäsytytysmoottoria.

| (b) | koskee puristussytytysmoottoria. |
| --- | --- |

(b)

koskee puristussytytysmoottoria.

1.   TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS: HIGH (H), LOW (L) JA M (TAPAUKSEN MUKAAN)

1.1.   Yleistä

| Ajoneuvojen numerot | : | Prototyypin numero ja valmistenumero |
| --- | --- | --- |
| Luokka | : | |
| | | |
| Kori | : | |
| Vetävät pyörät | : | |

Ajoneuvojen numerot

:

Prototyypin numero ja valmistenumero

Luokka

:

Kori

:

Vetävät pyörät

:

1.1.1.   Voimalaite

| Voimalaite | : | täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno |
| --- | --- | --- |

Voimalaite

:

täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno

1.1.2.   POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)

Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Toimintaperiaate | : | kaksitahti/nelitahti |
| Sylinterien lukumäärä ja järjestely | : | |
| Moottorin iskutilavuus (cm3) | : | |
| Moottorin joutokäyntinopeus (rpm) | : | | + |
| Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a) | : | | + |
| Moottorin nimellisteho | : | | kW | nopeudella | | rpm |
| Suurin nettovääntömomentti | : | | Nm | nopeudella | | rpm |
| Moottorin voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Jäähdytysjärjestelmä | : | Tyyppi: ilma/vesi/öljy |
| Eristys | : | materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino |

Merkki

:

Tyyppi

:

Toimintaperiaate

:

kaksitahti/nelitahti

Sylinterien lukumäärä ja järjestely

:

Moottorin iskutilavuus (cm3)

:

Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)

:

+

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a)

:

+

Moottorin nimellisteho

:

kW

nopeudella

rpm

Suurin nettovääntömomentti

:

Nm

nopeudella

rpm

Moottorin voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Jäähdytysjärjestelmä

:

Tyyppi: ilma/vesi/öljy

Eristys

:

materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino

1.1.3.   TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä (tapauksen mukaan)

Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ... |
| Tiheys 15 °C:ssa | : | |
| Rikkipitoisuus | : | Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10 |
| | : | |
| Erän numero | : | |
| Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ...

Tiheys 15 °C:ssa

:

Rikkipitoisuus

:

Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10

:

Erän numero

:

Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ)

:

1.1.4.   POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Suoraruiskutus | : | kyllä/ei tai kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvon polttoainetyyppi | : | yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel |
| Ohjausyksikkö |
| Osan tiedot | : | sama kuin ilmoituslomakkeessa |
| Testattu ohjelmisto | : | luettu lukulaitteella (esimerkiksi) |
| Ilmanvirtausmittari | : | |
| Kaasunsäätimen runko | : | |
| Paineanturi | : | |
| Ruiskutuspumppu | : | |
| Ruiskutussuuttimet | : | |

Suoraruiskutus

:

kyllä/ei tai kuvaus

Ajoneuvon polttoainetyyppi

:

yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel

Ohjausyksikkö

Osan tiedot

:

sama kuin ilmoituslomakkeessa

Testattu ohjelmisto

:

luettu lukulaitteella (esimerkiksi)

Ilmanvirtausmittari

:

Kaasunsäätimen runko

:

Paineanturi

:

Ruiskutuspumppu

:

Ruiskutussuuttimet

:

1.1.5.   IMUJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ahdin | : | kyllä/ei
  merkki ja tyyppi (1) |
| --- | --- | --- |
| Välijäähdytin | : | kyllä/ei
  tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1) |
| Ilmansuodatin (elementti) (1) | : | merkki ja tyyppi |
| Imuäänenvaimennin (1) | : | merkki ja tyyppi |

Ahdin

:

kyllä/ei

merkki ja tyyppi (1)

Välijäähdytin

:

kyllä/ei

tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)

Ilmansuodatin (elementti) (1)

:

merkki ja tyyppi

Imuäänenvaimennin (1)

:

merkki ja tyyppi

1.1.6.   PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ensimmäinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys... |
| --- | --- | --- |
| Toinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys... |
| Hiukkasloukku | : | on / ei / ei sovellettavissa
  katalysoitu: kyllä/ei
  merkki ja viite (1) |
| Happianturien tiedot ja sijainti | : | ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen |
| Ilmansyöttö | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| Veden ruiskutus | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| Pakokaasun takaisinkierrätys | : | on / ei / ei sovellettavissa
  jäähdytetty/jäähdyttämätön
  suuri/pieni paine |
| Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| NOx-anturien tiedot ja sijainti | : | Ennen/jälkeen |
| Yleiskuvaus (1) | : | |

Ensimmäinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...

Toinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...

Hiukkasloukku

:

on / ei / ei sovellettavissa

katalysoitu: kyllä/ei

merkki ja viite (1)

Happianturien tiedot ja sijainti

:

ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen

Ilmansyöttö

:

on / ei / ei sovellettavissa

Veden ruiskutus

:

on / ei / ei sovellettavissa

Pakokaasun takaisinkierrätys

:

on / ei / ei sovellettavissa

jäähdytetty/jäähdyttämätön

suuri/pieni paine

Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä

:

on / ei / ei sovellettavissa

NOx-anturien tiedot ja sijainti

:

Ennen/jälkeen

Yleiskuvaus (1)

:

1.1.7.   LÄMMÖNVARAIN (tapauksen mukaan)

Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan.

| Lämmönvarain | : | kyllä/ei |
| --- | --- | --- |
| Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J) | : | |
| Aika lämmön luovutukseen (s) | : | |

Lämmönvarain

:

kyllä/ei

Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J)

:

Aika lämmön luovutukseen (s)

:

1.1.8.   VOIMANSIIRTO (tapauksen mukaan)

Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Vaihdelaatikko | : | käsivalintainen/automaattinen/portaaton |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihtomenetelmä |
| Ensisijainen ajotila (*2) | : | kyllä/ei
  normaali/ajo/taloudellinen/... |
| Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin (tapauksen mukaan) | : | |
| Ohjausyksikkö | : | |
| Vaihdelaatikon voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Renkaat |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Mitat (edessä/takana) | : | |
| Dynaaminen vierimissäde (m) | : | |
| Rengaspaine (kPa) | : | |

Vaihdelaatikko

:

käsivalintainen/automaattinen/portaaton

Vaihteenvaihtomenetelmä

Ensisijainen ajotila (*2)

:

kyllä/ei

normaali/ajo/taloudellinen/...

Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin (tapauksen mukaan)

:

Ohjausyksikkö

:

Vaihdelaatikon voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Renkaat

Merkki

:

Tyyppi

:

Mitat (edessä/takana)

:

Dynaaminen vierimissäde (m)

:

Rengaspaine (kPa)

:

Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon nopeus (km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) (V1000) vaihteiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta

| R.B. | R.P. | R.T. | V1000 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1/1 | | |
| 2. | 1/1 | | |
| 3. | 1/1 | | |
| 4. | 1/1 | | |
| 5. | 1/1 | | |
| ... | | | |
| | | | |

R.B.

R.P.

R.T.

V1000

1.

1/1

2.

1/1

3.

1/1

4.

1/1

5.

1/1

...

1.1.9.   SÄHKÖKONE (tapauksen mukaan)

Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Huipputeho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Huipputeho (kW)

:

1.1.10.   AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Kapasiteetti (Ah) | : | |
| Nimellisjännite (V) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Kapasiteetti (Ah)

:

Nimellisjännite (V)

:

1.1.11.   POLTTOKENNO (tapauksen mukaan)

Jos polttokennoja on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Suurin teho (kW) | : | |
| Nimellisjännite (V) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Suurin teho (kW)

:

Nimellisjännite (V)

:

1.1.12.   TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen mukaan)

Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pienjännitejärjestelmä tai laturi)

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Teho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Teho (kW)

:

1.2.   H-ajoneuvon kuvaus

1.2.1.   MASSA

| H-ajoneuvon testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

H-ajoneuvon testimassa (kg)

:

1.2.2.   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.2.3.   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus (km/h) | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.2.4.   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio | | (ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos) |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen |
| nmin drive |
| Ykkösvaihde | : | ... rpm |
| Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle | : | ... rpm |
| Kakkosvaihteelta pysähdyksiin | : | ... rpm |
| Kakkosvaihde | : | ... rpm |
| Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet | : | ... rpm |
| Vaihdetta 1 ei käytetä | : | kyllä/ei |
| n_95_high kaikille vaihteille | : | ... rpm |
| n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up) | : | ... rpm |
| n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down) | : | ... rpm |
| t_start_phase | : | ...s |
| n_min_drive_start | : | ... rpm |
| N_min_drive_up_start | : | ... rpm |
| ASM-marginaalin käyttö: | : | kyllä/ei |
| ASM-arvot | : | |

Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio

(ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos)

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen

nmin drive

Ykkösvaihde

:

... rpm

Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle

:

... rpm

Kakkosvaihteelta pysähdyksiin

:

... rpm

Kakkosvaihde

:

... rpm

Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet

:

... rpm

Vaihdetta 1 ei käytetä

:

kyllä/ei

n_95_high kaikille vaihteille

:

... rpm

n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up)

:

... rpm

n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down)

:

... rpm

t_start_phase

:

...s

n_min_drive_start

:

... rpm

N_min_drive_up_start

:

... rpm

ASM-marginaalin käyttö:

:

kyllä/ei

ASM-arvot

:

1.3.   L-ajoneuvon kuvaus (tapauksen mukaan)

1.3.1.   MASSA

| L-ajoneuvon testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

L-ajoneuvon testimassa (kg)

:

1.3.2.   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Δ(CD × Af)LH (m2) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Δ(CD × Af)LH (m2)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.3.3.   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.3.4.   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen |
| --- | --- | --- |

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen

1.4.   M-ajoneuvon kuvaus (tapauksen mukaan)

1.4.1.   Massa

| L-ajoneuvon testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

L-ajoneuvon testimassa (kg)

:

1.4.2.   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Δ(CD × Af)LH (m2) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Δ(CD × Af)LH (m2)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.4.3.   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.4.4.   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen |
| --- | --- | --- |

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen

2.   TESTITULOKSET

2.1.   Tyyppi 1 -testi

| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| --- | --- | --- |
| Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla | : | 2WD/4WD |
| Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa? | : | kyllä/ei/tarpeeton |
| Toiminta alustadynamometrillä | | kyllä/ei |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |
| Lisävakauttaminen | : | kyllä/ei
  kuvaus |
| Huononemiskertoimet | : | kiinteät/testatut |

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla

:

2WD/4WD

Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa?

:

kyllä/ei/tarpeeton

Toiminta alustadynamometrillä

kyllä/ei

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

Lisävakauttaminen

:

kyllä/ei

kuvaus

Huononemiskertoimet

:

kiinteät/testatut

2.1.1.   Ajoneuvo H

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | Alustadynamometri, sijainti, maa |
| Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm) | : | |
| Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä) | : | ajoneuvon keskilinjalla / ... |
| Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) | : | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde (%) | : | x,x |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h) | : | x,xx |
| Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta | : | Täyssähköajoneuvo ennen lopetuskriteeriä
  tai
  kaasupoljin pohjassa |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Alustadynamometri, sijainti, maa

Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm)

:

Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä)

:

ajoneuvon keskilinjalla / ...

Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)

:

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

:

x,x

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h)

:

x,xx

Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta

:

Täyssähköajoneuvo ennen lopetuskriteeriä

tai

kaasupoljin pohjassa

2.1.1.1.   Epäpuhtauspäästöt (tapauksen mukaan)

2.1.1.1.1.   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

Testi 1

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Mitatut arvot | | | | | | | |
| Regenerointitekijät (Ki) (2),
  summaavat | | | | | | | |
| Regenerointitekijät (Ki) (2),
  kertovat | | | | | | | |
| Huononemiskertoimet (DF), summaavat | | | | | | | |
| Huononemiskertoimet (DF), kertovat | | | | | | | |
| Lopulliset arvot | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Mitatut arvot

Regenerointitekijät (Ki) (2),

summaavat

Regenerointitekijät (Ki) (2),

kertovat

Huononemiskertoimet (DF), summaavat

Huononemiskertoimet (DF), kertovat

Lopulliset arvot

Raja-arvot

| (2) | Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet. |
| --- | --- |

(2)

Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet.

:

Tyyppi 1- / tyyppi I -testi suoritettu Ki:n määrittämiseksi

:

Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (2)

Regenerointiperheen tunnus:

:

Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2
  1) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana molemmat

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2
  2)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

2.1.1.1.2.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Testi 1

Epäpuhtauspäästöjen raja-arvoja on noudatettava ja seuraava kohta on toistettava kunkin testisyklin osalta.

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Mitatut yksittäisen syklin arvot | | | | | | | |
| Raja-arvon mukaiset yksittäisen syklin arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Mitatut yksittäisen syklin arvot

Raja-arvon mukaiset yksittäisen syklin arvot

Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2
  1) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana molemmat

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2
  2)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

2.1.1.1.3.   KÄYTTÖTEKIJÄPAINOTETUT ULKOPUOLELTA LADATTAVIEN HYBRIDISÄHKÖAJONEUVOJEN EPÄPUHTAUSPÄÄSTÖT

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Lasketut arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Lasketut arvot

2.1.1.2.   CO2-päästöt (tapauksen mukaan)

2.1.1.2.1.   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun kuljettajan valittavissa olevan ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

Testi 1

| CO2-päästöt | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu arvo MCO2,p,1 | | | | | — |
| Nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,1b / MCO2,c,2 | | | | | |
| RCB-korjauskerroin: (5) | | | | | |
| MCO2,p,3 / MCO2,c,3 | | | | | |
| Regenerointitekijät (Ki),
  summaavat | |
| Regenerointitekijät (Ki),
  kertovat | |
| MCO2,c,4 | — | |
| AFKi= MCO2,c,3 / MCO2,c,4 | — | |
| MCO2,p,4 / MCO2,c,4 | | | | | — |
| ATCT-korjaus (FCF) (4) | |
| Väliaikaiset arvot MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | | | | | |
| Ilmoitettu arvo | — | — | — | — | |
| dCO2
  1 * ilmoitettu arvo | — | — | — | — | |

CO2-päästöt

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Mitattu arvo MCO2,p,1

—

Nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,1b / MCO2,c,2

RCB-korjauskerroin: (5)

MCO2,p,3 / MCO2,c,3

Regenerointitekijät (Ki),

summaavat

Regenerointitekijät (Ki),

kertovat

MCO2,c,4

—

AFKi= MCO2,c,3 / MCO2,c,4

—

MCO2,p,4 / MCO2,c,4

—

ATCT-korjaus (FCF) (4)

Väliaikaiset arvot MCO2,p,5 / MCO2,c,5

Ilmoitettu arvo

—

—

—

—

dCO2
  1 * ilmoitettu arvo

—

—

—

—

| (4) | FCF: perheen korjauskerroin, jolla tehdään korjaus edustavien alueellisten lämpötilaolojen (ATCT) perusteella |
| --- | --- |

(4)

FCF: perheen korjauskerroin, jolla tehdään korjaus edustavien alueellisten lämpötilaolojen (ATCT) perusteella

Ks. perhettä koskevat FCF-selosteet

:

ATCT-perheen tunnus:

:

| (5) | täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (KCO2). |
| --- | --- |

(5)

täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (KCO2).

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| CO2-päästöt (g/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskiarvo MCO2,p,6 / MCO2,c,6 | | | | | |
| Tasaus MCO2,p,7 / MCO2,c,7 | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Keskiarvo MCO2,p,6 / MCO2,c,6

Tasaus MCO2,p,7 / MCO2,c,7

Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H

Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot

| | Yhdistetty |
| --- | --- |
| CO2-päästöt (g/km)
  MCO2,CS,COP | |
| AFCO2,CS | |

Yhdistetty

CO2-päästöt (g/km)

MCO2,CS,COP

AFCO2,CS

2.1.1.2.2.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Testi 1:

| CO2-päästöjen massa (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo MCO2,CD | |
| Ilmoitettu arvo | |
| dCO2
  1 | |

CO2-päästöjen massa (g/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo MCO2,CD

Ilmoitettu arvo

dCO2
  1

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| CO2-päästöjen massa (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo MCO2,CD | |
| Lopullinen arvoMCO2,CD | |

CO2-päästöjen massa (g/km)

Yhdistetty

Keskiarvo MCO2,CD

Lopullinen arvoMCO2,CD

2.1.1.2.4.   KÄYTTÖTEKIJÄPAINOTETTU ULKOPUOLELTA LADATTAVIEN HYBRIDISÄHKÖAJONEUVOJEN CO2-PÄÄSTÖJEN MASSA

| CO2-päästöjen massa (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo MCO2,weighted | |

CO2-päästöjen massa (g/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo MCO2,weighted

2.1.1.3   POLTTOAINEENKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)

2.1.1.3.1.   Pelkällä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

| Polttoaineenkulutus (l/100km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset arvot FCp,H / FCc,H
   (6) | | | | | |

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Lopulliset arvot FCp,H / FCc,H
   (6)

A- Asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettu ajoneuvojen sisäinen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seuranta

a.   Tietojen saatavuus

Liitteessä XXII olevassa 3 kohdassa luetellut parametrit ovat saatavissa: kyllä / ei sovelleta

b.   Tarkkuus (tapauksen mukaan)

| Fuel_ConsumedWLTP (litraa) (8) | Ajoneuvo H – testi 1 | x,xxx |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Yhteensä | x,xxx |
| Fuel_ConsumedOBFCM (litraa) (8) | Ajoneuvo H – testi 1 | x,xx |
| Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xx |
| Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xx |
| Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan) | x,xx |
| Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xx |
| Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xx |
| Yhteensä | x,xx |
| Tarkkuus (8) | x,xxx |

Fuel_ConsumedWLTP (litraa) (8)

Ajoneuvo H – testi 1

x,xxx

Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Yhteensä

x,xxx

Fuel_ConsumedOBFCM (litraa) (8)

Ajoneuvo H – testi 1

x,xx

Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xx

Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xx

Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan)

x,xx

Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xx

Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xx

Yhteensä

x,xx

Tarkkuus (8)

x,xxx

2.1.1.3.2.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Testi 1:

| Polttoaineenkulutus (l/100km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo FCCD | |

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Yhdistetty

Laskettu arvo FCCD

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| Polttoaineenkulutus (l/100km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo FCCD | |
| Lopullinen arvo FCCD | |

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Yhdistetty

Keskiarvo FCCD

Lopullinen arvo FCCD

2.1.1.3.3.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus

| Polttoaineenkulutus (l/100km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo FCweighted | |

Polttoaineenkulutus (l/100km)

Yhdistetty

Laskettu arvo FCweighted

2.1.1.3.4.   Vain sisäisesti ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

| Polttoaineenkulutus (kg/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Mitatut arvot | |
| RCB-korjauskerroin | |
| Lopulliset arvot FCc | |

Polttoaineenkulutus (kg/100 km)

Yhdistetty

Mitatut arvot

RCB-korjauskerroin

Lopulliset arvot FCc

2.1.1.4.   TOIMINTASÄTEET (TAPAUKSEN MUKAAN)

2.1.1.4.1.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen toimintasäteet (tapauksen mukaan)

2.1.1.4.1.1.   Sähkökäyttöinen toimintasäde (AER)

Testi 1

| AER (km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Mitatut/lasketut AER-arvot | | |
| Ilmoitettu arvo | — | |

AER (km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Mitatut/lasketut AER-arvot

Ilmoitettu arvo

—

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| AER (km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| AER-keskiarvo (tapauksen mukaan) | | |
| Lopulliset AER-arvot | | |

AER (km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

AER-keskiarvo (tapauksen mukaan)

Lopulliset AER-arvot

2.1.1.4.1.2.   Vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde (EAER)

| EAER (km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset EAER-arvot | | | | | | |

EAER (km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lopulliset EAER-arvot

2.1.1.4.1.3.   Todellinen toimintasäde varausta purettaessa

| RCDA (km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Lopullinen RCDA-arvo | |

RCDA (km)

Yhdistetty

Lopullinen RCDA-arvo

2.1.1.4.1.4.   Toimintasäde varausta purkavassa syklissä

Testi 1

| RCDC (km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Lopullinen RCDC-arvo | |
| Siirtymäsyklin indeksinumero | |
| Vahvistussyklin REEC-arvo (%) | |

RCDC (km)

Yhdistetty

Lopullinen RCDC-arvo

Siirtymäsyklin indeksinumero

Vahvistussyklin REEC-arvo (%)

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

2.1.1.4.2.   Täyssähköajoneuvojen toimintasäteet – sähkökäyttöinen toimintasäde (PER) (tapauksen mukaan)

Testi 1

| PER (km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lasketut PER-arvot | | | | | | |
| Ilmoitettu arvo | — | — | — | — | — | |

PER (km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lasketut PER-arvot

Ilmoitettu arvo

—

—

—

—

—

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| PER (km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| PER-keskiarvo | | |
| Lopulliset PER-arvot | | |

PER (km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

PER-keskiarvo

Lopulliset PER-arvot

2.1.1.5.   SÄHKÖNKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)

2.1.1.5.1.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen sähkönkulutus (tapauksen mukaan)

2.1.1.5.1.1.   Sähkönkulutus (EC)

| EC (Wh/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset EC-arvot | | | | | | |

EC (Wh/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lopulliset EC-arvot

2.1.1.5.1.2.   Käyttötekijäpainotettu varausta purkava sähkönkulutus

Testi 1

| ECAC,CD (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo ECAC,CD | |

ECAC,CD (Wh/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo ECAC,CD

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät (tapauksen mukaan)

| ECAC,CD (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo ECAC,CD | |
| Lopullinen arvo | |

ECAC,CD (Wh/km)

Yhdistetty

Keskiarvo ECAC,CD

Lopullinen arvo

2.1.1.5.1.3.   Käyttötekijäpainotettu sähkönkulutus

Testi 1

| ECAC,weighted (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo ECAC,weighted | |

ECAC,weighted (Wh/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo ECAC,weighted

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät (tapauksen mukaan)

| ECAC,weighted (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo ECAC,weighted | |
| Lopullinen arvo | |

ECAC,weighted (Wh/km)

Yhdistetty

Keskiarvo ECAC,weighted

Lopullinen arvo

2.1.1.5.1.4.   Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot

| | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,CD,COP | |
| AFEC,AC,CD | |

Yhdistetty

Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,CD,COP

AFEC,AC,CD

2.1.1.5.2.   Täyssähköajoneuvojen sähkönkulutus (tapauksen mukaan)

Testi 1

| EC (Wh/km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Lasketut EC-arvot | | |
| Ilmoitettu arvo | — | |

EC (Wh/km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lasketut EC-arvot

Ilmoitettu arvo

—

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

| EC (Wh/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EC-keskiarvo | | | | | | |
| Lopulliset EC-arvot | | | | | | |

EC (Wh/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

EC-keskiarvo

Lopulliset EC-arvot

Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot

| | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,COP | |
| AFEC | |

Yhdistetty

Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,COP

AFEC

2.1.2.   AJONEUVO L (TAPAUKSEN MUKAAN)

Toistetaan 2.1.1 kohta.

2.1.3.   AJONEUVO M (TAPAUKSEN MUKAAN)

Toistetaan 2.1.1 kohta.

2.1.4.   LOPULLISET KRITEERIPÄÄSTÖJEN ARVOT (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkasmassa | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Suurimmat arvot (3) | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkasmassa

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Suurimmat arvot (3)

2.2.   Tyyppi 2 -testi

Mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat päästötiedot

| Testi | CO (til.-%) | Lambda-arvo (x) | Moottorin pyörimisnopeus (rpm) | Öljyn lämpötila (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joutokäynti | | — | | |
| Joutokäynti suurella nopeudella | | | | |

Testi

CO (til.-%)

Lambda-arvo (x)

Moottorin pyörimisnopeus (rpm)

Öljyn lämpötila (°C)

Joutokäynti

—

Joutokäynti suurella nopeudella

2.3.   Tyyppi 3 -testi

Kampikammiokaasupäästöt ilmakehään: ei ole

2.4.   Tyyppi 4 -testi

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. selosteet | : | |

Perheen tunnus

:

Ks. selosteet

:

2.5.   Tyyppi 5 -testi

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. perhettä koskevat kestävyysselosteet | : | |
| Tyyppi 1- / tyyppi I -testi kriittisten päästöjen testaamiseksi | : | Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (3) |

Perheen tunnus

:

Ks. perhettä koskevat kestävyysselosteet

:

Tyyppi 1- / tyyppi I -testi kriittisten päästöjen testaamiseksi

:

Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (3)

2.6.   RDE-testi

| RDE-perheen numero | : | MSxxxx |
| --- | --- | --- |
| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |

RDE-perheen numero

:

MSxxxx

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

2.7.   Tyyppi 6 -testi

| Perheen tunnus | | |
| --- | --- | --- |
| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| Testipaikka | : | |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | vapaa rullaus (ajovastustiedot) |
| Inertiamassa (kg) | : | |
| Jos poikkeaa tyyppi 1 -testin ajoneuvosta | : | |
| Renkaat | : | |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Mitat (edessä/takana) | : | |
| Dynaaminen vierimissäde (m) | : | |
| Rengaspaine (kPa) | : | |

Perheen tunnus

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

vapaa rullaus (ajovastustiedot)

Inertiamassa (kg)

:

Jos poikkeaa tyyppi 1 -testin ajoneuvosta

:

Renkaat

:

Merkki

:

Tyyppi

:

Mitat (edessä/takana)

:

Dynaaminen vierimissäde (m)

:

Rengaspaine (kPa)

:

| Epäpuhtaudet | CO
  (g/km) | HC
  (g/km) |
| --- | --- | --- |
| Testi | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Raja-arvo | | |

Epäpuhtaudet

CO

(g/km)

HC

(g/km)

Testi

1

2

3

Keskiarvo

Raja-arvo

2.8.   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |

Perheen tunnus

:

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

2.9.   Savuntiheystesti (b)

2.9.1.   Vakionopeustestit

| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |
| --- | --- | --- |

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

2.9.2.   Ryntäystesti

| Mitattu absorptioarvo (m– 1) | : | |
| --- | --- | --- |
| Korjattu absorptioarvo (m– 1) | : | |

Mitattu absorptioarvo (m– 1)

:

Korjattu absorptioarvo (m– 1)

:

2.10.   Moottorin teho

| Ks. selosteet tai hyväksyntänumero | : | |
| --- | --- | --- |

Ks. selosteet tai hyväksyntänumero

:

2.11.   Lämpötilatiedot ajoneuvosta H (VH)

| Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: | : | kyllä/ei (7) |
| --- | --- | --- |
| ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä | : | kyllä/ei (7) |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C) | : | |
| Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C) | : | |
| Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C) | : | |
| Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s) | : | |
| Lämpötila-anturin sijainti | : | |
| Mitattu moottorin lämpötila | : | öljy/jäähdytysneste |

Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti:

:

kyllä/ei (7)

ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä

:

kyllä/ei (7)

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C)

:

Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C)

:

Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C)

:

Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s)

:

Lämpötila-anturin sijainti

:

Mitattu moottorin lämpötila

:

öljy/jäähdytysneste

Testausselosteen liitteet

(ei koske ATCT-testiä eikä täyssähköajoneuvoja)

1.   Kaikki korrelaatiovälineen syöttötiedot, jotka luetellaan asetusten (EU) 2017/1152 ja 2017/1153 (”korrelaatioasetukset”) liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa,

ja

syöttötiedoston tunniste: ...

2.   Täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/1152 ja 2017/1153 liitteessä I olevassa 3.1.1.2 kohdassa tarkoitettu täydellinen korrelaatiotiedosto:

3.   Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvot

| NEDC-korrelaation tulokset | Ajoneuvo H | Ajoneuvo L |
| --- | --- | --- |
| NEDC-testin ilmoitettu CO2-arvo | xxx,xx | xxx,xx |
| CO2MPAS-simulaattorin antama CO2-tulos (mukaan luettuna Ki) | xxx,xx | xxx,xx |
| CO2-tulos kaksoistestistä tai noppatestistä (mukaan luettuna Ki) | xxx,xx | xxx,xx |
| Hash-numero | |
| Noppaan perustuva päätös | |
| Poikkeamakerroin (arvo tai ei sovellettavissa) | |
| Tarkastuskerroin (0 / 1 / ei sovellettavissa) | |
| Ilmoitettu arvo, vahvistettu CO2MPAS-testillä / kaksoistestillä | | |
| | | |
| CO2MPAS-simulaattorin antama CO2-tulos (pois luettuna Ki) | kaupunkiajo | | |
| maantieajo | | |
| yhdistetty | | |
| Fyysisten mittausten tulokset |
| Testien päivämäärä | Testi 1 | pp/kk/vvvv | pp/kk/vvvv |
| Testi 2 | | |
| Testi 3 | | |
| Yhdistetyt CO2-päästöt | Testi 1 | kaupunkiajo | xxx,xxx | xxx,xxx |
| maantieajo | xxx,xxx | xxx,xxx |
| yhdistetty | xxx,xxx | xxx,xxx |
| Testi 2 | kaupunkiajo | | |
| maantieajo | | |
| yhdistetty | | |
| Testi 3 | kaupunkiajo | | |
| maantieajo | | |
| yhdistetty | | |
| Ki CO2 | 1,xxxx |
| Yhdistetyt CO2-päästöt mukaan luettuna Ki | Keskiarvo | yhdistetty | | |
| Vertailu suhteessa ilmoitettuun arvoon (ilmoitettu–keskiarvo) / ilmoitettu (%) | | |
| Ajovastusarvot testauksessa |
| f0 (N) | x,x | x,x |
| f1 (N/(km/h)) | x,xxx | x,xxx |
| f2 (N/(km/h)2) | x,xxxxx | x,xxxxx |
| inertialuokka (kg) | | |
| Lopulliset tulokset |
| NEDC: CO2 [g/km] | kaupunkiajo | xxx,xx | xxx,xx |
| maantieajo | xxx,xx | xxx,xx |
| yhdistetty | xxx,xx | xxx,xx |
| NEDC: polttoaineenkulutus FC [l/100km] | kaupunkiajo | x,xxx | x,xxx |
| maantieajo | x,xxx | x,xxx |
| yhdistetty | x,xxx | x,xxx |

NEDC-korrelaation tulokset

Ajoneuvo H

Ajoneuvo L

NEDC-testin ilmoitettu CO2-arvo

xxx,xx

xxx,xx

CO2MPAS-simulaattorin antama CO2-tulos (mukaan luettuna Ki)

xxx,xx

xxx,xx

CO2-tulos kaksoistestistä tai noppatestistä (mukaan luettuna Ki)

xxx,xx

xxx,xx

Hash-numero

Noppaan perustuva päätös

Poikkeamakerroin (arvo tai ei sovellettavissa)

Tarkastuskerroin (0 / 1 / ei sovellettavissa)

Ilmoitettu arvo, vahvistettu CO2MPAS-testillä / kaksoistestillä

CO2MPAS-simulaattorin antama CO2-tulos (pois luettuna Ki)

kaupunkiajo

maantieajo

yhdistetty

Fyysisten mittausten tulokset

Testien päivämäärä

Testi 1

pp/kk/vvvv

pp/kk/vvvv

Testi 2

Testi 3

Yhdistetyt CO2-päästöt

Testi 1

kaupunkiajo

xxx,xxx

xxx,xxx

maantieajo

xxx,xxx

xxx,xxx

yhdistetty

xxx,xxx

xxx,xxx

Testi 2

kaupunkiajo

maantieajo

yhdistetty

Testi 3

kaupunkiajo

maantieajo

yhdistetty

Ki CO2

1,xxxx

Yhdistetyt CO2-päästöt mukaan luettuna Ki

Keskiarvo

yhdistetty

Vertailu suhteessa ilmoitettuun arvoon (ilmoitettu–keskiarvo) / ilmoitettu (%)

Ajovastusarvot testauksessa

f0 (N)

x,x

x,x

f1 (N/(km/h))

x,xxx

x,xxx

f2 (N/(km/h)2)

x,xxxxx

x,xxxxx

inertialuokka (kg)

Lopulliset tulokset

NEDC: CO2 [g/km]

kaupunkiajo

xxx,xx

xxx,xx

maantieajo

xxx,xx

xxx,xx

yhdistetty

xxx,xx

xxx,xx

NEDC: polttoaineenkulutus FC [l/100km]

kaupunkiajo

x,xxx

x,xxx

maantieajo

x,xxx

x,xxx

yhdistetty

x,xxx

x,xxx

4.   OVC-HEV-ajoneuvojen testitulokset

4.1.   Ajoneuvo H

4.1.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty
  (Ki mukaan luettuna) |
| --- | --- |
| Ki CO2 | 1,xxxx |
| MCO2,NEDC_H,test,condition A | |
| MCO2,NEDC_H,test,condition B | |
| MCO2,NEDC_H,test,weighted | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

(Ki mukaan luettuna)

Ki CO2

1,xxxx

MCO2,NEDC_H,test,condition A

MCO2,NEDC_H,test,condition B

MCO2,NEDC_H,test,weighted

4.1.2.   OVC-HEV-ajoneuvojen sähköenergiankulutus

| Sähköenergiankulutus (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| ECNEDC_H,test,condition A | |
| ECNEDC_H,test,condition B | |
| ECNEDC_H,test,weighted | |

Sähköenergiankulutus (Wh/km)

Yhdistetty

ECNEDC_H,test,condition A

ECNEDC_H,test,condition B

ECNEDC_H,test,weighted

4.1.3.   Polttoaineenkulutus (l/100km)

| Polttoaineenkulutus (l/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| FCNEDC_L,test,condition A | |
| FCNEDC_L,test,condition B | |
| FCNEDC_L,test,weighted | |

Polttoaineenkulutus (l/100 km)

Yhdistetty

FCNEDC_L,test,condition A

FCNEDC_L,test,condition B

FCNEDC_L,test,weighted

4.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

4.2.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty
  (Ki mukaan luettuna) |
| --- | --- |
| Ki CO2 | 1,xxxx |
| MCO2,NEDC_L,test,condition A | |
| MCO2,NEDC_L,test,condition B | |
| MCO2,NEDC_L,test,weighted | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

(Ki mukaan luettuna)

Ki CO2

1,xxxx

MCO2,NEDC_L,test,condition A

MCO2,NEDC_L,test,condition B

MCO2,NEDC_L,test,weighted

4.2.2.   OVC-HEV-ajoneuvojen sähköenergiankulutus

| Sähköenergiankulutus (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| ECNEDC_L,test,condition A | |
| ECNEDC_L,test,condition B | |
| ECNEDC_L,test,weighted | |

Sähköenergiankulutus (Wh/km)

Yhdistetty

ECNEDC_L,test,condition A

ECNEDC_L,test,condition B

ECNEDC_L,test,weighted

4.2.3.   Polttoaineenkulutus (l/100km)

| Polttoaineenkulutus
  (l/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| FCNEDC_L,test,condition A | |
| FCNEDC_L,test,condition B | |
| FCNEDC_L,test,weighted | |

Polttoaineenkulutus

(l/100 km)

Yhdistetty

FCNEDC_L,test,condition A

FCNEDC_L,test,condition B

FCNEDC_L,test,weighted

II OSA

ATCT -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

Selosteen numero

| HAKIJA | |
| --- | --- |
| Valmistaja | |
| AIHE | ... |
| Ajovastusperheen tunnukset | : | |
| Interpolointiperheen tunnukset | : | |
| ATCT-tunnukset | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| | Interpolointiperheen tunniste | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

...

Ajovastusperheen tunnukset

:

Interpolointiperheen tunnukset

:

ATCT-tunnukset

:

Testauksen kohde

Merkki

:

Interpolointiperheen tunniste

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA, | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA,

PP/KK/VVVV

Yleiset huomautukset:

Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaihtoehto.

Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin alussa.

Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.

| (a) | koskee kipinäsytytysmoottoria. |
| --- | --- |

(a)

koskee kipinäsytytysmoottoria.

| (b) | koskee puristussytytysmoottoria. |
| --- | --- |

(b)

koskee puristussytytysmoottoria.

1.   TESTATUN AJONEUVON KUVAUS

1.1.   YLEISTÄ

| Ajoneuvojen numerot | : | Prototyypin numero ja valmistenumero |
| --- | --- | --- |
| Luokka | : | |
| Istuinten lukumäärä kuljettaja mukaan luettuna | : | |
| Kori | : | |
| Vetävät pyörät | : | |

Ajoneuvojen numerot

:

Prototyypin numero ja valmistenumero

Luokka

:

Istuinten lukumäärä kuljettaja mukaan luettuna

:

Kori

:

Vetävät pyörät

:

1.1.1.   Voimalaite

| Voimalaite | : | täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno |
| --- | --- | --- |

Voimalaite

:

täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno

1.1.2.   POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)

Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Toimintaperiaate | : | kaksitahti/nelitahti |
| Sylinterien lukumäärä ja järjestely | : | ... |
| Moottorin iskutilavuus (cm3) | : | |
| Moottorin joutokäyntinopeus (rpm) | : | | ± |
| Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a) | : | | ± |
| Moottorin nimellisteho | : | | kW | nopeudella | | rpm |
| Suurin nettovääntömomentti | : | | Nm | nopeudella | | rpm |
| Moottorin voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Jäähdytysjärjestelmä | : | Tyyppi: ilma/vesi/öljy |
| Eristys | : | materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino |

Merkki

:

Tyyppi

:

Toimintaperiaate

:

kaksitahti/nelitahti

Sylinterien lukumäärä ja järjestely

:

...

Moottorin iskutilavuus (cm3)

:

Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)

:

±

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a)

:

±

Moottorin nimellisteho

:

kW

nopeudella

rpm

Suurin nettovääntömomentti

:

Nm

nopeudella

rpm

Moottorin voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Jäähdytysjärjestelmä

:

Tyyppi: ilma/vesi/öljy

Eristys

:

materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino

1.1.3.   TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä (tapauksen mukaan)

Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ... |
| Tiheys 15 °C:ssa | : | |
| Rikkipitoisuus | : | Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10 |
| Liite IX | : | |
| Erän numero | : | |
| Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ...

Tiheys 15 °C:ssa

:

Rikkipitoisuus

:

Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10

Liite IX

:

Erän numero

:

Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ)

:

1.1.4.   POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Suoraruiskutus | : | kyllä/ei tai kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvon polttoainetyyppi | : | yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel |
| Ohjausyksikkö |
| Osan tiedot | : | sama kuin ilmoituslomakkeessa |
| Testattu ohjelmisto | : | luettu lukulaitteella (esimerkiksi) |
| Ilmanvirtausmittari | : | |
| Kaasunsäätimen runko | : | |
| Paineanturi | : | |
| Ruiskutuspumppu | : | |
| Ruiskutussuuttimet | : | |

Suoraruiskutus

:

kyllä/ei tai kuvaus

Ajoneuvon polttoainetyyppi

:

yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel

Ohjausyksikkö

Osan tiedot

:

sama kuin ilmoituslomakkeessa

Testattu ohjelmisto

:

luettu lukulaitteella (esimerkiksi)

Ilmanvirtausmittari

:

Kaasunsäätimen runko

:

Paineanturi

:

Ruiskutuspumppu

:

Ruiskutussuuttimet

:

1.1.5.   IMUJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ahdin | : | kyllä/ei
  merkki ja tyyppi (1) |
| --- | --- | --- |
| Välijäähdytin | : | kyllä/ei
  tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1) |
| Ilmansuodatin (elementti) (1) | : | merkki ja tyyppi |
| Imuäänenvaimennin (1) | : | merkki ja tyyppi |

Ahdin

:

kyllä/ei

merkki ja tyyppi (1)

Välijäähdytin

:

kyllä/ei

tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)

Ilmansuodatin (elementti) (1)

:

merkki ja tyyppi

Imuäänenvaimennin (1)

:

merkki ja tyyppi

1.1.6.   PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ensimmäinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys ... |
| --- | --- | --- |
| Toinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys ... |
| Hiukkasloukku | : | on / ei / ei sovellettavissa
  katalysoitu: kyllä/ei
  merkki ja viite (1) |
| Happianturien tiedot ja sijainti | : | ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen |
| Ilmansyöttö | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| Pakokaasun takaisinkierrätys | : | on / ei / ei sovellettavissa
  jäähdytetty/jäähdyttämätön
  suuri/pieni paine |
| Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| NOx-anturien tiedot ja sijainti | : | Ennen/jälkeen |
| Yleiskuvaus (1) | : | |

Ensimmäinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys ...

Toinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys ...

Hiukkasloukku

:

on / ei / ei sovellettavissa

katalysoitu: kyllä/ei

merkki ja viite (1)

Happianturien tiedot ja sijainti

:

ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen

Ilmansyöttö

:

on / ei / ei sovellettavissa

Pakokaasun takaisinkierrätys

:

on / ei / ei sovellettavissa

jäähdytetty/jäähdyttämätön

suuri/pieni paine

Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä

:

on / ei / ei sovellettavissa

NOx-anturien tiedot ja sijainti

:

Ennen/jälkeen

Yleiskuvaus (1)

:

1.1.7.   LÄMMÖNVARAIN (tapauksen mukaan)

Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan.

| Lämmönvarain | : | kyllä/ei |
| --- | --- | --- |
| Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J) | : | |
| Aika lämmön luovutukseen (s) | : | |

Lämmönvarain

:

kyllä/ei

Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J)

:

Aika lämmön luovutukseen (s)

:

1.1.8.   VOIMANSIIRTO (tapauksen mukaan)

Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Vaihdelaatikko | : | käsivalintainen/automaattinen/portaaton |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihtomenetelmä |
| Ensisijainen ajotila | : | kyllä/ei
  normaali/ajo/taloudellinen/... |
| Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Ohjausyksikkö | : | |
| Vaihdelaatikon voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Renkaat |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Mitat (edessä/takana) | : | |
| Dynaaminen vierimissäde (m) | : | |
| Rengaspaine (kPa) | : | |

Vaihdelaatikko

:

käsivalintainen/automaattinen/portaaton

Vaihteenvaihtomenetelmä

Ensisijainen ajotila

:

kyllä/ei

normaali/ajo/taloudellinen/...

Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Ohjausyksikkö

:

Vaihdelaatikon voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Renkaat

Merkki

:

Tyyppi

:

Mitat (edessä/takana)

:

Dynaaminen vierimissäde (m)

:

Rengaspaine (kPa)

:

Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon nopeus (km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) (V1000) vaihteiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta

| R.B. | R.P. | R.T. | V1000 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1/1 | | |
| 2. | 1/1 | | |
| 3. | 1/1 | | |
| 4. | 1/1 | | |
| 5. | 1/1 | | |
| ... | | | |
| | | | |

R.B.

R.P.

R.T.

V1000

1.

1/1

2.

1/1

3.

1/1

4.

1/1

5.

1/1

...

1.1.9.   SÄHKÖKONE (tapauksen mukaan)

Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Huipputeho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Huipputeho (kW)

:

1.1.10.   AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Kapasiteetti (Ah) | : | |
| Nimellisjännite (V) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Kapasiteetti (Ah)

:

Nimellisjännite (V)

:

1.1.11.   TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen mukaan)

Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pienjännitejärjestelmä tai laturi)

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Teho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Teho (kW)

:

1.2.   AJONEUVON KUVAUS

1.2.1.   MASSA

| H-ajoneuvon testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

H-ajoneuvon testimassa (kg)

:

1.2.2.   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| f2_TReg (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

f2_TReg (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.2.3.   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus (km/h) | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.2.4.   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio | | (ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos) |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen |
| nmin drive |
| Ykkösvaihde | : | ... rpm |
| Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle | : | ... rpm |
| Kakkosvaihteelta pysähdyksiin | : | ... rpm |
| Kakkosvaihde | : | ... rpm |
| Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet | : | ... rpm |
| Vaihdetta 1 ei käytetä | : | kyllä/ei |
| n_95_high kaikille vaihteille | : | ... rpm |
| n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up) | : | ... rpm |
| n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down) | : | ... rpm |
| t_start_phase | : | ... s |
| n_min_drive_start | : | ... rpm |
| n_min_drive_up_start | : | ... rpm |
| ASM-marginaalin käyttö: | : | kyllä/ei |
| ASM-arvot | : | |

Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio

(ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos)

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen

nmin drive

Ykkösvaihde

:

... rpm

Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle

:

... rpm

Kakkosvaihteelta pysähdyksiin

:

... rpm

Kakkosvaihde

:

... rpm

Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet

:

... rpm

Vaihdetta 1 ei käytetä

:

kyllä/ei

n_95_high kaikille vaihteille

:

... rpm

n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up)

:

... rpm

n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down)

:

... rpm

t_start_phase

:

... s

n_min_drive_start

:

... rpm

n_min_drive_up_start

:

... rpm

ASM-marginaalin käyttö:

:

kyllä/ei

ASM-arvot

:

2.   TESTITULOKSET

| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| --- | --- | --- |
| Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla | : | 2WD/4WD |
| Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa? | : | kyllä/ei/tarpeeton |
| Toiminta alustadynamometrillä | | kyllä/ei |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla

:

2WD/4WD

Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa?

:

kyllä/ei/tarpeeton

Toiminta alustadynamometrillä

kyllä/ei

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

2.1   TESTI LÄMPÖTILASSA 14 °C

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | |
| Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm) | : | |
| Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä) | : | ajoneuvon keskilinjalla / ... |
| Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) | : | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde (%) | : | x,x |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h) | : | x,xx |
| Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta | : | kaasupoljin pohjassa |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm)

:

Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä)

:

ajoneuvon keskilinjalla / ...

Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)

:

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

:

x,x

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h)

:

x,xx

Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta

:

kaasupoljin pohjassa

2.1.1.   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpidettäessä

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Mitatut arvot | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Mitatut arvot

Raja-arvot

2.1.2.   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävissä testeissä

| CO2-päästöt (g/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu arvo MCO2,p,1 | | | | | — |
| Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,1b / MCO2,c,2 | | | | | |
| RCB-korjauskerroin (2) | | | | | |
| MCO2,p,3 / MCO2,c,3 | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Mitattu arvo MCO2,p,1

—

Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,1b / MCO2,c,2

RCB-korjauskerroin (2)

MCO2,p,3 / MCO2,c,3

2.2   TESTI LÄMPÖTILASSA 23 °C

Annetaan tiedot tai viitataan tyyppi 1 -testin selosteeseen

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | |
| Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm) | : | |
| Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä) | : | ajoneuvon keskilinjalla / ... |
| Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) | : | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde (%) | : | x,x |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h) | : | x,xx |
| Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta | : | kaasupoljin pohjassa |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm)

:

Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä)

:

ajoneuvon keskilinjalla / ...

Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)

:

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

:

x,x

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h)

:

x,xx

Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta

:

kaasupoljin pohjassa

2.2.1.   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpidettäessä

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Lopulliset arvot | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Lopulliset arvot

Raja-arvot

2.2.2.   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävissä testeissä

| CO2-päästöt (g/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu arvo MCO2,p,1 | | | | | — |
| Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,1b / MCO2,c,2 | | | | | |
| RCB-korjauskerroin (2) | | | | | |
| MCO2,p,3 / MCO2,c,3 | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Mitattu arvo MCO2,p,1

—

Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,1b / MCO2,c,2

RCB-korjauskerroin (2)

MCO2,p,3 / MCO2,c,3

2.3   PÄÄTELMÄT

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| ATCT (14 °C) MCO2,Treg | |
| Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23° | |
| Perheen korjauskerroin (FCF) | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

ATCT (14 °C) MCO2,Treg

Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23°

Perheen korjauskerroin (FCF)

2.4.   VERTAILUAJONEUVON LÄMPÖTILATIEDOT LÄMPÖTILASSA 23 °C TEHDYN TESTIN JÄLKEEN

| Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: | : | kyllä/ei (3) |
| --- | --- | --- |
| ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä | : | kyllä/ei (3) |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C) | : | |
| Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C) | : | |
| Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C) | : | |
| Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s) | : | |
| Lämpötila-anturin sijainti | : | |
| Mitattu moottorin lämpötila | : | öljy/jäähdytysneste |

Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti:

:

kyllä/ei (3)

ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä

:

kyllä/ei (3)

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C)

:

Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C)

:

Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C)

:

Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s)

:

Lämpötila-anturin sijainti

:

Mitattu moottorin lämpötila

:

öljy/jäähdytysneste

Lisäys 8 b

Ajovastustestin seloste

Ajovastuksen määrittämistestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

Selosteen numero

| HAKIJA | |
| --- | --- |
| Valmistaja | |
| AIHE | Ajoneuvon ajovastuksen / ... määrittäminen |
| Ajovastusperheen tunnukset | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| | Tyyppi | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

Ajoneuvon ajovastuksen / ... määrittäminen

Ajovastusperheen tunnukset

:

Testauksen kohde

Merkki

:

Tyyppi

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA, | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA,

PP/KK/VVVV

1.   KOHTEENA OLEVAT AJONEUVOT

| Merkit | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyypit | : | |
| Kauppanimi | : | |
| Suurin nopeus (km/h) | : | |
| Vetävät akselit | : | |

Merkit

:

Tyypit

:

Kauppanimi

:

Suurin nopeus (km/h)

:

Vetävät akselit

:

2.   TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS

Jos interpolointia ei tehdä, kuvataan (energiantarpeeltaan) huonoimman tapauksen ajoneuvo.

2.1.   Tuulitunnelimenetelmä

| Yhdistettynä | : | hihna-/alustadynamometriin |
| --- | --- | --- |

Yhdistettynä

:

hihna-/alustadynamometriin

2.1.1   Yleistä

| | Tuulitunneli | Dynamometri |
| --- | --- | --- |
| | HR | LR | HR | LR |
| Merkki | | | | |
| Tyyppi | | | | |
| Versio | | | | |
| Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ) | | | | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | — | — | | |
| Ajokilometrit | — | — | | |

Tuulitunneli

Dynamometri

HR

LR

HR

LR

Merkki

Tyyppi

Versio

Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

—

—

Ajokilometrit

—

—

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Versio | : | |
| Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ) | : | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | : | |
| Ajokilometrit | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Versio

:

Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ)

:

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

:

Ajokilometrit

:

2.1.2   Massat

| | Dynamometri |
| --- | --- |
| | HR | LR |
| Testimassa (kg) | | |
| Keskimääräinen massa mav(kg) | | |
| Arvo mr (kg/akseli) | | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | | |

Dynamometri

HR

LR

Testimassa (kg)

Keskimääräinen massa mav(kg)

Arvo mr (kg/akseli)

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |
| Keskimääräinen massa mav (kg) | : | (keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen) |
| Suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa | : | |
| Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo | : | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | : | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | : | |

Testimassa (kg)

:

Keskimääräinen massa mav (kg)

:

(keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen)

Suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa

:

Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo

:

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

:

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

:

2.1.3   Renkaat

| | Tuulitunneli | Dynamometri |
| --- | --- | --- |
| | HR | LR | HR | LR |
| Kokomerkintä | | | | |
| Merkki | | | | |
| Tyyppi | | | | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | — | — | | |
| Takana (kg/t) | — | — | | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | — | — | | |
| Takana (kPa) | — | — | | |

Tuulitunneli

Dynamometri

HR

LR

HR

LR

Kokomerkintä

Merkki

Tyyppi

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

—

—

Takana (kg/t)

—

—

Rengaspaine

Edessä (kPa)

—

—

Takana (kPa)

—

—

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Kokomerkintä |
| --- |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | : | |
| Takana (kg/t) | : | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | : | |
| Takana (kPa) | : | |

Kokomerkintä

Merkki

:

Tyyppi

:

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

:

Takana (kg/t)

:

Rengaspaine

Edessä (kPa)

:

Takana (kPa)

:

2.1.4.   Kori

| | Tuulitunneli |
| --- | --- |
| | HR | LR |
| Tyyppi | AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD | |
| Versio | | |
| Aerodynaamiset laitteet |
| Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat | kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan | |
| Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo | | |
| Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2) | — | |

Tuulitunneli

HR

LR

Tyyppi

AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD

Versio

Aerodynaamiset laitteet

Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat

kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan

Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo

Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2)

—

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Korin muodon kuvaus | : | Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa) |
| --- | --- | --- |
| Otsapinta-ala Afr (m2) | : | |

Korin muodon kuvaus

:

Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa)

Otsapinta-ala Afr (m2)

:

2.2   TIELLÄ

2.2.1.   Yleistä

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Merkki | | |
| Tyyppi | | |
| Versio | | |
| Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ) | | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | | |
| Ajokilometrit | | |

HR

LR

Merkki

Tyyppi

Versio

Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

Ajokilometrit

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Versio | : | |
| Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ) | : | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | : | |
| Ajokilometrit | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Versio

:

Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ)

:

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

:

Ajokilometrit

:

2.2.2   Massat

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Testimassa (kg) | | |
| Keskimääräinen massa mav(kg) | | |
| Arvo mr (kg/akseli) | | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | | |

HR

LR

Testimassa (kg)

Keskimääräinen massa mav(kg)

Arvo mr (kg/akseli)

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |
| Keskimääräinen massa mav (kg) | : | (keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen) |
| Suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa | : | |
| Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo | : | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | | |

Testimassa (kg)

:

Keskimääräinen massa mav (kg)

:

(keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen)

Suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa

:

Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo

:

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

2.2.3   Renkaat

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Kokomerkintä | | |
| Merkki | | |
| Tyyppi | | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | | |
| Takana (kg/t) | | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | | |
| Takana (kPa) | | |

HR

LR

Kokomerkintä

Merkki

Tyyppi

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

Takana (kg/t)

Rengaspaine

Edessä (kPa)

Takana (kPa)

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Kokomerkintä | : | |
| --- | --- | --- |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | : | |
| Takana (kg/t) | : | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | : | |
| Takana (kPa) | : | |

Kokomerkintä

:

Merkki

:

Tyyppi

:

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

:

Takana (kg/t)

:

Rengaspaine

Edessä (kPa)

:

Takana (kPa)

:

2.2.4.   Kori

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD | |
| Versio | | |
| Aerodynaamiset laitteet |
| Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat | kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan | |
| Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo | | |
| Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2) | — | |

HR

LR

Tyyppi

AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD

Versio

Aerodynaamiset laitteet

Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat

kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan

Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo

Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2)

—

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Korin muodon kuvaus | : | Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa) |
| --- | --- | --- |
| Otsapinta-ala Afr (m2) | : | |

Korin muodon kuvaus

:

Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa)

Otsapinta-ala Afr (m2)

:

2.3.   VOIMALAITE

2.3.1.   Ajoneuvo H

| Moottorin tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Voimansiirron tyyppi | : | käsivalintainen, automaattinen, portaaton |
| Voimansiirron malli
  (valmistajan tunnukset) | : | (vääntömomenttiarvo ja kytkinten lukumäärä à kirjataan ilmoituslomakkeeseen) |
| Katetut voimansiirron mallit
  (valmistajan tunnukset) | : | |
| Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella (N/V-suhde) | : | Vaihde | Välityssuhde | N/V-suhde |
| 1. | 1/.. | |
| 2. | 1.. | |
| 3. | 1/.. | |
| 4. | 1/.. | |
| 5. | 1/.. | |
| 6. | 1/.. | |
| .. | | |
| .. | | |
| Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähkökoneet | : | (ei sähkökonetta tai ei vapaarullaustilaa) |
| Sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä | : | rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen ... |
| Jäähdytysaineen tyyppi | : | ilma, neste, ... |

Moottorin tunnus

:

Voimansiirron tyyppi

:

käsivalintainen, automaattinen, portaaton

Voimansiirron malli

(valmistajan tunnukset)

:

(vääntömomenttiarvo ja kytkinten lukumäärä à kirjataan ilmoituslomakkeeseen)

Katetut voimansiirron mallit

(valmistajan tunnukset)

:

Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella (N/V-suhde)

:

Vaihde

Välityssuhde

N/V-suhde

1.

1/..

2.

1..

3.

1/..

4.

1/..

5.

1/..

6.

1/..

..

..

Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähkökoneet

:

(ei sähkökonetta tai ei vapaarullaustilaa)

Sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä

:

rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen ...

Jäähdytysaineen tyyppi

:

ilma, neste, ...

2.3.2.   Ajoneuvo L

Toistetaan 2.3.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.

2.4.   TESTITULOKSET

2.4.1.   Ajoneuvo H

| Testien päivämäärät | : | pp/kk/vvvv (tuulitunneli)
  pp/kk/vvvv (dynamometri)
  tai
  pp/kk/vvvv (tiellä) |
| --- | --- | --- |

Testien päivämäärät

:

pp/kk/vvvv (tuulitunneli)

pp/kk/vvvv (dynamometri)

tai

pp/kk/vvvv (tiellä)

TIELLÄ

| Testausmenetelmä | : | vapaa rullaus
  tai vääntömomenttimittarimenetelmä |
| --- | --- | --- |
| Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot) | : | |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |
| Pyörien suuntaus | : | Aurauskulma ja pyörän kallistuma |
| Suurin vertailunopeus (km/h) | : | |
| Tuulenmittaus | : | paikallaan
  tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (CD × A), korjattu vai ei? |
| Katkojen lukumäärä | : | |
| Tuuli | : | keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan |
| Ilmanpaine | : | |
| Lämpötila (keskiarvo) | : | |
| Tuulikorjaus | : | kyllä/ei |
| Rengaspaineen säätäminen | : | kyllä/ei |
| Raakatulokset | : | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0 =
  c1 =
  c2 =
  Vapaa rullaus:
  f0

  f1

  f2 |
| Lopulliset tulokset | | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0 =
  c1 =
  c2 =
  ja
  f0 =
  f1 =
  f2 =
  Vapaa rullaus:
  f0 =
  f1 =
  f2 = |

Testausmenetelmä

:

vapaa rullaus

tai vääntömomenttimittarimenetelmä

Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot)

:

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

Pyörien suuntaus

:

Aurauskulma ja pyörän kallistuma

Suurin vertailunopeus (km/h)

:

Tuulenmittaus

:

paikallaan

tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (CD × A), korjattu vai ei?

Katkojen lukumäärä

:

Tuuli

:

keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan

Ilmanpaine

:

Lämpötila (keskiarvo)

:

Tuulikorjaus

:

kyllä/ei

Rengaspaineen säätäminen

:

kyllä/ei

Raakatulokset

:

Vääntömomenttimenetelmä:

c0 =

c1 =

c2 =

Vapaa rullaus:

f0

f1

f2

Lopulliset tulokset

Vääntömomenttimenetelmä:

c0 =

c1 =

c2 =

ja

f0 =

f1 =

f2 =

Vapaa rullaus:

f0 =

f1 =

f2 =

Tai

TUULITUNNELIMENETELMÄ

| Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot) | : | |
| --- | --- | --- |
| Testauspaikan luokitus | : | Selosteen viitetiedot ja päiväys |
| Dynamometri |
| Dynamometrin tyyppi | : | hihna-/alustadynamometri |
| Menetelmä | : | vakiintuneet nopeudet tai hidastus |
| Lämmitys | : | lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla |
| Kuormituskäyrän korjaus | : | (alustadynamometrille tapauksen mukaan) |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla | : | Nopeus (km/h) | CD × A (m2) |
| ... | ... |
| ... | ... |
| Tulos | : | f0 =
  f1 =
  f2 = |

Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot)

:

Testauspaikan luokitus

:

Selosteen viitetiedot ja päiväys

Dynamometri

Dynamometrin tyyppi

:

hihna-/alustadynamometri

Menetelmä

:

vakiintuneet nopeudet tai hidastus

Lämmitys

:

lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla

Kuormituskäyrän korjaus

:

(alustadynamometrille tapauksen mukaan)

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla

:

Nopeus (km/h)

CD × A (m2)

...

...

...

...

Tulos

:

f0 =

f1 =

f2 =

Tai

AJOVASTUSMATRIISI TIELLÄ

| Testausmenetelmä | : | vapaa rullaus
  tai vääntömomenttimittarimenetelmä |
| --- | --- | --- |
| Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot) | : | |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |
| Pyörien suuntaus | : | Aurauskulma ja pyörän kallistuma |
| Suurin vertailunopeus (km/h) | : | |
| Tuulenmittaus | : | paikallaan
  tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (CD × A), korjattu vai ei? |
| Katkojen lukumäärä | : | |
| Tuuli | : | keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan |
| Ilmanpaine | : | |
| Lämpötila (keskiarvo) | : | |
| Tuulikorjaus | : | kyllä/ei |
| Rengaspaineen säätäminen | : | kyllä/ei |
| Raakatulokset | : | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0r =
  c1r =
  c2r =
  Vapaa rullaus:
  f0r =
  f1r =
  f2r = |
| Lopulliset tulokset | | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0r =
  c1r =
  c2r =
  ja
  f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  Vapaa rullaus:
  f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle LM) = |

Testausmenetelmä

:

vapaa rullaus

tai vääntömomenttimittarimenetelmä

Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot)

:

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

Pyörien suuntaus

:

Aurauskulma ja pyörän kallistuma

Suurin vertailunopeus (km/h)

:

Tuulenmittaus

:

paikallaan

tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (CD × A), korjattu vai ei?

Katkojen lukumäärä

:

Tuuli

:

keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan

Ilmanpaine

:

Lämpötila (keskiarvo)

:

Tuulikorjaus

:

kyllä/ei

Rengaspaineen säätäminen

:

kyllä/ei

Raakatulokset

:

Vääntömomenttimenetelmä:

c0r =

c1r =

c2r =

Vapaa rullaus:

f0r =

f1r =

f2r =

Lopulliset tulokset

Vääntömomenttimenetelmä:

c0r =

c1r =

c2r =

ja

f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =

Vapaa rullaus:

f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =

Tai

AJOVASTUSMATRIISI-TUULITUNNELIMENETELMÄ

| Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot) | : | |
| --- | --- | --- |
| Testauspaikan luokitus | : | Selosteen viitetiedot ja päiväys |
| Dynamometri |
| Dynamometrin tyyppi | : | hihna-/alustadynamometri |
| Menetelmä | : | vakiintuneet nopeudet tai hidastus |
| Lämmitys | : | lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla |
| Kuormituskäyrän korjaus | : | (alustadynamometrille tapauksen mukaan) |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla | : | Nopeus (km/h) | CD × A (m2) |
| ... | ... |
| ... | ... |
| Tulos | : | f0r =
  f1r =
  f2r =
  f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle LM) = |

Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot)

:

Testauspaikan luokitus

:

Selosteen viitetiedot ja päiväys

Dynamometri

Dynamometrin tyyppi

:

hihna-/alustadynamometri

Menetelmä

:

vakiintuneet nopeudet tai hidastus

Lämmitys

:

lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla

Kuormituskäyrän korjaus

:

(alustadynamometrille tapauksen mukaan)

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla

:

Nopeus (km/h)

CD × A (m2)

...

...

...

...

Tulos

:

f0r =

f1r =

f2r =

f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =

2.4.2.   Ajoneuvo L

Toistetaan 2.4.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.

Lisäys 8 c

Testauskaavakkeen malli

Testauskaavakkeeseen merkitään kirjatut tiedot, joita ei ole esitetty muissa testausselosteissa.

Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on säilytettävä testauskaavakkeet vähintään kymmenen vuoden ajan.

Testauskaavakkeissa on tapauksen mukaan esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

| Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 4 |
| --- |
| Säädettävän pyöränsuuntauksen parametrit | : | |
| Kertoimet c0, c1 ja c2, | : | c0 =
  c1 =
  c2 = |
| Alustadynamometrilla mitatut vapaa rullaus -ajat | : | Vertailunopeus (km/h) | Vapaan rullauksen aika (s) |
| 130 | |
| 120 | |
| 110 | |
| 100 | |
| 90 | |
| 80 | |
| 70 | |
| 60 | |
| 50 | |
| 40 | |
| 30 | |
| 20 | |
| Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja | : | paino (kg)
  ajoneuvolla/ajoneuvossa |
| Rullausajat vapaa rullaus -menettelyn suorittamisen jälkeen | : | Vertailunopeus (km/h) | Vapaan rullauksen aika (s) |
| 130 | |
| 120 | |
| 110 | |
| 100 | |
| 90 | |
| 80 | |
| 70 | |
| 60 | |
| 50 | |
| 40 | |
| 30 | |
| 20 | |
| Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 5 |
| NOx-muuntimen tehokkuus

  Osoitetut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, kun NOx-analysaattori on NO-tilassa, jolloin kalibrointikaasu ei kulje muuntimen läpi | : | (a) =
  (b) =
  (c) =
  (d) =
  Pitoisuus NO-tilassa = |
| Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 6 |
| Ajoneuvon todellinen ajomatka | : | |
| Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvo, joka ei kykene seuraamaan syklin kulkua:
  poikkeamat ajosyklistä | : | |
| Ajosuoriteindeksit: | | |
| Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti: | :
  : |
| IWR: inertiaalisen työn suhde | : |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo | :
  :
  : |
| Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen | | |
| Suodatin ennen testiä | : |
| Suodatin testin jälkeen | : |
| Vertailusuodatin | : |
| Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitteen tasaantumisen jälkeen | : | |
| Regenerointitekijän määrittäminen | | |
| Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin välissä, joissa tapahtuu regenerointi | : |
| Niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömittauksia tehdään | : |
| Päästöjen massan mittaaminen M′sij kullekin yhdisteelle i kussakin syklissä j | : |
| Regenerointitekijän määrittäminen

  Täydellistä regenerointia varten mitattujen sovellettavien testisyklien lukumäärä d | : | |
| Regenerointitekijän määrittäminen | | |
| Msi | : |
| Mpi | : |
| Ki | : |
| Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 6 a |
| ATCT

  Testihuoneen ilman lämpötila ja kosteus mitattuna ajoneuvon tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz | : | Lämpötilan asetusarvo = Treg

  Todellinen lämpötila-arvo
  ± 3 °C testin alussa
  ± 5 °C testin aikana |
| Seisonta-alueen lämpötila jatkuvasti mitattuna vähimmäistaajuudella 0,033 Hz | : | Lämpötilan asetusarvo = Treg

  Todellinen lämpötila-arvo
  ± 3 °C testin alussa
  ± 5 °C testin aikana |
| Siirtoon esivakautuksesta seisonta-alueelle kulunut aika | : | ≤ 10 minuuttia |
| Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen | : | ≤ 10 minuuttia |
| Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin | : | aika loppulämpötilan mittauksesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin päättymiseen |
| Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteestä VI |
| Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti

  Ympäristön lämpötila kahden vuorokausivaihtelusyklin aikana (kirjataan vähintään minuutin välein) | : | |
| Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus

  Ympäristön lämpötila ensimmäisen 11-tuntisen profiilin aikana (kirjataan vähintään 10 minuutin välein) | : | |

Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 4

Säädettävän pyöränsuuntauksen parametrit

:

Kertoimet c0, c1 ja c2,

:

c0 =

c1 =

c2 =

Alustadynamometrilla mitatut vapaa rullaus -ajat

:

Vertailunopeus (km/h)

Vapaan rullauksen aika (s)

130

120

110

100

90

80

70

60

50

40

30

20

Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja

:

paino (kg)

ajoneuvolla/ajoneuvossa

Rullausajat vapaa rullaus -menettelyn suorittamisen jälkeen

:

Vertailunopeus (km/h)

Vapaan rullauksen aika (s)

130

120

110

100

90

80

70

60

50

40

30

20

Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 5

NOx-muuntimen tehokkuus

Osoitetut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, kun NOx-analysaattori on NO-tilassa, jolloin kalibrointikaasu ei kulje muuntimen läpi

:

(a) =

(b) =

(c) =

(d) =

Pitoisuus NO-tilassa =

Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 6

Ajoneuvon todellinen ajomatka

:

Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvo, joka ei kykene seuraamaan syklin kulkua:

poikkeamat ajosyklistä

:

Ajosuoriteindeksit:

Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:

:

:

IWR: inertiaalisen työn suhde

:

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo

:

:

:

Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen

Suodatin ennen testiä

:

Suodatin testin jälkeen

:

Vertailusuodatin

:

Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitteen tasaantumisen jälkeen

:

Regenerointitekijän määrittäminen

Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin välissä, joissa tapahtuu regenerointi

:

Niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömittauksia tehdään

:

Päästöjen massan mittaaminen M′sij kullekin yhdisteelle i kussakin syklissä j

:

Regenerointitekijän määrittäminen

Täydellistä regenerointia varten mitattujen sovellettavien testisyklien lukumäärä d

:

Regenerointitekijän määrittäminen

Msi

:

Mpi

:

Ki

:

Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 6 a

ATCT

Testihuoneen ilman lämpötila ja kosteus mitattuna ajoneuvon tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz

:

Lämpötilan asetusarvo = Treg

Todellinen lämpötila-arvo

± 3 °C testin alussa

± 5 °C testin aikana

Seisonta-alueen lämpötila jatkuvasti mitattuna vähimmäistaajuudella 0,033 Hz

:

Lämpötilan asetusarvo = Treg

Todellinen lämpötila-arvo

± 3 °C testin alussa

± 5 °C testin aikana

Siirtoon esivakautuksesta seisonta-alueelle kulunut aika

:

≤ 10 minuuttia

Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen

:

≤ 10 minuuttia

Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin

:

aika loppulämpötilan mittauksesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin päättymiseen

Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteestä VI

Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti

Ympäristön lämpötila kahden vuorokausivaihtelusyklin aikana (kirjataan vähintään minuutin välein)

:

Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus

Ympäristön lämpötila ensimmäisen 11-tuntisen profiilin aikana (kirjataan vähintään 10 minuutin välein)

:

| (28) | Lisätään lisäys 8 d seuraavasti:


  ”Lisäys 8 d

  Haihtumispäästötestin seloste

  Haihtumispäästötestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

  Selosteen numero










  HAKIJA | |
| --- | --- | --- |
| Valmistaja | |
| AIHE | ... |
| Haihtumispäästöperheen tunnus | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

(28)

Lisätään lisäys 8 d seuraavasti:

”Lisäys 8 d

Haihtumispäästötestin seloste

Haihtumispäästötestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

Selosteen numero

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

...

Haihtumispäästöperheen tunnus

:

Testauksen kohde

Merkki

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA, | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA,

PP/KK/VVVV

Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.

1.   TESTATUN AJONEUVON H KUVAUS

| Ajoneuvojen numerot | : | Prototyypin numero ja valmistenumero |
| --- | --- | --- |
| Luokka | : | |

Ajoneuvojen numerot

:

Prototyypin numero ja valmistenumero

Luokka

:

1.1.   Voimalaite

| Voimalaite | : | polttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno |
| --- | --- | --- |

Voimalaite

:

polttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno

1.2.   Polttomoottori

Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Toimintaperiaate | : | kaksitahti/nelitahti |
| Sylinterien lukumäärä ja järjestely | : | |
| Moottorin iskutilavuus (cm3) | : | |
| Ahdin | : | kyllä/ei |
| Suoraruiskutus | : | kyllä/ei tai kuvaus |
| Ajoneuvon polttoainetyyppi | : | yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel |
| Moottorin voiteluaine | : | Malli ja tyyppi |
| Jäähdytysjärjestelmä | : | Tyyppi: ilma/vesi/öljy |

Merkki

:

Tyyppi

:

Toimintaperiaate

:

kaksitahti/nelitahti

Sylinterien lukumäärä ja järjestely

:

Moottorin iskutilavuus (cm3)

:

Ahdin

:

kyllä/ei

Suoraruiskutus

:

kyllä/ei tai kuvaus

Ajoneuvon polttoainetyyppi

:

yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel

Moottorin voiteluaine

:

Malli ja tyyppi

Jäähdytysjärjestelmä

:

Tyyppi: ilma/vesi/öljy

1.4.   Polttoainejärjestelmä

| Ruiskutuspumppu | : | |
| --- | --- | --- |
| Ruiskutussuuttimet | : | |
| Polttoainesäiliö |
| Kerrokset | : | yksikerroksinen/monikerroksinen |
| Polttoainesäiliön materiaali | : | metalli / ... |
| Polttoainejärjestelmän muissa osissa käytetty materiaali | : | ... |
| Suljettu | : | kyllä/ei |
| Polttoainesäiliön nimellistilavuus | : | |
| Hiilisäiliö |
| Malli ja tyyppi | : | |
| Aktiivihiilen tyyppi | : | |
| Hiilen määrä (l) | : | |
| Hiilen massa (g) | : | |
| Ilmoitettu butaanikapasiteetti BWC (g) | : | xx,x |

Ruiskutuspumppu

:

Ruiskutussuuttimet

:

Polttoainesäiliö

Kerrokset

:

yksikerroksinen/monikerroksinen

Polttoainesäiliön materiaali

:

metalli / ...

Polttoainejärjestelmän muissa osissa käytetty materiaali

:

...

Suljettu

:

kyllä/ei

Polttoainesäiliön nimellistilavuus

:

Hiilisäiliö

Malli ja tyyppi

:

Aktiivihiilen tyyppi

:

Hiilen määrä (l)

:

Hiilen massa (g)

:

Ilmoitettu butaanikapasiteetti BWC (g)

:

xx,x

2.   TESTITULOKSET

2.1.   Hiilisäiliöiden vanhentaminen vanhentamispenkissä

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | |
| Hiilisäiliön vanhentamistestin seloste | : | |
| Täyttöaste | : | |
| Polttoaineen eritelmät |
| Merkki | : | |
| Tiheys lämpötilassa 15 °C (kg/m3) | : | |
| Etanolipitoisuus (%) | : | |
| Erän numero | : | |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Hiilisäiliön vanhentamistestin seloste

:

Täyttöaste

:

Polttoaineen eritelmät

Merkki

:

Tiheys lämpötilassa 15 °C (kg/m3)

:

Etanolipitoisuus (%)

:

Erän numero

:

2.2.   Läpäisevyyskertoimen (PF) määrittäminen

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | |
| Läpäisevyyskerrointa koskeva testausseloste | : | |
| viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt, HC3W (mg/24 h) | : | xxx |
| viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt, HC20W (mg/24 h) | : | xxx |
| Läpäisevyyskerroin PF (mg/24 h) | : | xxx |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Läpäisevyyskerrointa koskeva testausseloste

:

viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt, HC3W (mg/24 h)

:

xxx

viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt, HC20W (mg/24 h)

:

xxx

Läpäisevyyskerroin PF (mg/24 h)

:

xxx

Monikerroksiset tai metalliset säiliöt

| Vaihtoehtoinen läpäisevyyskerroin PF (mg/24 h) | : | kyllä/ei |
| --- | --- | --- |

Vaihtoehtoinen läpäisevyyskerroin PF (mg/24 h)

:

kyllä/ei

2.3.   Haihtumistesti

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| Toiminta alustadynamometrillä | | kyllä/ei |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Toiminta alustadynamometrillä

kyllä/ei

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

2.3.1.   Massa

| H-ajoneuvon testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

H-ajoneuvon testimassa (kg)

:

2.3.2.   Ajovastusparametrit

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

2.3.3.   Sykli ja vaihteenvaihtokohta (tapauksen mukaan)

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3 |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen

2.3.4.   Ajoneuvo

| Testattu ajoneuvo | : | Ajoneuvo VH tai kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Ajokilometrit | : | |
| Ikä (viikkoa) | : | |

Testattu ajoneuvo

:

Ajoneuvo VH tai kuvaus

Ajokilometrit

:

Ikä (viikkoa)

:

2.3.5.   Testausmenetelmä ja testin tulokset

| Testausmenetelmä | : | Jatkuva (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) / Jatkuva (ei-suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) Itsenäinen (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) |
| --- | --- | --- |
| Seisontajaksojen kuvaus (aika ja lämpötila) | : | |
| Puhallushäviökuormitus (g) | : | xx,x (tapauksen mukaan) |

Testausmenetelmä

:

Jatkuva (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) / Jatkuva (ei-suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) Itsenäinen (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät)

Seisontajaksojen kuvaus (aika ja lämpötila)

:

Puhallushäviökuormitus (g)

:

xx,x (tapauksen mukaan)

| Haihtumistesti | Kuumahaihtuma MHS | Ensimmäinen 24-tuntinen vuorokausivaihtelu, MD1 | Toinen 24-tuntinen vuorokausivaihtelu, MD2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskilämpötila (°C) | | — | — |
| Haihtumispäästöt (g/testi) | x,xxx | x,xxx | x,xxx |
| Lopullinen tulos, MHS + MD1 + MD2 + (2xPF) (g/testi) | x,xx |
| Raja-arvo (g/testi) | 2,0 |

Haihtumistesti

Kuumahaihtuma MHS

Ensimmäinen 24-tuntinen vuorokausivaihtelu, MD1

Toinen 24-tuntinen vuorokausivaihtelu, MD2

Keskilämpötila (°C)

—

—

Haihtumispäästöt (g/testi)

x,xxx

x,xxx

x,xxx

Lopullinen tulos, MHS + MD1 + MD2 + (2xPF) (g/testi)

x,xx

Raja-arvo (g/testi)

2,0

---

(1)  Vetyajoneuvojen sekä flex-fuel-biodieselajoneuvojen erityiset testimenettelyt määritellään myöhemmin.

1

(2)  Hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoottori.

2

(3)  Kun kahdella polttoaineella toimiva ajoneuvo on yhdistetty flex-fuel-ajoneuvoon, sovelletaan molempia testivaatimuksia.

3

(4)  Kun ajoneuvo toimii vedyllä, määritetään vain typen oksidien päästöt (NOx).

4

x

(5)  Hiukkasmäärän RDE-testi tehdään vain ajoneuvoille, joille on määritelty hiukkasten määrää koskevat Euro 6 -päästörajat asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2.”

5

(*1)  Edustava ajoneuvo testataan ajovastusmatriisiperheen osalta.

*1

(6)  Asiakirja ECE/TRANS/WP.19/1121: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/31821

6

(7)  Tapauksen mukaan.

7

(8)  Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.

8

(*2)  OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ilmoitetaan sekä varausta ylläpitävien että varausta purkavien käyttöolosuhteiden osalta.

*2

(2)  Ilmoitetaan tapauksen mukaan

2

(6)  Laskettu tasatuista CO2-arvoista

6

2

(8)  liitteen XXII mukaisesti.

8

(3)  kunkin epäpuhtauden osalta ajoneuvojen H, L (tapauksen mukaan) ja M (tapauksen mukaan) kaikista testituloksista

3

(x)  Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

x

(3)  Ilmoitetaan tapauksen mukaan.

3

(7)  Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.

7

(2)  tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen osalta, CO2 hybridisähköajoneuvojen osalta

2

2

(2)  täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (KCO2).

2

CO2

(3)  Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.

3

---

LIITE II

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite II seuraavasti:

| 1) | Lisätään otsikon jälkeen teksti seuraavasti:

  ”A OSA” |
| --- | --- |

1)

Lisätään otsikon jälkeen teksti seuraavasti:

”A OSA”

| 2) | Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:






  ”1.1. | Tätä osaa sovelletaan luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä ja rekisteröity 31 päivään elokuuta 2019 mennessä, sekä luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 31 päivään elokuuta 2019 mennessä ja rekisteröity 31 päivään elokuuta 2020 mennessä.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:

”1.1.

| 3) | Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:






  ”2.10. | E-säännön nro 83 lisäyksessä 4 olevan 3.2.1 ja 4.2 kohdan ja alaviitteiden 1 ja 2 viittausta ”kohdan 5.3.1.4 taulukossa 1 esitettyihin raja-arvoihin” on pidettävä viittauksena asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevaan taulukkoon 2.” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

”2.10.

| 4) | Lisätään teksti seuraavasti:

  ”B OSA


  UUSI KÄYTÖNAIKAISTA VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVA MENETELMÄ


  1.   Johdanto
  Tätä osaa sovelletaan luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän tammikuuta 2019 jälkeen, ja kaikkiin 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen rekisteröityihin ajoneuvoihin sekä luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen ja rekisteröity 1 päivän syyskuuta 2020 jälkeen.
  Siinä vahvistetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, joiden mukaisesti tarkastetaan, noudatetaanko pakokaasupäästöjä (myös matalassa lämpötilassa) ja haihtumispäästöjä koskevia päästörajoja ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana viiden vuoden ikään tai 100 000 ajokilometriin saakka sen mukaan, kumpi edellytys täyttyy aikaisemmin.
  2.   Prosessin kuvaus

  Kuva B.1


  Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn kuvaus (GTAA tarkoittaa hyväksynnän myöntänyttä tyyppihyväksyntäviranomaista ja OEM valmistajaa)




  Käytönaikaisen vaatimusten-mukaisuuden testaus (5 kohta)
  GTAA
  GTAA, OEM
  GTAA + OEM
  GTAA + OEM
  GTAA
  Korjaavat toimenpiteet (tarvittaessa, 7 kohta)
  Raportointi (8 kohta)
  Menettely
  Päävastuu
  Vaatimustenmukaisuuden arviointi (6 kohta)
  Tietojen kerääminen ja riskinarviointi (4 kohta)
  3.   Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen määritelmä
  Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe koostuu seuraavista ajoneuvoista:






  (a) | pakokaasupäästöjen osalta (tyyppi 1- ja tyyppi 6 -testi) PEMS-testiperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteen III A lisäyksessä 7 kuvatusti |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään teksti seuraavasti:

”B OSA

UUSI KÄYTÖNAIKAISTA VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVA MENETELMÄ

1.   Johdanto

Tätä osaa sovelletaan luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän tammikuuta 2019 jälkeen, ja kaikkiin 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen rekisteröityihin ajoneuvoihin sekä luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen ja rekisteröity 1 päivän syyskuuta 2020 jälkeen.

Siinä vahvistetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, joiden mukaisesti tarkastetaan, noudatetaanko pakokaasupäästöjä (myös matalassa lämpötilassa) ja haihtumispäästöjä koskevia päästörajoja ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana viiden vuoden ikään tai 100 000 ajokilometriin saakka sen mukaan, kumpi edellytys täyttyy aikaisemmin.

2.   Prosessin kuvaus

Kuva B.1

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn kuvaus (GTAA tarkoittaa hyväksynnän myöntänyttä tyyppihyväksyntäviranomaista ja OEM valmistajaa)

Käytönaikaisen vaatimusten-mukaisuuden testaus (5 kohta)

GTAA

GTAA, OEM

GTAA + OEM

GTAA + OEM

GTAA

Korjaavat toimenpiteet (tarvittaessa, 7 kohta)

Raportointi (8 kohta)

Menettely

Päävastuu

Vaatimustenmukaisuuden arviointi (6 kohta)

Tietojen kerääminen ja riskinarviointi (4 kohta)

3.   Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen määritelmä

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe koostuu seuraavista ajoneuvoista:

(a)

pakokaasupäästöjen osalta (tyyppi 1- ja tyyppi 6 -testi) PEMS-testiperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteen III A lisäyksessä 7 kuvatusti

| (b) | haihtumispäästöjen osalta (tyyppi 4 -testi) haihtumispäästöperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteessä VI olevassa 5.5 kohdassa kuvatusti. |
| --- | --- |

(b)

haihtumispäästöjen osalta (tyyppi 4 -testi) haihtumispäästöperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteessä VI olevassa 5.5 kohdassa kuvatusti.

4.   Tietojen kerääminen ja alustava riskinarviointi

Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen kerää kaikki mahdollisiin päästövaatimusten vastaisuuksiin liittyvät tiedot, joilla on merkitystä päätettäessä tiettynä vuotena testattavista käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on otettava huomioon erityisesti tiedot ajoneuvotyypeistä, joiden päästöt ovat suuret todellisissa ajo-olosuhteissa. Tiedot on hankittava asianmukaisilla menetelmillä, jollaisia voivat olla etäseuranta, ajoneuvon sisäiset yksinkertaistetut päästöjenmittausjärjestelmät (SEMS) ja kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) tehtävä testaus. Tällaisessa testauksessa havaittujen päästöylitysten määrää ja merkittävyyttä voidaan käyttää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen priorisoinnissa.

Osana käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen toimitettavia tietoja kunkin valmistajan on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle päästöihin liittyvistä takuuvaateista ja mahdollisista huollon yhteydessä tehdyistä päästöihin liittyvistä takuukorjauksista käyttämällä muotoa, josta hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ja valmistaja ovat tyyppihyväksynnän yhteydessä sopineet. Tiedoissa on yksilöitävä päästöihin liittyvien komponenttien ja järjestelmien vikojen esiintymistiheys ja luonne käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien perheiden mukaan jaoteltuna. Raportit on annettava vähintään kerran vuodessa kutakin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta sen ajan, jona käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkastuksia on 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtävä.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on ensimmäisessä ja toisessa kappaleessa tarkoitettujen tietojen pohjalta arvioitava alustavasti riski sille, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe ei noudattaisi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia sääntöjä, ja tehtävä sen perusteella päätös testattavista perheistä ja siitä, mitkä testit käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten mukaan tehdään. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi lisäksi valita satunnaisotoksella käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä testattavaksi.

5.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus

Valmistajan on tehtävä pakokaasupäästöihin liittyvä käytönaikaisen vaatimustenmukainen testaus, joka sisältää vähintään tyyppi 1 -testin, kaikille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille. Valmistaja voi lisäksi tehdä RDE-, tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testit kaikille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille tai osalle niistä. Valmistajan on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköistä alustaa.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava vuosittain 5.4 kohdassa vahvistettu asianmukainen määrä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kirjattava kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset 5.9 kohdassa kuvatulle käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköiselle alustalle.

Akkreditoidut laboratoriot tai tutkimuslaitokset voivat tehdä vuosittain tarkastuksia mille tahansa määrälle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköistä alustaa.

5.1.   Testauksen laadun varmistaminen

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia tekevät tarkastuselimet ja laboratoriot, jotka eivät ole nimettyjä tutkimuslaitoksia, on akkreditoitava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa menettelyä varten standardin EN ISO/IEC 17020:2012 mukaisesti. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä tekevät laboratoriot, jotka eivät ole direktiivin 2007/46 41 artiklassa tarkoitettuja nimettyjä tutkimuslaitoksia, saavat tehdä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia vain jos ne on akkreditoitu standardin EN ISO/IEC 17020:2012 mukaisesti.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vuosittain auditoitava valmistajan tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi auditoida myös akkreditoitujen laboratorioiden ja tutkimuslaitosten tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Auditoinnin on perustuttava valmistajien, akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten toimittamiin tietoihin, joihin on sisällyttävä vähintään lisäyksen 3 mukainen yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajilta, akkreditoiduilta laboratorioilta tai tutkimuslaitoksilta lisätietoja.

5.2.   Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten tekemien testien tulosten julkistaminen

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava tiettyä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä koskevat vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulokset ja korjaavat toimenpiteet heti niiden tultua saataville tiedoksi akkreditoiduille laboratorioille tai tutkimuslaitoksille, jotka ovat toimittaneet kyseistä perhettä koskevat testitulokset.

Testien tulokset, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kaikista testatuista ajoneuvoista, voidaan saattaa julkisiksi sen jälkeen, kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on julkaissut vuosikertomuksensa tai yksittäisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn tulokset tai kun tilastollinen menettely (ks. 5.10 kohta) on päätetty ilman tulosta. Jos käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset julkaistaan, on siinä yhteydessä viitattava siihen hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomukseen, johon tulokset sisältyvät.

5.3.   Testityypit

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus testataan vain lisäyksen 1 mukaisesti valittujen ajoneuvojen osalta.

Tyyppi 1 -testillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on suoritettava liitteen XXI mukaisesti.

RDE-testeillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on suoritettava liitteen III A mukaisesti, tyyppi 4 -testit on tehtävä tämän liitteen lisäyksen 2 mukaisesti, ja tyyppi 6 -testit on tehtävä liitteen VIII mukaisesti.

5.4.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheys ja laajuus

Valmistajan tietylle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle tekemän kahden käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksen aloittamisajankohtien välinen aika saa olla enintään 24 kuukautta.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemän käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheyden on perustuttava standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinarviointimenetelmiin, joihin on sisällyttävä 4 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan arvioinnin tulokset.

Hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien tehtävä tyyppi 1- ja RDE-testit vähintään 5 prosentille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa tai ainakin kahdelle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle vuodessa, jos perheiden määrä sen sallii. Vaatimusta, jonka mukaan vuosittain on testattava vähintään 5 prosenttia tai vähintään kaksi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti, ei sovelleta pieniin valmistajiin. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat perheet ja yksittäisten perheiden ajoneuvojen ikäjakauma katetaan mahdollisimman laajasti, jotta voidaan varmistaa vaatimustenmukaisuus 8 artiklan 3 kohtaan nähden. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on saatettava tilastollinen menettely päätökseen 12 kuukauden kuluessa kunkin sellaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta, jonka tapauksessa menettely on käynnistetty.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävien tyyppi 4- tai tyyppi 6 -testien suorittamistiheydelle ei ole vähimmäisvaatimuksia.

5.5.   Rahoitus hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta varten

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen kustannuksien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeistä, jotka tehdään vähintään 5 prosentille tai vähintään kahdelle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa.

5.6.   Testaussuunnitelma

Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi RDE-testejä, sen on laadittava testaussuunnitelma. Suunnitelman mukaisesti on testattava käytönaikainen vaatimustenmukaisuus monissa erilaisissa liitteen III A mukaisissa testausolosuhteissa.

5.7.   Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen

Kerättyjen tietojen on oltava riittävän kattavat sen varmistamiseksi, että käytönaikainen vaatimustenmukaisuus voidaan arvioida asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista. Päätettäessä, voidaanko ajoneuvo valita käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, on käytettävä lisäyksessä 1 olevia taulukoita. Kun ajoneuvoja testataan lisäyksessä 1 olevien taulukoiden perusteella, voidaan jotkin ajoneuvot katsoa viallisiksi ja jättää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen ulkopuolelle, jos on näyttöä siitä, että päästöjenrajoitusjärjestelmän osat ovat vioittuneet.

Samaa ajoneuvoa voidaan käyttää useamman kuin yhden testityypin (tyyppi 1, RDE, tyyppi 4, tyyppi 6) suorittamiseen ja testausselosteiden laatimiseen. Tilastollisessa menettelyssä otetaan kuitenkin huomioon vain ensimmäinen kunkin testityypin mukainen pätevä testi.

5.7.1.   Yleiset vaatimukset

Ajoneuvon on kuuluttava 3 kohdassa kuvattuun käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen ja täytettävä lisäyksessä 1 olevassa taulukossa esitettyjen testien vaatimukset. Sen on oltava rekisteröity unionissa, ja sillä on täytynyt ajaa unionin alueella vähintään 90 prosenttia ajosta. Päästötestaus voidaan tehdä toisella maantieteellisellä alueella kuin se, jossa ajoneuvot on valittu.

Valittujen ajoneuvojen mukana on seurattava huoltokirja, josta käy ilmi, että ajoneuvoa on huollettu asianmukaisesti ja että huollot on tehty valmistajan suositusten mukaisesti ja siten, että päästöihin liittyvien osien korvaamiseen on käytetty ainoastaan alkuperäisosia.

Jos ajoneuvossa on merkkejä väärinkäytöstä, virheellisestä käytöstä, joka voi vaikuttaa sen päästötehokkuuteen, luvattomasta muuttamisesta taikka käytön vaarallisuuteen mahdollisesti johtavista seikoista, se on jätettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle.

Ajoneuvon aerodynamiikkaan ei saa olla tehty sellaisia muutoksia, joita ei voida poistaa ennen testausta.

Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle, jos sen sisäiseen tietokoneeseen tallennetut tiedot osoittavat, että ajoneuvoa on käytetty vikakoodin näyttämisen jälkeen eikä sitä ole korjattu valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle, jos sen polttoainesäiliössä oleva polttoaine ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY (1) mainittuja sovellettavia standardeja tai jos olemassa on näyttöä tai kirjattuja tietoja siitä, että siihen on tankattu vääräntyyppistä polttoainetta.

5.7.2.   Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen

Testattavaksi hyväksytyt ajoneuvot on tarkastettava vikojen varalta ja niille on tehtävä tarvittavat tavanomaiset huoltotoimenpiteet lisäyksen 1 mukaisesti ennen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testiä tai sen aloittamisen jälkeen.

On tehtävä seuraavat tarkastukset: tehdään OBD-järjestelmän tarkastukset (ennen testiä tai sen jälkeen), tarkastetaan silmämääräisesti, palaako jokin toimintahäiriön merkkivalo, tarkastetaan ilmansuodatin, kaikki ajohihnat, kaikkien nesteiden taso, jäähdyttimen ja polttoainesäiliön tulpat, kaikki tyhjöletkut ja polttoainejärjestelmän letkut, pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän sähköjohdot, sytytys, polttoaineensyöttö sekä pilaantumista rajoittavan laitteen komponentit säätövirheiden ja/tai luvattoman muuttamisen varalta.

Jos ajoneuvolle on määrä tehdä määräaikaishuolto 800 ajokilometrin kuluessa, huolto tehdään.

Tuulilasinpesuneste poistetaan ennen tyyppi 4 -testiä ja korvataan kuumalla vedellä.

Polttoaineesta otetaan näyte, jota säilytetään liitteen III A vaatimusten mukaisesti, jotta sitä voidaan hylätyn testin jälkeen analysoida tarkemmin.

Kaikki viat on kirjattava. Jos vika on pilaantumista rajoittavissa laitteissa, ajoneuvo todetaan vialliseksi eikä sitä testata enempää. Vika on kuitenkin otettava huomioon tehtäessä 6.1 kohdan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia.

5.8.   Otoksen koko

Kun valmistajat soveltavat 5.10 kohdassa esitettyä tilastollista menettelyä tyyppi 1 -testiin, näyte-erien määrän on perustuttava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvojen vuosimyyntimäärään unionissa seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:

Taulukko B.1

Näyte-erien määrä testattaessa käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta tyyppi 1 -testeillä

| Ajoneuvojen kalenterivuosikohtaiset rekisteröinnit EU:ssa näytteenottokaudella | Näyte-erien määrä
  (tyyppi 1 -testit) |
| --- | --- |
| enintään 100 000 | 1 |
| 100 001 –200 000 | 2 |
| yli 200 000 | 3 |

Ajoneuvojen kalenterivuosikohtaiset rekisteröinnit EU:ssa näytteenottokaudella

Näyte-erien määrä

(tyyppi 1 -testit)

enintään 100 000

1

100 001 –200 000

2

yli 200 000

3

Kussakin näyte-erässä on oltava riittävästi ajoneuvotyyppejä, jotta voidaan varmistaa, että perheen kokonaismyyntimäärästä katetaan vähintään 20 prosenttia. Kun ajoneuvoperheestä on testattava enemmän kuin yksi näyte-erä, ajoneuvojen käyttöolosuhteiden on oltava toisessa ja kolmannessa näyte-erässä erilaiset kuin ensimmäisessä näyte-erässä.

5.9.   Sähköisen alustan käyttö käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa menettelyssä ja testauksessa tarvittavien tietojen saatavuus

Komissio perustaa sähköisen alustan, jolla helpotetaan valmistajien, akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten ja tiedonvaihtoa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa ja tuetaan hylkäävän tai hyväksytyn päätöksen tekemistä näyte-erästä.

Valmistajan on täytettävä 5 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 ja tämän kohdan taulukossa esitetyssä muodossa ja toimitettava se tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen osalta. Lisäyksen 5 taulukkoa 2 käytetään saman perheen ajoneuvojen valitsemiseen testattavaksi, ja yhdessä taulukon 1 kanssa sen on tarjottava riittävästi tietoja testattavaksi otettavista ajoneuvoista.

Kun ensimmäisessä kappaleessa tarkoitettu sähköinen alusta on otettu käyttöön, tyyppihyväksynnän päästöjen osalta myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on ladattava lisäyksen 5 taulukoiden 1 ja 2 tiedot alustalle viiden työpäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta.

Kaikki lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 olevat tiedot on saatettava yleisesti saataville sähköisessä muodossa ja maksutta.

Testauksen avoimuutta koskevaan asiakirjapakettiin on sisällytettävä seuraavat tiedot, jotka valmistajan on toimitettava maksutta viiden työpäivän kuluessa siitä, kun akkreditoitu laboratorio tai tutkimuslaitos niitä pyytää.

| Tunnus | Syöte | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Erityinen menettely ajoneuvojen muuntamiseksi (nelipyörävedosta kaksipyörävetoon) dynamometritestausta varten, mikäli käytettävissä | Määritelty liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.4.2.4 kohdassa |
| 2. | Dynamometrin toimintatilaa koskevat ohjeet, mikäli käytettävissä | Dynamometrin toimintatilan säätäminen kuten tyyppihyväksyntätesteissä |
| 3. | Tyyppihyväksyntätesteissä käytetty vapaa rullaus -tila | Jos ajoneuvossa on vapaa rullaus -tila, ohjeet tilan aktivoimiseksi |
| 4. | Menettely akun varauksen purkamista varten (OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot) | Valmistajan menettely akun varauksen purkamista varten OVC-HEV-ajoneuvon valmistelemiseksi varausta ylläpitäviin testeihin ja menettely täyssähköajoneuvon akun lataamista varten |
| 5. | Kaikkien apulaitteiden kytkeminen pois toiminnasta | Jos käytetty tyyppihyväksynnässä |

Tunnus

Syöte

Kuvaus

1.

Erityinen menettely ajoneuvojen muuntamiseksi (nelipyörävedosta kaksipyörävetoon) dynamometritestausta varten, mikäli käytettävissä

Määritelty liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.4.2.4 kohdassa

2.

Dynamometrin toimintatilaa koskevat ohjeet, mikäli käytettävissä

Dynamometrin toimintatilan säätäminen kuten tyyppihyväksyntätesteissä

3.

Tyyppihyväksyntätesteissä käytetty vapaa rullaus -tila

Jos ajoneuvossa on vapaa rullaus -tila, ohjeet tilan aktivoimiseksi

4.

Menettely akun varauksen purkamista varten (OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot)

Valmistajan menettely akun varauksen purkamista varten OVC-HEV-ajoneuvon valmistelemiseksi varausta ylläpitäviin testeihin ja menettely täyssähköajoneuvon akun lataamista varten

5.

Kaikkien apulaitteiden kytkeminen pois toiminnasta

Jos käytetty tyyppihyväksynnässä

5.10.   Tilastollinen menettely

5.10.1.   Yleistä

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on käytettävä tilastollista menetelmää, jossa noudatetaan attribuuttitarkastuksessa käytetyn sekvenssiotannan yleisiä periaatteita. Otoksen pienin koko hyväksyttävää tulosta varten on kolme ajoneuvoa ja suurin kumulatiivinen otoskoko kymmenen ajoneuvoa tyyppi 1- ja RDE-testeissä.

Tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testeissä voidaan käyttää yksinkertaistettua menetelmää, jossa otoksen koko on kolme ajoneuvoa ja testi katsotaan otoksen osalta hylätyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hylätään, ja hyväksytyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hyväksytään. Jos testissä kolmesta ajoneuvosta kaksi hyväksytään tai hylätään, tyyppihyväksyntäviranomainen voi päättää tehdä lisätestejä tai siirtyä arvioimaan vaatimustenmukaisuuden 6.1 kohdan mukaisesti.

Testituloksia ei saa kertoa huononemiskertoimilla.

Kun kyse on ajoneuvoista, joiden osalta on direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen 48.2 kohdassa ilmoitettu suurimmat RDE-arvot, jotka ovat pienempiä kuin asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I vahvistetut päästörajat, vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on tarkasteltava sekä ilmoitettua suurinta RDE-arvoa, jota on korotettu liitteessä III A olevassa 2.1.1 kohdassa vahvistetulla marginaalilla, että kyseisessä liitteessä olevassa 2.1 kohdassa vahvistettua enimmäisarvoa. Jos otoksen osalta todetaan, että se ei vastaa ilmoitettuja suurimpia RDE-arvoja, joita on korotettu sovellettavalla mittausepävarmuusmarginaalilla, mutta että se on enimmäisarvon suhteen hyväksyttävä, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä.

Ennen ensimmäisen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testin tekemistä valmistajan, akkreditoidun laboratorion tai tutkimuslaitoksen, jäljempänä ’osapuoli’, on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle aikomuksestaan testata jonkin ajoneuvoperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus. Ilmoituksen saatuaan hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava uusi tilastollinen menettely, jolla voidaan prosessoida kyseiselle osapuolelle tai osapuolten ryhmälle tulokset kaikista seuraavien parametrien merkityksellisestä yhdistelmästä: ajoneuvoperhe, päästötestin tyyppi ja epäpuhtaus. Näiden parametrien kunkin merkityksellisen yhdistelmän osalta on käynnistettävä erillinen tilastollinen menettely.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytettävä kuhunkin tilastolliseen menettelyyn vain ne tulokset, jotka asianomainen osapuoli on toimittanut. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on pidettävä kirjaa tehtyjen testien lukumäärästä, hylättyjen ja hyväksyttyjen testien lukumäärästä ja muista tilastollisen menettelyn tueksi tarvittavista tiedoista.

Vaikka tietyn testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmän osalta voidaan käynnistää samaan aikaan useampia tilastollisia menettelyjä, osapuoli saa toimittaa testituloksia vain yhteen tiettyä testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmää koskevaan käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn. Kukin testi ilmoitetaan vain kerran, ja kaikki testit (pätevät, mitättömät, hylätyt tai hyväksytyt jne.) on ilmoitettava.

Kukin käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvä tilastollinen menettely on pidettävä käynnissä, kunnes päästään tulokseen eli tilastollisessa menettelyssä tehdään otoksen osalta hyväksyvä tai hylkäävä päätös 5.10.5 kohdan mukaisesti. Jos tulokseen ei kuitenkaan päästä 12 kuukauden kuluessa tilastollisen menettelyn käynnistämisestä, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä kyseinen tilastollinen menettely, ellei se päätä saattaa kyseiseen tilastolliseen menettelyyn liittyvän testauksen päätökseen seuraavien kuuden kuukauden aikana.

5.10.2.   Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tulosten yhdistäminen

Kahden tai useamman akkreditoidun laboratorion tai tutkimuslaitoksen toimittamat tulokset voidaan koota samaan tilastolliseen menettelyyn. Testitulosten yhdistämiseen tarvitaan kirjallinen suostumus kaikilta tuloskokoelmaan testituloksia toimittavilta asianomaisilta osapuolilta, ja lisäksi asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista. Yksi testituloksia yhdistävistä osapuolista nimetään toimimaan kokoelman vetäjänä ja vastaamaan tietojen ilmoittamisesta hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja tämän kanssa käytävästä yhteydenpidosta.

5.10.3.   Yksittäisen testin hyväksytty, hylätty tai mitätön tulos

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”hyväksytyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos on pienempi tai yhtä suuri kuin kyseiselle tyypille asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I vahvistettu päästöraja.

Päästötesti on katsottava ”hylätyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos on suurempi kuin asianomainen kyseiselle tyypille vahvistettu päästöraja. Jokainen hylätty testitulos kasvattaa f-lukua (ks. 5.10.5 kohta) yhdellä (1) kyseisen tilastollisen menettelyn osalta.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”mitättömäksi”, jos se ei täytä 5.3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. Mitättömät testitulokset on jätettävä pois tilastollisesta menettelystä.

Kaikkien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kymmenen työpäivän kuluessa kunkin testin suorittamisesta. Testituloksiin on liitettävä kattava testausseloste testien päättyessä. Tulokset voidaan sisällyttää otokseen niiden suorittamisjärjestyksessä.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytettävä kaikki pätevät testitulokset asianomaiseen käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn, kunnes saadaan tulos ”otos hylätty” tai ”otos hyväksytty” 5.10.5 kohdan mukaisesti.

5.10.4.   Poikkeavien arvojen käsittely

Jos otoksen tilastollisessa menettelyssä esiintyy poikkeavia tuloksia, otos saatetaan hylätä jäljempänä kuvattujen menettelyjen mukaisesti:

Poikkeavat arvot ryhmitellään keskitasoisiksi tai äärimmäisiksi.

Päästötestin tulosta pidetään keskitasoisena poikkeavana arvona, jos se on yhtä suuri kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 1,3:lla tai suurempi. Jos otoksessa on kaksi tällaista poikkeavaa arvoa, otos hylätään.

Päästötestin tulosta pidetään äärimmäisenä poikkeavana arvona, jos se on yhtä suuri kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 2,5:llä tai suurempi. Jos otoksessa on yksikin tällainen poikkeava arvo, otos hylätään. Tällöin ilmoitetaan ajoneuvon rekisteritunnus valmistajalle ja hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tästä mahdollisuudesta on ilmoitettava ajoneuvojen omistajille ennen testaamista.

5.10.5.   Otoksesta tehtävä hyväksyvä tai hylkäävä päätös

Päätettäessä otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ”p” on hyväksyttyjen ja ”f” hylättyjen tulosten lukumäärä. Jokainen hyväksytty testitulos kasvattaa p-lukua yhdellä (1) ja jokainen hylätty testitulos f-lukua yhdellä (1) kyseisen käynnissä olevan tilastollisen menettelyn osalta.

Kun pätevät testitulokset on sisällytetty käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn, tyyppihyväksyntäviranomaisen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

| — | Päivitetään kyseistä menettelyä koskeva kumulatiivinen otoskoko n, jotta se vastaa tilastolliseen menettelyyn sisällytettyjen pätevien päästötestien kokonaismäärää. |
| --- | --- |

—

Päivitetään kyseistä menettelyä koskeva kumulatiivinen otoskoko n, jotta se vastaa tilastolliseen menettelyyn sisällytettyjen pätevien päästötestien kokonaismäärää.

| — | Kun tulokset on arvioitu, päivitetään hyväksyttyjen tulosten lukumäärä p ja hylättyjen tulosten lukumäärä f. |
| --- | --- |

—

Kun tulokset on arvioitu, päivitetään hyväksyttyjen tulosten lukumäärä p ja hylättyjen tulosten lukumäärä f.

| — | Lasketaan otoksessa olevien äärimmäisten ja keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärä 5.10.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Lasketaan otoksessa olevien äärimmäisten ja keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärä 5.10.4 kohdan mukaisesti.

| — | Selvitetään, voidaanko tehdä päätös jäljempänä kuvatulla menettelyllä. |
| --- | --- |

—

Selvitetään, voidaanko tehdä päätös jäljempänä kuvatulla menettelyllä.

Päätös riippuu kumulatiivisesta otoskoosta n, hyväksyttyjen tulosten lukumäärästä p ja hylättyjen tulosten lukumäärästä f sekä otoksessa olevien äärimmäisten ja/tai keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärästä. Tehdessään päätöstä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on käytettävä kuvassa B.2 esitettyä päätöskaaviota, kun kyse on 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista, ja kuvassa B.2.a esitettyä päätöskaaviota, kun kyse on 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aikaisemmin hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista. Kaavioissa ilmoitetaan tehtävä päätös kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

Ajoneuvoperheen, päästötestityypin ja epäpuhtauden tietyn yhdistelmän osalta voidaan tilastollisessa menettelyssä tehdä kaksi eri päätöstä:

”Otos hyväksytään”, kun soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYVÄKSYTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

”Otos hylätään”, kun tietyn kumulatiivisen otoskoon n osalta täyttyy ainakin yksi seuraavista edellytyksistä:

| — | Soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYLÄTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan. |
| --- | --- |

—

Soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYLÄTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

| — | Otoksessa on kaksi keskitasoista poikkeavaa arvoa. |
| --- | --- |

—

Otoksessa on kaksi keskitasoista poikkeavaa arvoa.

| — | Otoksessa on yksi äärimmäinen poikkeava arvo. |
| --- | --- |

—

Otoksessa on yksi äärimmäinen poikkeava arvo.

Jos päätöstä ei voida tehdä, tilastollinen menettely pidetään käynnissä ja siihen sisällytetään lisää tuloksia, kunnes päätös voidaan tehdä tai menettely päätetään 5.10.1 kohdan mukaisesti.

Kuva B.2

Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja

| Hylättyjen tulosten lukumäärä f | 10 | | | | | | | | HYLÄTTY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | | | | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 8 | | | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 7 | | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 6 | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 5 | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY |
| 4 | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY |
| 3 | HYLÄTTY | HYLÄTTY | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 2 | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 1 | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 0 | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| | | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| | Kumulatiivinen otoskoko n |

Hylättyjen tulosten lukumäärä f

10

HYLÄTTY

9

HYLÄTTY

HYLÄTTY

8

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

7

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

6

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

5

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

4

HYLÄTTY

HYLÄTTY

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

3

HYLÄTTY

HYLÄTTY

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

2

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

1

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

0

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

3

4

5

6

7

8

9

10

Kumulatiivinen otoskoko n

Kuva B.2.a

Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aiemmin hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja

| Hylättyjen tulosten lukumäärä f | 10 | | | | | | | | HYLÄTTY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | | | | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 8 | | | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 7 | | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 6 | | | | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY | HYLÄTTY |
| 5 | | | HYLÄTTY | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY |
| 4 | | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 3 | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 2 | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 1 | EI PÄÄTÖSTÄ | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| 0 | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY | HYVÄKSYTTY |
| | | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| | Kumulatiivinen otoskoko n |

Hylättyjen tulosten lukumäärä f

10

HYLÄTTY

9

HYLÄTTY

HYLÄTTY

8

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

7

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

6

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

HYLÄTTY

5

HYLÄTTY

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

4

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

3

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

2

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

1

EI PÄÄTÖSTÄ

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

0

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

HYVÄKSYTTY

3

4

5

6

7

8

9

10

Kumulatiivinen otoskoko n

5.10.6.   Valmistuneiden ajoneuvojen ja erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

Perusajoneuvon valmistajan on määritettävä sallitut arvot taulukossa B.3 luetelluille parametreille. Kunkin perheen osalta sallitut parametrien arvot on kirjattava päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen (ks. liitteen I lisäys 3) ja lisäyksessä 5 tarkoitettuun avoimuusluetteloon 1 (rivit 45–48). Toisen vaiheen valmistaja saa käyttää perusajoneuvon päästöarvoja vain siinä tapauksessa, että valmistuneen ajoneuvon parametrien arvot pysyvät sallituissa rajoissa. Jokaisen valmistuneen ajoneuvon parametrien arvot on kirjattava ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistukseen.

Taulukko B.3

Parametrien sallitut arvot monivaiheisesti tyyppihyväksytyille ajoneuvoille ja erikoiskäyttöön tarkoitetuille ajoneuvoille, kun käytetään perusajoneuvon päästöjä koskevaa tyyppihyväksyntää

| Parametrien arvot: | Sallittujen arvojen vaihteluväli: |
| --- | --- |
| Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg) | |
| Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2) | |
| Vierintävastus (kg/t) | |
| Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (cm2) | |

Parametrien arvot:

Sallittujen arvojen vaihteluväli:

Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg)

Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2)

Vierintävastus (kg/t)

Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (cm2)

Jos testataan valmistunutta tai erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa ja testin tulos alittaa sovellettavan päästörajan, ajoneuvo katsotaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hyväksytyksi sovellettaessa 5.10.3 kohtaa.

Jos valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon testitulos ylittää sovellettavan päästörajan enintään 1,3-kertaisesti, testaajan on tutkittava, onko ajoneuvo taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen. Poikkeamiset näistä arvoista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Jos ajoneuvo ei ole näiden arvojen mukainen, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen. Jos ajoneuvo on taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen, se on varustettava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä erityistä huomiota edellyttävällä merkinnällä 6.1 kohdan soveltamiseksi.

Jos testin tulos on enemmän kuin 1,3 kertaa sovellettavien päästörajojen suuruinen, tulosta on pidettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hylättynä 6.1 kohdan soveltamiseksi. Tulosta ei kuitenkaan pidetä asianomaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta poikkeavana arvona. Jos valmistunut tai erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo ei ole taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen, asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen.

6.   Vaatimustenmukaisuuden arviointi

6.1.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kymmenen päivän kuluessa 5.10.5 kohdassa tarkoitetulle otokselle tehdyn käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen päättymisestä aloitettava valmistajan kanssa yksityiskohtaiset tutkimukset, jotta se voi päättää, onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe (tai sen osa) käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukainen ja vaaditaanko korjaavia toimenpiteitä. Kun kyse on monivaiheisesti tyyppihyväksytyistä tai erikoiskäyttöön tarkoitetuista ajoneuvoista, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava yksityiskohtaiset tutkimukset myös siinä tapauksessa, että vähintään kolmessa viallisessa ajoneuvossa on sama vika tai samassa käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä on viisi erityismerkinnällä varustettua ajoneuvoa, kuten 5.10.6 kohdassa säädetään.

6.2.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannuksien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset kaikista testeistä tai tarkastuksista, joita tarvitaan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnin tekemiseen.

6.3.   Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä ulottaa tutkimukset koskemaan myös sellaisia saman valmistajan valmistamia käytössä olevia ajoneuvoja, jotka kuuluvat muihin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeviin perheisiin ja joissa todennäköisesti esiintyy samoja vikoja.

6.4.   Yksityiskohtainen tutkimus saa kestää enintään 60 työpäivää siitä, kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on tutkimuksen aloittanut. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi tehdä lisää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä, joilla on määrä selvittää, miksi ajoneuvot eivät ole läpäisseet alkuperäisiä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä. Lisätestit on tehtävä samanlaisissa olosuhteissa kuin alkuperäiset, hylätyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testit.

Valmistajan on hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava lisätietoja, joista käyvät ilmi etenkin vikojen todennäköinen syy, ne perheen osat, joissa vikoja saattaa esiintyä, se voiko niitä esiintyä muissakin perheissä tai tapauksen mukaan syy siihen, että se vika, joka aiheutti hylkäämisen alkuperäisissä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä, ei liity käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen. Valmistajalle on annettava tilaisuus osoittaa, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyviä säännöksiä on noudatettu.

6.5.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 6.3 kohdassa vahvistetussa määräajassa tehtävä päätös yksityiskohtaisten tutkimusten kohteena olleen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen vaatimustenmukaisuudesta ja tarpeesta soveltaa siihen korjaavia toimenpiteitä sekä annettava päätös tiedoksi valmistajalle.

7.   Korjaavat toimenpiteet

7.1.   Valmistajan on laadittava suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 45 työpäivän kuluessa 6.4 kohdassa tarkoitetusta tiedoksiannosta. Määräaikaa voidaan jatkaa enintään 30 työpäivällä, jos valmistaja osoittaa hyväksynnän myöntävälle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että vaatimustenvastaisuuden tutkimiseen tarvitaan lisää aikaa.

7.2.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimiin korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä komponenteille ja ajoneuvoille tehtävät hyväksyttävästi suunnitellut ja perustellusti tarpeelliset testit, joilla voidaan osoittaa korjaavien toimenpiteiden tuloksellisuus ja kestävyys.

7.3.   Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitelmalle sen yksiselitteisesti yksilöivä nimi tai numero. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot:

| a. | Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä ajoneuvotyypistä. |
| --- | --- |

a.

Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä ajoneuvotyypistä.

| b. | Kuvaus muuntamisista, mukautuksista, korjauksista, säädöistä ja muista muutoksista, jotka ajoneuvoihin tehdään niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset korjaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

b.

Kuvaus muuntamisista, mukautuksista, korjauksista, säädöistä ja muista muutoksista, jotka ajoneuvoihin tehdään niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset korjaavat toimenpiteet.

| c. | Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa ajoneuvojen omistajille suunnitelluista korjaavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

c.

Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa ajoneuvojen omistajille suunnitelluista korjaavista toimenpiteistä.

| d. | Kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jonka valmistaja mahdollisesti vahvistaa edellytykseksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys syystä tällaisen edellytyksen asettamiseen. |
| --- | --- |

d.

Kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jonka valmistaja mahdollisesti vahvistaa edellytykseksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys syystä tällaisen edellytyksen asettamiseen.

| e. | Kuvaus menettelystä, jota ajoneuvon omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet on toteutettava, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä. |
| --- | --- |

e.

Kuvaus menettelystä, jota ajoneuvon omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet on toteutettava, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä.

| f. | Näyte ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista. |
| --- | --- |

f.

Näyte ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista.

| g. | Lyhyt kuvaus järjestelmästä, jota valmistaja käyttää varmistaakseen, että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi komponentteja tai järjestelmiä. On ilmoitettava, milloin komponentteja, ohjelmistoja tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

g.

Lyhyt kuvaus järjestelmästä, jota valmistaja käyttää varmistaakseen, että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi komponentteja tai järjestelmiä. On ilmoitettava, milloin komponentteja, ohjelmistoja tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi.

| h. | Kappale kaikista ohjeista, jotka toimitetaan korjaukset suorittaville korjaamoille. |
| --- | --- |

h.

Kappale kaikista ohjeista, jotka toimitetaan korjaukset suorittaville korjaamoille.

| i. | Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin korjaavien toimenpiteiden suunnitelmaan kuuluvan ajoneuvotyypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevat tiedot ja tekniset selvitykset. |
| --- | --- |

i.

Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin korjaavien toimenpiteiden suunnitelmaan kuuluvan ajoneuvotyypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevat tiedot ja tekniset selvitykset.

| j. | Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään tarraa, on siitä toimitettava näytekappale. |
| --- | --- |

j.

Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään tarraa, on siitä toimitettava näytekappale.

Sovellettaessa d alakohtaa valmistaja ei saa asettaa sellaisia huoltoa tai käyttöä koskevia edellytyksiä, joiden ei voida osoittaa liittyvän vaatimustenvastaisuuteen ja korjaaviin toimenpiteisiin.

7.4.   Korjaukset on tehtävä ripeästi kohtuullisessa ajassa siitä, kun valmistaja saa ajoneuvon korjattavaksi. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 15 työpäivän kuluessa korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman vastaanottamisesta hyväksyttävä suunnitelma tai vaadittava uusi suunnitelma 7.5 kohdan mukaisesti.

7.5.   Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, valmistajan on laadittava uusi suunnitelma ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 20 työpäivän kuluessa siitä, kun hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen päätös on annettu tiedoksi.

7.6.   Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy valmistajan toimittamaa toista korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, sen on toteutettava direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan mukaisesti vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi kaikki aiheelliset toimenpiteet, mukaan luettuna tarvittaessa tyyppihyväksynnän peruuttaminen.

7.7.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava päätöksensä tiedoksi kaikille jäsenvaltioille 5 työpäivän kuluessa.

7.8.   Korjaavia toimenpiteitä on sovellettava kaikkiin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen (tai muiden perheiden, jotka valmistaja on yksilöinyt 6.2 kohdan mukaisesti) ajoneuvoihin, joissa todennäköisesti esiintyy sama vika. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä, onko tyyppihyväksyntää tarpeen muuttaa.

7.9.   Valmistaja vastaa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta kaikissa jäsenvaltioissa, ja sen on pidettävä kirjaa jokaisesta markkinoilta poistetusta tai korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta ajoneuvosta samoin kuin korjaukset tehneestä korjaamosta.

7.10.   Valmistajan on säilytettävä jäljennös kohteena olevien ajoneuvojen omistajien kanssa käymästään yhteydenpidosta, joka liittyy korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa takaisinvetomenettelystä, mukaan luettuina kohteena olevien ajoneuvojen kokonaismäärä jäsenvaltioittain ja jo takaisin vedettyjen ajoneuvojen kokonaismäärä jäsenvaltioittain, sekä selitys mahdollisista viivästyksistä korjaavien toimenpiteiden toteuttamisessa. Valmistajan on toimitettava takaisinvetomenettelyä koskeva kirjanpito hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, kunkin jäsenvaltion tyyppihyväksyntäviranomaisille ja komissiolle kahden kuukauden välein.

7.11.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että korjaavia toimenpiteitä koskeva hyväksytty suunnitelma toteutetaan kahden vuoden kuluessa vähintään 90 prosentille niiden alueella rekisteröidyistä kohteena olevista ajoneuvoista.

7.12.   Korjaus ja muutos tai uuden varusteen asentaminen on kirjattava ajoneuvon omistajalle annettavaan todistukseen, jossa on mainittava korjausmenettelyn numero.

8.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomus

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on asetettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna saataville julkiselle verkkosivustolle kertomus, jossa esitetään kaikkien edellisenä vuonna päätökseen saatettujen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tutkimusten tulokset. Kertomuksen on oltava saatavilla maksutta ja ilman että käyttäjän täytyy paljastaa henkilöllisyytensä tai kirjautua sivustolle. Jos osa edellisen vuoden käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä tutkimuksista on vielä käynnissä, niistä on raportoitava heti niiden valmistuttua. Kertomuksessa on esitettävä vähintään lisäyksessä 4 luetellut seikat.

Lisäys 1

Ajoneuvojen valintaa ja ajoneuvojen hylkäävää päätöstä koskevat perusteet

Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesteihin

| | | | Luottamuksellinen |
| --- | --- | --- | --- |
| Päiväys: | | | x |
| Tarkastajan nimi: | | | x |
| Testauspaikka: | | | x |
| Rekisteröintimaa (vain EU:ssa): | | x | |
| | x = Poissulkemisperuste | X = Tarkastettu ja ilmoitettu | |
| Ajoneuvon ominaisuudet | |
| | |
| Rekisteritunnus: | | x | x |
| Ajokilometrit:


  Ajoneuvolla on oltava ajettu vähintään 15 000 km (haihtumispäästötestejä varten 30 000 km) ja enintään 100 000 km. | x | | |
| Ensirekisteröintipäivä:


  Ajoneuvon on oltava vähintään 6 kuukauden (haihtumispäästötestejä varten 12 kuukauden) ja enintään 5 vuoden ikäinen. | x | | |
| | | | |
| Valmistenumero (VIN): | | x | |
| Päästöluokka ja -tunnus: | | x | |
| Rekisteröintimaa:


  Ajoneuvon on oltava rekisteröity EU:ssa. | x | x | |
| Malli: | | x | |
| Moottorin tunnus: | | x | |
| Moottorin tilavuus (l): | | x | |
| Moottorin teho (kW): | | x | |
| Vaihdelaatikon tyyppi (automaattinen/käsivalintainen): | | x | |
| Vetävä akseli (etupyöräveto/nelipyöräveto/takapyöräveto): | | x | |
| Rengaskoko (edessä ja takana, jos erilaiset): | | x | |
| Kuuluuko ajoneuvo takaisinveto- tai korjausmenettelyyn?


  Jos kyllä: Mihin menettelyyn? Onko menettelyyn kuuluvat korjaukset jo tehty?


  Korjausten on oltava tehty. | x | x | |
| | | | |
| Ajoneuvon omistajan haastattelu


  (Omistajalta kysytään vain pääkysymykset, eikä hänellä saa olla tietoa vastaustensa vaikutuksista.) | | | |
| | | | |
| Omistajan nimi (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon) | | | x |
| Yhteystiedot (osoite/puhelinnumero) (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon) | | | x |
| | | | |
| Kuinka monta omistajaa ajoneuvolla on ollut? | | x | |
| Onko matkamittari epäkunnossa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvoa käytetty johonkin seuraavista? | | | |
| Esittelytiloissa esiteltynä autona? | | x | |
| Taksina? | | x | |
| Jakeluajoneuvona? | | x | |
| Kilpailuissa tai moottoriurheilussa? | x | | |
| Vuokra-autona? | | x | |
| Onko ajoneuvolla kuljetettu raskasta kuormaa, jonka paino ylittää valmistajan ohjeet?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty suuria korjauksia? | | x | |
| Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty korjauksia ilman lupaa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvon tehoa nostettu/säädetty?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän ja/tai polttoainejärjestelmän osia vaihdettu? Käytettiinkö tällöin alkuperäisosia?
  Jos alkuperäisosia ei ole käytetty, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | x | |
| Onko jokin päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän osa poistettu pysyvästi?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko asennettu luvattomia laitteita (ureanruiskutuksen ohitin, emulaattori tms.)?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvo ollut osallisena vakavassa onnettomuudessa? Toimittakaa luettelo vaurioista ja jälkeenpäin tehdyistä korjauksista. | | x | |
| Onko autoa käytetty vääräntyyppisellä polttoaineella (eli bensiinillä dieselin sijasta)? Onko autoa käytetty EU-laatuvaatimukset täyttävällä polttoaineella, jota ei ole kaupallisesti saatavana (mustan pörssin tai sekoitetulla polttoaineella)?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvossa tai sen lähellä käytetty viimeksi kuluneen kuukauden aikana ilmanraikastetta, kojelaudanhoitosuihketta (cockpit spray), jarrujenpuhdistusainetta tai muuta vastaavaa, joka aiheuttaa runsaasti hiilivetypäästöjä?
  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle läikkynyt bensiiniä viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvossa tupakoitu viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko autoon kiinnitetty tarroja tai sen hoitoon käytetty ruostesuoja-ainetta, alustansuoja-ainetta tai muita mahdollisia haihtuvien yhdisteiden lähteitä?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko auto maalattu uudelleen?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Missä käytätte ajoneuvoanne useimmiten? | | | |
| Moottoritieajon %-osuus | | x | |
| Maantieajon %-osuus | | x | |
| Kaupunkiajon %-osuus | | x | |
| Oletteko ajanut ajoneuvolla yli 10 prosenttia ajosta muussa kuin EU:n jäsenvaltiossa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | — | |
| Missä maassa ajoneuvoon on tankattu polttoainetta kahdella viime kerralla?


  Jos ajoneuvo on tankattu kahdella viime kerralla muualla kuin maassa, jossa sovelletaan EU:n polttoainenormeja, sitä ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko polttoaineeseen lisätty muuta kuin valmistajan hyväksymää lisäainetta?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvoa huollettu ja käytetty valmistajan ohjeiden mukaisesti?


  Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Täydellinen huolto- ja korjaushistoria kutsukorjauksineen


  Jos täydellisiä asiakirjoja ei voida antaa, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| | | | |
| | Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen | x = Poissulkemisperuste /


  F = viallinen ajoneuvo | X = Tarkastettu ja ilmoitettu |
| | | | |
| 1 | Polttoainesäiliön täyttötaso (täysi/tyhjä)

  Onko polttoaineen vähäisyydestä varoittava merkkivalo syttynyt? Jos on, lisätään polttoainetta ennen testiä. | | x |
| 2 | Palaako kojelaudassa merkkivaloja, jotka ilmoittavat ajoneuvon tai sen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintahäiriöstä, jota ei voida korjata tavanomaisilla huoltotoimenpiteillä? (Toimintahäiriön merkkivalo, moottorin huollon merkkivalo tms.)


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | |
| 3 | Syttyykö SCR-merkkivalo, kun moottori on käynnistetty?


  Jos kyllä, lisätään AdBlueta tai tehdään korjaus ennen ajoneuvon käyttämistä testeissä. | x | |
| 4 | Pakojärjestelmän silmämääräinen tarkastus

  Tarkastetaan, onko pakosarjan ja pakoputken pään välissä vuotoja. Tarkastus ja dokumentointi (ja valokuvaus).

  Jos havaitaan vaurioita tai vuotoja, ajoneuvo todetaan

  vialliseksi
  . | F | |
| 5 | Pakokaasuun vaikuttavat komponentit

  Tarkastetaan ja dokumentoidaan (ja valokuvataan) kaikki päästöjen kannalta merkitykselliset komponentit vaurioiden varalta.

  Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan

  vialliseksi
  . | F | |
| 6 | Haihtumispäästöjärjestelmä

  Paineistetaan polttoainejärjestelmä (hiilisäiliön puolelta), tehdään vuototestaus vakaassa ympäristön lämpötilassa ja testaus FID-analysaattorilla (”sniff test”) ajoneuvon ympärillä ja ajoneuvon sisällä. Jos FID-analysaattoritesti hylätään, ajoneuvo todetaan

  vialliseksi
  . | F | |
| 7 | Polttoainenäyte

  Otetaan polttoainenäyte polttoainesäiliöstä. | | x |
| 8 | Ilmansuodatin ja öljynsuodatin

  Tarkastetaan suodattimet kontaminaation ja vaurioiden varalta ja vaihdetaan ne, jos niissä on vaurioita tai voimakasta kontaminaatiota tai jos seuraavaan suositeltuun vaihtoon on alle 800 km. | | x |
| 9 | Tuulilasinpesuneste (vain haihtumispäästötestauksessa)

  Poistetaan tuulilasinpesuneste ja täytetään säiliö kuumalla vedellä. | | x |
| 10 | Pyörät (edessä ja takana)

  Tarkastetaan, pyörivätkö pyörät vapaasti vai estääkö jarru niiden pyörimisen.

  Jos eivät, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | |
| 11 | Renkaat (vain haihtumispäästötestauksessa)

  Poistetaan vararengas ja vaihdetaan renkaat vakautuneisiin, jos vaihdosta on alle 15 000 km. Käytetään ainoastaan kesärenkaita tai kaikkiin vuodenaikoihin sopivia renkaita. | | x |
| 12 | Ajohihnat ja jäähdyttimen kansi


  Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | F | |
| 13 | Nestetasojen tarkastus

  Tarkastetaan suurimmat ja pienimmät nestetasot (moottoriöljy, jäähdytysneste) ja lisätään nestettä, jos taso on alle alarajan. | | x |
| 14 | Täyttöaukon kansi (vain haihtumispäästötestauksessa)

  Tarkastetaan, ettei täyttöaukon kannessa olevassa ylitäyttöviivassa ole lainkaan jäämiä, tai huuhdellaan letku kuumalla vedellä. | | x |
| 15 | Tyhjöputket ja sähköjohdot

  Tarkastetaan kaikkien kunto. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | F | |
| 16 | Ruiskutusventtiilit ja kaapelointi

  Tarkastetaan kaikki kaapelit ja polttoaineputket. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | F | |
| 17 | Sytytyskaapeli (bensiini)

  Tarkastetaan sytytystulpat, kaapelit jne. Vaihdetaan vaurioituneet. | | x |
| 18 | EGR-järjestelmä ja katalysaattori, hiukkassuodatin

  Tarkastetaan kaikki kaapelit, johtimet ja anturit.

  Jos on tehty luvattomia muutoksia, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.


  Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | x/F | |
| 19 | Kunnon turvallisuus

  Tarkastetaan, että renkaat, ajoneuvon kori sekä sähkö- ja jarrujärjestelmät ovat turvallisessa kunnossa testausta varten ja tieliikennesääntöjen mukaisia.

  Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | |
| 20 | Puoliperävaunu

  Onko puoliperävaunun kytkemistä varten käytettävissä tarvittavat sähkökaapelit? | | x |
| 21 | Aerodynamiikkaan vaikuttavat muutokset

  Tarkastetaan, että ajoneuvon aerodynamiikkaa ei ole muutettu jälkimarkkinoilta saatavilla asennuksilla, joita ei voi poistaa (suksiboksit, kattokiskot, spoilerit jne.) ja että aerodynamiikkaan vaikuttavia vakiokomponentteja ei ole poistettu (etuilmanohjaimet, diffuusorit, spoilerit jne.).

  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | x | |
| 22 | Tarkastetaan, onko seuraava määräaikaishuolto ajoitettu alle 800 ajokilometrin päähän. Jos on, tehdään huolto. | | x |
| 23 | Kaikki tarkastukset, joihin tarvitaan OBD-kytkentöjä, tehdään ennen testausta ja/tai sen jälkeen | | |
| 24 | Voimalaitteen ohjausmoduulin kalibroinnin osanumero ja tarkistussumma | | x |
| 25 | OBD-diagnostiikka (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

  Luetaan vikakoodit ja tulostetaan virheloki. | | x |
| 26 | OBD-huoltotilan 09 haku (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

  Luetaan huoltotila 09. Kirjataan tiedot. | | x |
| 27 | OBD-tila 7 (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

  Luetaan huoltotila 07. Kirjataan tiedot. | | |
| | | | |
| | Huomautukset seuraavista: komponenttien korjaaminen tai vaihtaminen, osanumerot |

Luottamuksellinen

Päiväys:

x

Tarkastajan nimi:

x

Testauspaikka:

x

Rekisteröintimaa (vain EU:ssa):

x

x = Poissulkemisperuste

X = Tarkastettu ja ilmoitettu

Ajoneuvon ominaisuudet

Rekisteritunnus:

x

x

Ajokilometrit:

Ajoneuvolla on oltava ajettu vähintään 15 000 km (haihtumispäästötestejä varten 30 000 km) ja enintään 100 000 km.

x

Ensirekisteröintipäivä:

Ajoneuvon on oltava vähintään 6 kuukauden (haihtumispäästötestejä varten 12 kuukauden) ja enintään 5 vuoden ikäinen.

x

Valmistenumero (VIN):

x

Päästöluokka ja -tunnus:

x

Rekisteröintimaa:

Ajoneuvon on oltava rekisteröity EU:ssa.

x

x

Malli:

x

Moottorin tunnus:

x

Moottorin tilavuus (l):

x

Moottorin teho (kW):

x

Vaihdelaatikon tyyppi (automaattinen/käsivalintainen):

x

Vetävä akseli (etupyöräveto/nelipyöräveto/takapyöräveto):

x

Rengaskoko (edessä ja takana, jos erilaiset):

x

Kuuluuko ajoneuvo takaisinveto- tai korjausmenettelyyn?

Jos kyllä: Mihin menettelyyn? Onko menettelyyn kuuluvat korjaukset jo tehty?

Korjausten on oltava tehty.

x

x

Ajoneuvon omistajan haastattelu

(Omistajalta kysytään vain pääkysymykset, eikä hänellä saa olla tietoa vastaustensa vaikutuksista.)

Omistajan nimi (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon)

x

Yhteystiedot (osoite/puhelinnumero) (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon)

x

Kuinka monta omistajaa ajoneuvolla on ollut?

x

Onko matkamittari epäkunnossa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvoa käytetty johonkin seuraavista?

Esittelytiloissa esiteltynä autona?

x

Taksina?

x

Jakeluajoneuvona?

x

Kilpailuissa tai moottoriurheilussa?

x

Vuokra-autona?

x

Onko ajoneuvolla kuljetettu raskasta kuormaa, jonka paino ylittää valmistajan ohjeet?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty suuria korjauksia?

x

Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty korjauksia ilman lupaa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvon tehoa nostettu/säädetty?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän ja/tai polttoainejärjestelmän osia vaihdettu? Käytettiinkö tällöin alkuperäisosia?
  Jos alkuperäisosia ei ole käytetty, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

x

Onko jokin päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän osa poistettu pysyvästi?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko asennettu luvattomia laitteita (ureanruiskutuksen ohitin, emulaattori tms.)?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvo ollut osallisena vakavassa onnettomuudessa? Toimittakaa luettelo vaurioista ja jälkeenpäin tehdyistä korjauksista.

x

Onko autoa käytetty vääräntyyppisellä polttoaineella (eli bensiinillä dieselin sijasta)? Onko autoa käytetty EU-laatuvaatimukset täyttävällä polttoaineella, jota ei ole kaupallisesti saatavana (mustan pörssin tai sekoitetulla polttoaineella)?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvossa tai sen lähellä käytetty viimeksi kuluneen kuukauden aikana ilmanraikastetta, kojelaudanhoitosuihketta (cockpit spray), jarrujenpuhdistusainetta tai muuta vastaavaa, joka aiheuttaa runsaasti hiilivetypäästöjä?
  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle läikkynyt bensiiniä viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko ajoneuvossa tupakoitu viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko autoon kiinnitetty tarroja tai sen hoitoon käytetty ruostesuoja-ainetta, alustansuoja-ainetta tai muita mahdollisia haihtuvien yhdisteiden lähteitä?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko auto maalattu uudelleen?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Missä käytätte ajoneuvoanne useimmiten?

Moottoritieajon %-osuus

x

Maantieajon %-osuus

x

Kaupunkiajon %-osuus

x

Oletteko ajanut ajoneuvolla yli 10 prosenttia ajosta muussa kuin EU:n jäsenvaltiossa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

—

Missä maassa ajoneuvoon on tankattu polttoainetta kahdella viime kerralla?

Jos ajoneuvo on tankattu kahdella viime kerralla muualla kuin maassa, jossa sovelletaan EU:n polttoainenormeja, sitä ei voida valita testaukseen.

x

Onko polttoaineeseen lisätty muuta kuin valmistajan hyväksymää lisäainetta?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvoa huollettu ja käytetty valmistajan ohjeiden mukaisesti?

Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Täydellinen huolto- ja korjaushistoria kutsukorjauksineen

Jos täydellisiä asiakirjoja ei voida antaa, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen

x = Poissulkemisperuste /

F = viallinen ajoneuvo

X = Tarkastettu ja ilmoitettu

1

Polttoainesäiliön täyttötaso (täysi/tyhjä)

Onko polttoaineen vähäisyydestä varoittava merkkivalo syttynyt? Jos on, lisätään polttoainetta ennen testiä.

x

2

Palaako kojelaudassa merkkivaloja, jotka ilmoittavat ajoneuvon tai sen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintahäiriöstä, jota ei voida korjata tavanomaisilla huoltotoimenpiteillä? (Toimintahäiriön merkkivalo, moottorin huollon merkkivalo tms.)

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

3

Syttyykö SCR-merkkivalo, kun moottori on käynnistetty?

Jos kyllä, lisätään AdBlueta tai tehdään korjaus ennen ajoneuvon käyttämistä testeissä.

x

4

Pakojärjestelmän silmämääräinen tarkastus

Tarkastetaan, onko pakosarjan ja pakoputken pään välissä vuotoja. Tarkastus ja dokumentointi (ja valokuvaus).

Jos havaitaan vaurioita tai vuotoja, ajoneuvo todetaan

  vialliseksi
  .

F

5

Pakokaasuun vaikuttavat komponentit

Tarkastetaan ja dokumentoidaan (ja valokuvataan) kaikki päästöjen kannalta merkitykselliset komponentit vaurioiden varalta.

Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan

  vialliseksi
  .

F

6

Haihtumispäästöjärjestelmä

Paineistetaan polttoainejärjestelmä (hiilisäiliön puolelta), tehdään vuototestaus vakaassa ympäristön lämpötilassa ja testaus FID-analysaattorilla (”sniff test”) ajoneuvon ympärillä ja ajoneuvon sisällä. Jos FID-analysaattoritesti hylätään, ajoneuvo todetaan

  vialliseksi
  .

F

7

Polttoainenäyte

Otetaan polttoainenäyte polttoainesäiliöstä.

x

8

Ilmansuodatin ja öljynsuodatin

Tarkastetaan suodattimet kontaminaation ja vaurioiden varalta ja vaihdetaan ne, jos niissä on vaurioita tai voimakasta kontaminaatiota tai jos seuraavaan suositeltuun vaihtoon on alle 800 km.

x

9

Tuulilasinpesuneste (vain haihtumispäästötestauksessa)

Poistetaan tuulilasinpesuneste ja täytetään säiliö kuumalla vedellä.

x

10

Pyörät (edessä ja takana)

Tarkastetaan, pyörivätkö pyörät vapaasti vai estääkö jarru niiden pyörimisen.

Jos eivät, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

11

Renkaat (vain haihtumispäästötestauksessa)

Poistetaan vararengas ja vaihdetaan renkaat vakautuneisiin, jos vaihdosta on alle 15 000 km. Käytetään ainoastaan kesärenkaita tai kaikkiin vuodenaikoihin sopivia renkaita.

x

12

Ajohihnat ja jäähdyttimen kansi

Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

F

13

Nestetasojen tarkastus

Tarkastetaan suurimmat ja pienimmät nestetasot (moottoriöljy, jäähdytysneste) ja lisätään nestettä, jos taso on alle alarajan.

x

14

Täyttöaukon kansi (vain haihtumispäästötestauksessa)

Tarkastetaan, ettei täyttöaukon kannessa olevassa ylitäyttöviivassa ole lainkaan jäämiä, tai huuhdellaan letku kuumalla vedellä.

x

15

Tyhjöputket ja sähköjohdot

Tarkastetaan kaikkien kunto. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

F

16

Ruiskutusventtiilit ja kaapelointi

Tarkastetaan kaikki kaapelit ja polttoaineputket. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

F

17

Sytytyskaapeli (bensiini)

Tarkastetaan sytytystulpat, kaapelit jne. Vaihdetaan vaurioituneet.

x

18

EGR-järjestelmä ja katalysaattori, hiukkassuodatin

Tarkastetaan kaikki kaapelit, johtimet ja anturit.

Jos on tehty luvattomia muutoksia, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

x/F

19

Kunnon turvallisuus

Tarkastetaan, että renkaat, ajoneuvon kori sekä sähkö- ja jarrujärjestelmät ovat turvallisessa kunnossa testausta varten ja tieliikennesääntöjen mukaisia.

Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

20

Puoliperävaunu

Onko puoliperävaunun kytkemistä varten käytettävissä tarvittavat sähkökaapelit?

x

21

Aerodynamiikkaan vaikuttavat muutokset

Tarkastetaan, että ajoneuvon aerodynamiikkaa ei ole muutettu jälkimarkkinoilta saatavilla asennuksilla, joita ei voi poistaa (suksiboksit, kattokiskot, spoilerit jne.) ja että aerodynamiikkaan vaikuttavia vakiokomponentteja ei ole poistettu (etuilmanohjaimet, diffuusorit, spoilerit jne.).

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

x

22

Tarkastetaan, onko seuraava määräaikaishuolto ajoitettu alle 800 ajokilometrin päähän. Jos on, tehdään huolto.

x

23

Kaikki tarkastukset, joihin tarvitaan OBD-kytkentöjä, tehdään ennen testausta ja/tai sen jälkeen

24

Voimalaitteen ohjausmoduulin kalibroinnin osanumero ja tarkistussumma

x

25

OBD-diagnostiikka (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

Luetaan vikakoodit ja tulostetaan virheloki.

x

26

OBD-huoltotilan 09 haku (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

Luetaan huoltotila 09. Kirjataan tiedot.

x

27

OBD-tila 7 (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

Luetaan huoltotila 07. Kirjataan tiedot.

Huomautukset seuraavista: komponenttien korjaaminen tai vaihtaminen, osanumerot

Lisäys 2

Säännöt tyyppi 4 -testien suorittamiseen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn aikana

Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tyyppi 4 -testit on tehtävä liitteen VI (tai tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen VI) mukaisesti seuraavin poikkeuksin:

| — | Tyyppi 4 -testillä testattavien ajoneuvojen on oltava vähintään 12 kuukauden ikäisiä. |
| --- | --- |

—

Tyyppi 4 -testillä testattavien ajoneuvojen on oltava vähintään 12 kuukauden ikäisiä.

| — | Hiilisäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten sitä ei vanhenneta koepenkissä. |
| --- | --- |

—

Hiilisäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten sitä ei vanhenneta koepenkissä.

| — | Hiilisäiliö täytetään ajoneuvon ulkopuolella liitteessä VI kuvatulla menettelyllä, minkä jälkeen se irrotetaan ja asennetaan ajoneuvoon valmistajan antamien korjausohjeiden mukaisesti. Tehdään FID-analysaattoritesti (’sniff test’, tulosten oltava alle 100 ppm lämpötilassa 20 °C) mahdollisimman läheltä hiilisäiliötä ennen täyttöä ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa, että säiliö on asennettu oikein. |
| --- | --- |

—

Hiilisäiliö täytetään ajoneuvon ulkopuolella liitteessä VI kuvatulla menettelyllä, minkä jälkeen se irrotetaan ja asennetaan ajoneuvoon valmistajan antamien korjausohjeiden mukaisesti. Tehdään FID-analysaattoritesti (’sniff test’, tulosten oltava alle 100 ppm lämpötilassa 20 °C) mahdollisimman läheltä hiilisäiliötä ennen täyttöä ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa, että säiliö on asennettu oikein.

| — | Polttoainesäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten tyyppi 4 -testin tuloksen laskemisessa ei käytetä läpäisevyyskerrointa. |
| --- | --- |

—

Polttoainesäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten tyyppi 4 -testin tuloksen laskemisessa ei käytetä läpäisevyyskerrointa.

Lisäys 3

Yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti

Yksityiskohtaisessa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportissa on annettava seuraavat tiedot:

| 1. | valmistajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

1.

valmistajan nimi ja osoite

| 2. | testauksesta vastaavan laboratorion nimi, osoite, puhelin- ja faksinumerot ja sähköpostiosoite |
| --- | --- |

2.

testauksesta vastaavan laboratorion nimi, osoite, puhelin- ja faksinumerot ja sähköpostiosoite

| 3. | testaussuunnitelmaan kuuluvien ajoneuvojen mallinimet |
| --- | --- |

3.

testaussuunnitelmaan kuuluvien ajoneuvojen mallinimet

| 4. | tapauksen mukaan luettelo valmistajan tietojen kattamista ajoneuvotyypeistä, ts. pakokaasupäästöjen osalta käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe |
| --- | --- |

4.

tapauksen mukaan luettelo valmistajan tietojen kattamista ajoneuvotyypeistä, ts. pakokaasupäästöjen osalta käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe

| 5. | perheeseen kuuluviin ajoneuvotyyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntien numerot, mukaan luettuna tapauksen mukaan kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset) |
| --- | --- |

5.

perheeseen kuuluviin ajoneuvotyyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntien numerot, mukaan luettuna tapauksen mukaan kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)

| 6. | tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien ajoneuvojen tyyppihyväksyntien laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen pyytää näitä tietoja) |
| --- | --- |

6.

tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien ajoneuvojen tyyppihyväksyntien laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen pyytää näitä tietoja)

| 7. | ajanjakso, jolta tiedot on kerätty |
| --- | --- |

7.

ajanjakso, jolta tiedot on kerätty

| 8. | tarkasteltu ajoneuvojen valmistuskausi (esim. kalenterivuonna 2017 valmistetut ajoneuvot) |
| --- | --- |

8.

tarkasteltu ajoneuvojen valmistuskausi (esim. kalenterivuonna 2017 valmistetut ajoneuvot)

| 9. | käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettely, mukaan luettuina seuraavat:






  i) | ajoneuvojen hankintamenettely |
| --- | --- | --- |

9.

käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettely, mukaan luettuina seuraavat:

i)

ajoneuvojen hankintamenettely

| ii) | ajoneuvojen valinta- ja hylkäysperusteet (mukaan luettuina vastaukset lisäyksessä 1 olevaan taulukkoon ja valokuvat) |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvojen valinta- ja hylkäysperusteet (mukaan luettuina vastaukset lisäyksessä 1 olevaan taulukkoon ja valokuvat)

| iii) | ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt |
| --- | --- |

iii)

ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt

| iv) | hyväksymis- ja hylkäysperusteet ajoneuvoperheelle |
| --- | --- |

iv)

hyväksymis- ja hylkäysperusteet ajoneuvoperheelle

| v) | maantieteelliset alueet, joilta valmistaja on kerännyt tietoja |
| --- | --- |

v)

maantieteelliset alueet, joilta valmistaja on kerännyt tietoja

| vi) | otoksen koko ja käytetty otantasuunnitelma |
| --- | --- |

vi)

otoksen koko ja käytetty otantasuunnitelma

| 10. | käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely, mukaan luettuina seuraavat:






  i) | tunnistetiedot ohjelmaan sisältyvistä ajoneuvoista (testatuista tai testaamattomista); tunnistetietoihin on sisällytettävä lisäyksessä 1 oleva taulukko |
| --- | --- | --- |

10.

käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely, mukaan luettuina seuraavat:

i)

tunnistetiedot ohjelmaan sisältyvistä ajoneuvoista (testatuista tai testaamattomista); tunnistetietoihin on sisällytettävä lisäyksessä 1 oleva taulukko

| ii) | testitiedot pakokaasupäästöjen osalta:






  — | testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine) |
| --- | --- | --- |

ii)

testitiedot pakokaasupäästöjen osalta:

—

testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine)

| — | testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino) |
| --- | --- |

—

testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino)

| — | dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus) |
| --- | --- |

—

dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus)

| — | testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen |
| --- | --- |

—

testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen

| iii) | testitiedot haihtumispäästöjen osalta:






  — | testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine) |
| --- | --- | --- |

iii)

testitiedot haihtumispäästöjen osalta:

—

testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine)

| — | testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino) |
| --- | --- |

—

testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino)

| — | dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus) |
| --- | --- |

—

dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus)

| — | testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen. |
| --- | --- |

—

testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen.

Lisäys 4

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomuksen malli

OTSIKKO

| A. | Yleiskatsaus ja keskeiset päätelmät |
| --- | --- |

A.

Yleiskatsaus ja keskeiset päätelmät

| B. | Valmistajan edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:






  1) | Valmistajan tekemä tiedonkeruu |
| --- | --- | --- |

B.

Valmistajan edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:

1)

Valmistajan tekemä tiedonkeruu

| 2) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) |
| --- | --- |

2)

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)

| C. | Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten edellisenä vuonna toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet






  3) | Tietojen kerääminen ja riskinarviointi |
| --- | --- | --- |

C.

Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten edellisenä vuonna toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet

3)

Tietojen kerääminen ja riskinarviointi

| 4) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) |
| --- | --- |

4)

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)

| D. | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:






  5) | Tietojen kerääminen ja riskinarviointi |
| --- | --- | --- |

D.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:

5)

Tietojen kerääminen ja riskinarviointi

| 6) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) |
| --- | --- |

6)

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)

| 7) | Yksityiskohtaiset tutkimukset |
| --- | --- |

7)

Yksityiskohtaiset tutkimukset

| 8) | Korjaavat toimenpiteet |
| --- | --- |

8)

Korjaavat toimenpiteet

| E. | Arvio käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä korjaavista toimenpiteistä odotetuista vuotuisista päästövähennyksistä |
| --- | --- |

E.

Arvio käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä korjaavista toimenpiteistä odotetuista vuotuisista päästövähennyksistä

| F. | Saadut kokemukset (myös käytettyjen laitteiden toiminnasta) |
| --- | --- |

F.

Saadut kokemukset (myös käytettyjen laitteiden toiminnasta)

| G. | Raportti muista, mitättömistä testeistä |
| --- | --- |

G.

Raportti muista, mitättömistä testeistä

Lisäys 5

Avoimuus

Taulukko 1

Avoimuusluettelo 1

| Tunnus | Syöte | Tietojen tyyppi | Yksikkö | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Asetuksen (EU) 2017/1151 mukainen tyyppihyväksyntänumero | Teksti | — | Määritelmä: liite I, lisäys 4 |
| 2 | Interpolointiperheen tunnus | Teksti | — | Määritelmä: liite XXI, 5.6 kohta, yleiset vaatimukset |
| 3 | PEMS-perheen tunnus | Teksti | — | Määritelmä: liite III A, lisäys 7, 5.2 kohta |
| 4 | Ki-perheen tunnus | Teksti | — | Määritelmä: liite XXI, 5.9 kohta |
| 5 | ATCT-perheen tunnus | Teksti | — | Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a |
| 6 | Haihtumispäästöperheen tunnus | Teksti | — | Määritelmä: liite VI |
| 7 | Ajoneuvon H ajovastusperheen tunnus | Teksti | — | Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta |
| 7a | Ajoneuvon H ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan) | Teksti | — | Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta |
| 8 | Ajoneuvon H testimassa | Luku | kg | WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 3.2.25 kohta |
| 8a | Ajoneuvon L testimassa (tapauksen mukaan) | Luku | kg | WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 3.2.25 kohta |
| 9 | Ajoneuvon H kerroin F0 | Luku | N | Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 |
| 9a | Ajoneuvon L kerroin F0 (tapauksen mukaan) | Luku | N | Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 |
| 10 | Ajoneuvon H kerroin F1 | Luku | N/km/h | Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 |
| 10a | Ajoneuvon L kerroin F1 (tapauksen mukaan) | Luku | N/km/h | Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 |
| 11 | Ajoneuvon H kerroin F2 | Luku | N/(km/h)2 | Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 |
| 11a | Ajoneuvon L kerroin F2 (tapauksen mukaan) | Luku | N/(km/h)2 | Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 |
| 12a | Polttomoottori- ja NOVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo H | Luku | g/km | WLTP-CO2-päästöt (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) laskettuna seuraavista:






  — | Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9 |

Tunnus

Syöte

Tietojen tyyppi

Yksikkö

Kuvaus

1

Asetuksen (EU) 2017/1151 mukainen tyyppihyväksyntänumero

Teksti

—

Määritelmä: liite I, lisäys 4

2

Interpolointiperheen tunnus

Teksti

—

Määritelmä: liite XXI, 5.6 kohta, yleiset vaatimukset

3

PEMS-perheen tunnus

Teksti

—

Määritelmä: liite III A, lisäys 7, 5.2 kohta

4

Ki-perheen tunnus

Teksti

—

Määritelmä: liite XXI, 5.9 kohta

5

ATCT-perheen tunnus

Teksti

—

Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a

6

Haihtumispäästöperheen tunnus

Teksti

—

Määritelmä: liite VI

7

Ajoneuvon H ajovastusperheen tunnus

Teksti

—

Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta

7a

Ajoneuvon H ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan)

Teksti

—

Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta

8

Ajoneuvon H testimassa

Luku

kg

WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 3.2.25 kohta

8a

Ajoneuvon L testimassa (tapauksen mukaan)

Luku

kg

WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 3.2.25 kohta

9

Ajoneuvon H kerroin F0

Luku

N

Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4

9a

Ajoneuvon L kerroin F0 (tapauksen mukaan)

Luku

N

Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4

10

Ajoneuvon H kerroin F1

Luku

N/km/h

Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4

10a

Ajoneuvon L kerroin F1 (tapauksen mukaan)

Luku

N/km/h

Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4

11

Ajoneuvon H kerroin F2

Luku

N/(km/h)2

Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4

11a

Ajoneuvon L kerroin F2 (tapauksen mukaan)

Luku

N/(km/h)2

Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4

12a

Polttomoottori- ja NOVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo H

Luku

g/km

WLTP-CO2-päästöt (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) laskettuna seuraavista:

—

Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9

| — | NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 |
| --- | --- |

—

NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8

12aa

Polttomoottori- ja NOVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

Luku

g/km

WLTP-CO2-päästöt (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) laskettuna seuraavista:

| — | Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9 |
| --- | --- |

—

Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9

| — | NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 |
| --- | --- |

—

NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8

12b

OVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo H

Luku

g/km

WLTP-CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8

WLTP-CO2-päästöt varausta purettaessa (yhdistetyt) ja WLTP-CO2-päästöt (painotetut, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/8, vaihe 10

12ba

OVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo L (tapauksen mukaan)

Luku

g/km

WLTP-CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8

WLTP-CO2-päästöt varausta purettaessa (yhdistetyt) ja WLTP-CO2-päästöt (painotetut, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/8, vaihe 10

13

Perheen ajoneuvon vetävät pyörät

Teksti

edessä, takana, neliveto

Liite I, lisäys 4, liitteen 1.7 kohta

14

Alustadynamometrin konfiguraatio tyyppihyväksyntätestissä

Teksti

yksi- tai kaksiakselinen

Määritelmä: liite XXI, alaliite 6, 2.4.2.4 ja 2.4.2.5 kohta

15

Ajoneuvon H ilmoitettu Vmax

Luku

km/h

Ajoneuvon suurin nopeus, määritelmä: liite XXI, 3.7.2 kohta

15a

Ajoneuvon L ilmoitettu Vmax (tapauksen mukaan)

Luku

km/h

Ajoneuvon suurin nopeus, määritelmä: liite XXI, 3.7.2 kohta

16

Suurin nettoteho moottorin pyörimisnopeudella

Luku

... kW/... rpm

Määritelmä: liite XXI, alaliite 2

17

Ajoneuvon H massa ajokunnossa

Luku

kg

Ajokuntoisen ajoneuvon massa, määritelmä: liite XXI, 3.2.5 kohta

17a

Ajoneuvon L massa ajokunnossa (tapauksen mukaan)

Luku

kg

Ajokuntoisen ajoneuvon massa, määritelmä: liite XXI, 3.2.5 kohta

18

Tyyppihyväksyntätestauksessa (täyspolttomoottoriajoneuvot) tai varausta ylläpitävässä testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV)

Erilaiset muodot mahdollisia (teksti, kuvat jne.)

—

Jos ensisijaista kuljettajan valittavissa olevaa ajotilaa ei ole, kuvataan kaikki testeissä käytetyt ajotilat

19

Tyyppihyväksyntätestauksessa varausta purkavassa testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (OVC-HEV)

Erilaiset muodot mahdollisia (teksti, kuvat jne.)

—

Jos ensisijaista kuljettajan valittavissa olevaa ajotilaa ei ole, kuvataan kaikki testeissä käytetyt ajotilat

20

Moottorin joutokäyntinopeus

Luku

rpm

Määritelmä: liite XXI, alaliite 2

21

Vaihteiden määrä

Luku

—

Määritelmä: liite XXI, alaliite 2

22

Välityssuhteet

Taulukkoarvot

—

Vaihteiston sisäiset välityssuhteet, vetopyörästön välityssuhteet, kokonaisvälityssuhteet

23

Testiajoneuvon rengaskoko edessä/takana

Kirjaimet/numero

—

Tyyppihyväksynnässä käytetty

24

Polttomoottoriajoneuvojen täyden kuormituksen tehokäyrä

Taulukkoarvot

rpm v. kW

Täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeudesta nidle nopeuteen nrated tai nmax tai ndv(ngvmax) × vmax sen mukaan, mikä on suurin

25

Lisäturvamarginaali

Vektori

%

Määritelmä: liite XXI, alaliite 2

26

Nopeus n_min_drive

Luku

Taulukko (pysähdyksistä vaihteelle 1, vaihteelta 2 vaihteelle 3, ...)

rpm

Määritelmä: liite XXI, alaliite 2

27

Syklin tarkistussumma, ajoneuvot L ja H

Luku

—

Erilainen ajoneuvoille L ja H. Tarkastetaan käytetyn syklin oikeellisuus. Merkitään vain, jos sykli on muu kuin 3b.

28

Vaihteenvaihto, keskimääräinen vaihde, ajoneuvo H

Luku

—

Eri vaihteenvaihtolaskelmien validoimiseksi.

29

ATCT-perheen korjauskerroin

Luku

—

Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a, 3.8.1 kohta Useita polttoaineita käyttävien ajoneuvojen tapauksessa yksi arvo polttoainetta kohti.

30a

Summaavat Ki-kertoimet

Taulukkoarvot

—

Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta ja CO2:ta kohti (g/km, mg/km, ...). Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat Ki-kertoimet.

30b

Kertovat Ki-kertoimet

Taulukkoarvot

—

Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta ja CO2:ta kohti. Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat Ki-kertoimet.

31a

Summaavat huononemiskertoimet (DF)

Taulukkoarvot

—

Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta kohti (g/km, mg/km, ...). Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat DF-kertoimet.

31b

Kertovat huononemiskertoimet (DF)

Taulukkoarvot

—

Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta kohti. Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat DF-kertoimet.

32

Akun jännite kaikkien REESS-järjestelmien osalta

Luvut

V

Määritelmä polttomoottoriajoneuvojen osalta liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 ja HEV-, täyssähkö- ja FCHV-ajoneuvojen osalta liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 2 (DIN EN 60050-482)

33

Korjauskerroin K

Luku

(g/km)/(Wh/km)

NOVC- ja OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen korjaaminen, määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 vaihekohtainen tai yhdistetty

34a

Ajoneuvon H sähköenergiankulutus

Luku

Wh/km

OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ECAC,weighted (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkönkulutus (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8

34b

Ajoneuvon L sähköenergiankulutus (tapauksen mukaan)

Luku

Wh/km

OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ECAC,weighted (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkönkulutus (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8

35a

Ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde

Luku

km

OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAER (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkökäyttöinen toimintasäde PER (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8

35b

Ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde (tapauksen mukaan)

Luku

km

OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAER (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkökäyttöinen toimintasäde PER (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8

36a

Ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde kaupunkiajossa

Luku

km

OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAERcity ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa PERcity, määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8

36b

Ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde kaupunkiajossa (tapauksen mukaan)

Luku

km

OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAERcity ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa PERcity, määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8

37a

Ajoneuvon H ajosyklin luokka

Teksti

—

Tällä selvitetään, mitä ajosykliä (luokka 1/2/3a/3b) on käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen.

37b

Ajoneuvon L ajosyklin luokka (tapauksen mukaan)

Teksti

—

Tällä selvitetään, mitä ajosykliä (luokka 1/2/3a/3b) on käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen.

38a

Ajoneuvon H pienennyskerroin f_dsc

Luku

—

Tällä selvitetään, tarvitaanko pienennystä ja onko sitä käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen.

38b

Ajoneuvon L ilmoitettu pienennyskerroin f_dsc (tapauksen mukaan)

Luku

—

Tällä selvitetään, tarvitaanko pienennystä ja onko sitä käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen.

39a

Ajoneuvon H rajattu nopeus

kyllä/ei

km/h

Tällä selvitetään, tarvitaanko nopeuden rajaamista ja pitääkö sitä käyttää yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen.

39b

Ajoneuvon L rajattu nopeus (tapauksen mukaan)

kyllä/ei

km/h

Tällä selvitetään, tarvitaanko nopeuden rajaamista ja pitääkö sitä käyttää yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen.

40a

Ajoneuvon H suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna

Luku

kg

40b

Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna

Luku

kg

41

Suoraruiskutus

kyllä/ei

—

42

Regeneraation tunnistaminen

Teksti

—

Ajoneuvon valmistajan kuvaus siitä, miten tunnistetaan regeneraation tapahtuminen testin aikana

43

Regeneraation saattaminen päätökseen

Teksti

—

Kuvaus menettelystä, jolla regeneraatio saatetaan päätökseen

44

Painon jakautuminen

Vektori

—

Ajoneuvon painon jakautuminen akseleille prosentteina

Monivaiheisesti hyväksytyt tai erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot

45

Lopullisen ajoneuvon sallittu massa ajokunnossa (kg)

kg

Vaihteluväli

46

Lopullisen ajoneuvon sallittu otsapinta-ala

cm2

Vaihteluväli

47

Sallittu vierintävastus

kg/t

Vaihteluväli

48

Sallittu etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala

cm2

Vaihteluväli

Taulukko 2

Avoimuusluettelo 2

Avoimuusluettelo 2 koostuu kahdesta datajoukosta, jotka perustuvat taulukoissa 3 ja 4 olevissa kentissä ilmoitettuihin tietoihin.

Taulukko 3

Avoimuusluettelon 2 datajoukko 1

| Kenttä | Tietojen tyyppi | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| ID1 | Luku | Datajoukon 1 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2 |
| TVV | Teksti | Ajoneuvon tyypin, variantin ja version yksilöllinen tunniste (avainkenttä datajoukossa 1) |
| IF ID | Teksti | Interpolointiperheen tunnus |
| RL ID | Teksti | Ajovastusperheen tunnus |
| Make | Teksti | Valmistajan toiminimi |
| Commercial name | Teksti | TVV:n kauppanimi |
| Category | Teksti | Ajoneuvoluokka |
| Bodywork | Teksti | Korityyppi |

Kenttä

Tietojen tyyppi

Kuvaus

ID1

Luku

Datajoukon 1 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2

TVV

Teksti

Ajoneuvon tyypin, variantin ja version yksilöllinen tunniste (avainkenttä datajoukossa 1)

IF ID

Teksti

Interpolointiperheen tunnus

RL ID

Teksti

Ajovastusperheen tunnus

Make

Teksti

Valmistajan toiminimi

Commercial name

Teksti

TVV:n kauppanimi

Category

Teksti

Ajoneuvoluokka

Bodywork

Teksti

Korityyppi

Taulukko 4

Avoimuusluettelon 2 datajoukko 2

| Kenttä | Tietojen tyyppi | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| ID2 | Luku | Datajoukon 2 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2 |
| IF ID | Teksti | Interpolointiperheen yksilöllinen tunnus (avainkenttä datajoukossa 2) |
| WVTA Number | Teksti | Koko ajoneuvon tyyppihyväksynnän tunniste |
| Emissions TA Number | Teksti | Päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän tunniste |
| PEMS ID | Teksti | PEMS-perheen tunnus |
| EF ID | Teksti | Haihtumispäästöperheen tunnus |
| ATCT ID | Teksti | ATCT-perheen tunnus |
| Ki ID | Teksti | Ki-perheen tunnus |
| Durability ID | Teksti | Kestävyysperheen tunnus |
| Fuel | Teksti | Ajoneuvon polttoainetyyppi |
| Dual Fuel | Kyllä/Ei | Voiko ajoneuvo käyttää useampaa kuin yhtä polttoainetta |
| Engine Capacity | Luku | Moottorin iskutilavuus (cm3) |
| Rated Engine Power | Luku | Moottorin nimellisteho (kW/rpm) |
| Transmission type | Teksti | Ajoneuvon voimansiirron tyyppi |
| Powered axles | Teksti | Vetävien akselien määrä ja sijainti |
| Electric machine | Teksti | Sähkökoneiden määrä ja tyyppi |
| Maximum net power | Luku | Sähkökoneen suurin nettoteho |
| HEV Category | Teksti | Hybridisähköajoneuvon luokka |

Kenttä

Tietojen tyyppi

Kuvaus

ID2

Luku

Datajoukon 2 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2

IF ID

Teksti

Interpolointiperheen yksilöllinen tunnus (avainkenttä datajoukossa 2)

WVTA Number

Teksti

Koko ajoneuvon tyyppihyväksynnän tunniste

Emissions TA Number

Teksti

Päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän tunniste

PEMS ID

Teksti

PEMS-perheen tunnus

EF ID

Teksti

Haihtumispäästöperheen tunnus

ATCT ID

Teksti

ATCT-perheen tunnus

Ki ID

Teksti

Ki-perheen tunnus

Durability ID

Teksti

Kestävyysperheen tunnus

Fuel

Teksti

Ajoneuvon polttoainetyyppi

Dual Fuel

Kyllä/Ei

Voiko ajoneuvo käyttää useampaa kuin yhtä polttoainetta

Engine Capacity

Luku

Moottorin iskutilavuus (cm3)

Rated Engine Power

Luku

Moottorin nimellisteho (kW/rpm)

Transmission type

Teksti

Ajoneuvon voimansiirron tyyppi

Powered axles

Teksti

Vetävien akselien määrä ja sijainti

Electric machine

Teksti

Sähkökoneiden määrä ja tyyppi

Maximum net power

Luku

Sähkökoneen suurin nettoteho

HEV Category

Teksti

Hybridisähköajoneuvon luokka

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58).

1

---

LIITE III

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite III A seuraavasti:

| (1) | Korvataan 1.2.16 kohta seuraavasti:






  ”1.2.16. | ”Kohinalla” tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu tasaisella mittaustaajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen keskiarvo kahdella.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Korvataan 1.2.16 kohta seuraavasti:

”1.2.16.

”Kohinalla” tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu tasaisella mittaustaajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen keskiarvo kahdella.”

| (2) | Korvataan 2.1 kohdassa oleva yhtälö seuraavasti:

  ”NTEpollutant = CFpollutant × EURO – 6” |
| --- | --- |

(2)

Korvataan 2.1 kohdassa oleva yhtälö seuraavasti:

”NTEpollutant = CFpollutant × EURO – 6”

| (3) | Korvataan 2.1.1 kohdassa olevan taulukon toisessa sarakkeessa ilmaisu ”1 + margin, margin = 0,5” ilmaisulla ”1 + margin NOx, margin NOx = 0,43.” |
| --- | --- |

(3)

Korvataan 2.1.1 kohdassa olevan taulukon toisessa sarakkeessa ilmaisu ”1 + margin, margin = 0,5” ilmaisulla ”1 + margin NOx, margin NOx = 0,43.”

| (4) | Lisätään 2.1.2 kohtaan virke seuraavasti:

  ”Tämän poikkeuksen mukaisten tyyppihyväksyntien tapauksessa ei ilmoiteta suurinta RDE-arvoa”. |
| --- | --- |

(4)

Lisätään 2.1.2 kohtaan virke seuraavasti:

”Tämän poikkeuksen mukaisten tyyppihyväksyntien tapauksessa ei ilmoiteta suurinta RDE-arvoa”.

| (5) | Korvataan 2.1.3 kohta seuraavasti:






  ”2.1.3 | Valmistajan on vahvistettava 2.1 kohdan noudattaminen täyttämällä lisäyksessä 9 esitetty todistus. Vaatimustenmukaisuus tarkastetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

(5)

Korvataan 2.1.3 kohta seuraavasti:

”2.1.3

| (6) | Korvataan 3.1.0 kohta seuraavasti:






  ”3.1.0. | Edellä olevan 2.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä kaupunkiajo-osuudella ja koko PEMS-ajomatkalla, jolloin testattavan ajoneuvon päästöt on laskettava lisäysten 4 ja 6 mukaisesti ja niiden on aina pysyttävä pienempinä tai yhtä suurina kuin NTE-raja (MRDE,k
  ≤ NTEpollutant
  ).” |
| --- | --- | --- |

(6)

Korvataan 3.1.0 kohta seuraavasti:

”3.1.0.

| (7) | Poistetaan 3.1.0.1, 3.1.0.2 ja 3.1.0.3 kohta. |
| --- | --- |

(7)

Poistetaan 3.1.0.1, 3.1.0.2 ja 3.1.0.3 kohta.

| (8) | Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:






  ”3.1.2 | Jos hyväksyntäviranomainen ei tyyppihyväksyntätestien aikana ole tyytyväinen lisäysten 1 ja 4 mukaisesti suoritetussa PEMS-testissä tehdyn tietojen laadun tarkastuksen ja validoinnin tuloksiin, hyväksyntäviranomainen voi katsoa, että testi on mitätön. Tässä tapauksessa hyväksyntäviranomaisen on kirjattava testitulokset ja testin mitätöimisen perusteet.” |
| --- | --- | --- |

(8)

Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:

”3.1.2

| (9) | Korvataan 3.1.3 kohta seuraavasti:






  ”3.1.3. | Raportointi ja RDE-tyyppihyväksyntätestiä koskevien tietojen levittäminen” |
| --- | --- | --- |

(9)

Korvataan 3.1.3 kohta seuraavasti:

”3.1.3.

| (10) | Korvataan 3.1.3.2.1 kohta seuraavasti:






  ”3.1.3.2.1. | Verkkosivustolla on voitava tehdä tietokannasta jokerihakuja, jotka perustuvat yhteen tai useampaan seuraavista kriteereistä:
  merkki, tyyppi, variantti, versio, kauppanimi tai tyyppihyväksyntänumero sellaisina kuin ne ovat direktiivin 2007/46/EY liitteen IX mukaisessa vaatimustenmukaisuustodistuksessa.
  Kaikista ajoneuvoista on voitava hakea seuraavassa kuvatut tiedot:






  — | Ajoneuvon PEMS-perheen tunnus liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetun avoimuusluettelon 1 kohdan 3 mukaisesti; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Korvataan 3.1.3.2.1 kohta seuraavasti:

”3.1.3.2.1.

merkki, tyyppi, variantti, versio, kauppanimi tai tyyppihyväksyntänumero sellaisina kuin ne ovat direktiivin 2007/46/EY liitteen IX mukaisessa vaatimustenmukaisuustodistuksessa.

Kaikista ajoneuvoista on voitava hakea seuraavassa kuvatut tiedot:

—

Ajoneuvon PEMS-perheen tunnus liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetun avoimuusluettelon 1 kohdan 3 mukaisesti;

| — | ilmoitetut suurimmat RDE-arvot sellaisina kuin ne on kirjattu direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen 48.2 kohtaan.” |
| --- | --- |

—

ilmoitetut suurimmat RDE-arvot sellaisina kuin ne on kirjattu direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen 48.2 kohtaan.”

| (11) | Korvataan 4.2 kohta seuraavasti:






  ”4.2. | Valmistajan on tyyppihyväksyntää varten osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että valitut ajoneuvot, ajotavat, olosuhteet ja hyötykuormat ovat kyseisen PEMS-testiperheen osalta edustavia. Olosuhteiden soveltuvuus RDE-testaukseen on määritettävä 5.1 ja 5.2 kohdassa vahvistettujen hyötykuormaa ja ympäristöolosuhteita koskevien vaatimusten perusteella.” |
| --- | --- | --- |

(11)

Korvataan 4.2 kohta seuraavasti:

”4.2.

| (12) | Korvataan 4.5 kohta seuraavasti:






  ”4.5. | Jotta voidaan arvioida myös kuumakäynnistyksen jälkeen ajetun ajomatkan aikaiset päästöt, on tietty määrä ajoneuvoja lisäyksessä 8 olevassa 4.2.7 kohdassa määriteltyä PEMS-testiperhettä kohti testattava ilman ajoneuvolle 5.3 kohdan mukaisesti tehtyä esivakautusta mutta moottori lämpimänä ja siten, että moottorin jäähdytysnesteen ja/tai moottoriöljyn lämpötila on yli 70 °C.” |
| --- | --- | --- |

(12)

Korvataan 4.5 kohta seuraavasti:

”4.5.

| (13) | Lisätään 4.6 ja 4.7 kohta seuraavasti:
  4.6.   Tyyppihyväksynnän aikana tehtyjen RDE-testien osalta tyyppihyväksyntäviranomainen voi tarkastaa, että testijärjestely ja käytetyt laitteet täyttävät lisäysten 1 ja 2 vaatimukset, tutkimalla ne suoraan tai analysoimalla tueksi toimitettua näyttöä (esim. valokuvia tai kirjanpitoa).
  4.7.   Kun kyse on ohjelmistotyökalusta, jota käytetään ajomatkan pätevyyden tarkastamiseen ja päästöjen laskemiseen lisäyksissä 4, 5, 6, 7 a ja 7 b vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, välineen toimittajan tai tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava välineen vaatimustenmukaisuus. Jos tällainen ohjelmistotyökalu on sisällytetty PEMS-laitteeseen, validoinnista on toimitettava todisteet laitteen mukana.” |
| --- | --- |

(13)

Lisätään 4.6 ja 4.7 kohta seuraavasti:

4.6.   Tyyppihyväksynnän aikana tehtyjen RDE-testien osalta tyyppihyväksyntäviranomainen voi tarkastaa, että testijärjestely ja käytetyt laitteet täyttävät lisäysten 1 ja 2 vaatimukset, tutkimalla ne suoraan tai analysoimalla tueksi toimitettua näyttöä (esim. valokuvia tai kirjanpitoa).

4.7.   Kun kyse on ohjelmistotyökalusta, jota käytetään ajomatkan pätevyyden tarkastamiseen ja päästöjen laskemiseen lisäyksissä 4, 5, 6, 7 a ja 7 b vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, välineen toimittajan tai tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava välineen vaatimustenmukaisuus. Jos tällainen ohjelmistotyökalu on sisällytetty PEMS-laitteeseen, validoinnista on toimitettava todisteet laitteen mukana.”

| (14) | Korvataan 5.4.1 ja 5.4.2 kohta seuraavasti:
  5.4.1.   Ajodynamiikan liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava lisäyksessä 7 a kuvatuilla menetelmillä.
  5.4.2.   Jos ajomatkaa pidetään 5.4.1 kohdan mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on käytettävä lisäyksissä 5, 7 a ja 7 b vahvistettuja testausolosuhteiden normaalisuuden todentamismenetelmiä.” |
| --- | --- |

(14)

Korvataan 5.4.1 ja 5.4.2 kohta seuraavasti:

5.4.1.   Ajodynamiikan liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava lisäyksessä 7 a kuvatuilla menetelmillä.

5.4.2.   Jos ajomatkaa pidetään 5.4.1 kohdan mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on käytettävä lisäyksissä 5, 7 a ja 7 b vahvistettuja testausolosuhteiden normaalisuuden todentamismenetelmiä.”

| (15) | Korvataan 5.5.1 kohta seuraavasti:






  ”5.5.1. | Ilmastointijärjestelmää tai muita apulaitteita on käytettävä tavalla, joka vastaa sitä, miten niitä on tarkoitus tavallisesti käyttää todellisessa tieliikenteessä. Käyttö on dokumentoitava. Ajoneuvon ikkunoiden on oltava suljettuina ilmastointia tai lämmityslaitetta käytettäessä.” |
| --- | --- | --- |

(15)

Korvataan 5.5.1 kohta seuraavasti:

”5.5.1.

| (16) | Korvataan 5.5.2.2, 5.5.2.3 ja 5.5.2.4 kohta seuraavasti:
  5.5.2.2.   Kaikki tulokset on korjattava Ki-kertoimilla tai Ki-tekijöillä, jotka on määritetty liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 esitetyillä menettelyillä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää varten. Ki-kerrointa tai Ki-tekijää sovelletaan lopputuloksiin lisäyksen 6 mukaisesti tehdyn arvioinnin jälkeen.
  5.5.2.3.   Jos päästöt eivät täytä 3.1.0 kohdan vaatimuksia, on regeneraation tapahtuminen todennettava. Regeneraation todentamisessa voidaan käyttää perustana asiantuntija-arviota, jossa tarkastellaan useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun lämpötilasta, hiukkasmäärästä, CO2:sta ja O2:sta tehdyt mittaukset yhdistettyinä ajoneuvon nopeuteen ja kiihtyvyyteen. Jos ajoneuvo on varustettu liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetussa avoimuusluettelossa 1 ilmoitetulla regeneraation tunnistamisella, regeneraation tapahtuminen on määritettävä sen avulla. Valmistajan on ilmoitettava liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetussa avoimuusluettelossa 1 myös menettely, jota tarvitaan regeneraation saattamiseksi päätökseen. Valmistaja voi antaa ohjeita siihen, miten regeneraation tapahtuminen tunnistetaan siinä tapauksessa, että signaali ei ole saatavilla.
  Jos testin aikana tapahtui regeneraatio, on tarkastettava, täyttävätkö tulokset, joihin ei ole sovellettu Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä, 3.1.0 kohdan vaatimukset. Jos tuloksena saadut päästöt eivät täytä kyseisiä vaatimuksia, testi on mitätöitävä ja toistettava kerran. Ennen toisen testin aloittamista on varmistettava, että regeneraatio on saatettu päätökseen ja että on tehty vähintään 1 tunnin mittainen vakautusajo. Toista testiä pidetään pätevänä, vaikka sen aikana tapahtuisi regeneraatio.
  5.5.2.4.   Regeneraation tapahtuminen voidaan todentaa 5.5.2.3 kohdan mukaisesti, vaikka ajoneuvo täyttäisikin 3.1.0 kohdan vaatimukset. Jos regenerointitapahtuma voidaan osoittaa, lopulliset tulokset esitetään tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella soveltamatta Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä.” |
| --- | --- |

(16)

Korvataan 5.5.2.2, 5.5.2.3 ja 5.5.2.4 kohta seuraavasti:

5.5.2.2.   Kaikki tulokset on korjattava Ki-kertoimilla tai Ki-tekijöillä, jotka on määritetty liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 esitetyillä menettelyillä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää varten. Ki-kerrointa tai Ki-tekijää sovelletaan lopputuloksiin lisäyksen 6 mukaisesti tehdyn arvioinnin jälkeen.

5.5.2.3.   Jos päästöt eivät täytä 3.1.0 kohdan vaatimuksia, on regeneraation tapahtuminen todennettava. Regeneraation todentamisessa voidaan käyttää perustana asiantuntija-arviota, jossa tarkastellaan useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun lämpötilasta, hiukkasmäärästä, CO2:sta ja O2:sta tehdyt mittaukset yhdistettyinä ajoneuvon nopeuteen ja kiihtyvyyteen. Jos ajoneuvo on varustettu liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetussa avoimuusluettelossa 1 ilmoitetulla regeneraation tunnistamisella, regeneraation tapahtuminen on määritettävä sen avulla. Valmistajan on ilmoitettava liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetussa avoimuusluettelossa 1 myös menettely, jota tarvitaan regeneraation saattamiseksi päätökseen. Valmistaja voi antaa ohjeita siihen, miten regeneraation tapahtuminen tunnistetaan siinä tapauksessa, että signaali ei ole saatavilla.

Jos testin aikana tapahtui regeneraatio, on tarkastettava, täyttävätkö tulokset, joihin ei ole sovellettu Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä, 3.1.0 kohdan vaatimukset. Jos tuloksena saadut päästöt eivät täytä kyseisiä vaatimuksia, testi on mitätöitävä ja toistettava kerran. Ennen toisen testin aloittamista on varmistettava, että regeneraatio on saatettu päätökseen ja että on tehty vähintään 1 tunnin mittainen vakautusajo. Toista testiä pidetään pätevänä, vaikka sen aikana tapahtuisi regeneraatio.

5.5.2.4.   Regeneraation tapahtuminen voidaan todentaa 5.5.2.3 kohdan mukaisesti, vaikka ajoneuvo täyttäisikin 3.1.0 kohdan vaatimukset. Jos regenerointitapahtuma voidaan osoittaa, lopulliset tulokset esitetään tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella soveltamatta Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä.”

| (17) | Poistetaan 5.5.2.5 ja 5.5.2.6 kohta. |
| --- | --- |

(17)

Poistetaan 5.5.2.5 ja 5.5.2.6 kohta.

| (18) | Lisätään uusi 5.5.3 kohta seuraavasti:






  ”5.5.3. | OVC-HEV-ajoneuvot voidaan testata missä tahansa valittavissa olevassa ajotilassa, myös akkua lataavassa tilassa.” |
| --- | --- | --- |

(18)

Lisätään uusi 5.5.3 kohta seuraavasti:

”5.5.3.

| (19) | Lisätään 5.5.4, 5.5.5 ja 5.5.6 kohta seuraavasti:
  5.5.4.   Ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin vaikuttavia muutoksia ei sallita PEMS-järjestelmän asentamista lukuun ottamatta.
  5.5.5.   Testiajoneuvoja ei saa ajaa siten, että pyrittäisiin hyväksyttyyn tai hylättyyn testiin äärimmäisillä ajotavoilla, jotka eivät edusta tavanomaisia käyttöolosuhteita. Ajotavan tavanomaisuus voidaan tarvittaessa todentaa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemällä tai teettämällä asiantuntija-arvioilla, joissa tarkastellaan useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun virtauksesta ja lämpötilasta, CO2:sta, O2:sta jne. tehdyt mittaukset yhdessä ajoneuvon nopeuden, kiihtyvyyden ja GPS-tietojen ja mahdollisesti muidenkin ajoneuvoon liittyvien parametrien, kuten moottorin pyörimisnopeuden, vaihteen, kaasupolkimen asennon jne. kanssa.
  5.5.6.   Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. RDE-testauksessa käytetyn ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä on kirjattava.” |
| --- | --- |

(19)

Lisätään 5.5.4, 5.5.5 ja 5.5.6 kohta seuraavasti:

5.5.4.   Ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin vaikuttavia muutoksia ei sallita PEMS-järjestelmän asentamista lukuun ottamatta.

5.5.5.   Testiajoneuvoja ei saa ajaa siten, että pyrittäisiin hyväksyttyyn tai hylättyyn testiin äärimmäisillä ajotavoilla, jotka eivät edusta tavanomaisia käyttöolosuhteita. Ajotavan tavanomaisuus voidaan tarvittaessa todentaa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemällä tai teettämällä asiantuntija-arvioilla, joissa tarkastellaan useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun virtauksesta ja lämpötilasta, CO2:sta, O2:sta jne. tehdyt mittaukset yhdessä ajoneuvon nopeuden, kiihtyvyyden ja GPS-tietojen ja mahdollisesti muidenkin ajoneuvoon liittyvien parametrien, kuten moottorin pyörimisnopeuden, vaihteen, kaasupolkimen asennon jne. kanssa.

5.5.6.   Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. RDE-testauksessa käytetyn ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä on kirjattava.”

| (20) | Korvataan 6.2 kohta seuraavasti:






  ”6.2. | Ajomatka on aina aloitettava kaupunkiajolla, jota seuraa maantieajo ja moottoritieajo 6.6 kohdassa määriteltyjen osuuksien mukaisesti. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet on ajettava peräkkäin 6.12 kohdan mukaisesti, mutta niihin voi kuulua myös matka, joka alkaa ja päättyy samassa kohdassa. Maantieosuuksiin voi sisältyä lyhyitä kaupunkiosuuksia kaupunkialueiden läpiajon yhteydessä. Moottoritiejaksoihin voi sisältyä lyhyitä kaupunki- tai maantieosuuksia, kun esimerkiksi kuljetaan tietullin tai tietyöalueen läpi.” |
| --- | --- | --- |

(20)

Korvataan 6.2 kohta seuraavasti:

”6.2.

| (21) | Korvataan 7.6 kohta seuraavasti:






  ”7.6. | Kun testi aloitetaan lisäyksessä 1 olevan 5.1 kohdan mukaisesti, ajoneuvon on lähdettävä liikkeelle 15 sekunnin kuluessa. Ajoneuvo saa olla pysähdyksissä lisäyksessä 4 olevassa 4 kohdassa määritellyn kylmäkäynnistysjakson koko aikana mahdollisimman lyhyen aikaa ja yhteensä enintään 90 sekuntia. Jos moottori sammuu testin aikana, se voidaan käynnistää uudelleen, mutta näytteenottoa ei saa keskeyttää. Jos moottori pysähtyy testin aikana, näytteenottoa ei saa keskeyttää.” |
| --- | --- | --- |

(21)

Korvataan 7.6 kohta seuraavasti:

”7.6.

| (22) | Korvataan 8.2 kohta seuraavasti:






  ”8.2. | Jos RDE-testi hylätään, on polttoaineesta, voiteluaineesta ja (tapauksen mukaan) reagenssista otettava näytteet, joita säilytetään vähintään 1 vuoden ajan olosuhteissa, joilla varmistetaan näytteiden säilyminen ennallaan. Analysoinnin jälkeen näytteet voidaan hävittää.” |
| --- | --- | --- |

(22)

Korvataan 8.2 kohta seuraavasti:

”8.2.

| (23) | Korvataan 9.2 kohta seuraavasti:






  ”9.2. | Ajomatkan pätevyys on varmennettava seuraavalla kolmivaiheisella menettelyllä: | VAIHE A: Ajomatka vastaa 4–8 kohdassa vahvistettuja yleisiä vaatimuksia, reunaehtoja, ajomatkaan ja toimintaan liittyvä vaatimuksia sekä voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssien eritelmiä. |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Korvataan 9.2 kohta seuraavasti:

”9.2.

VAIHE A: Ajomatka vastaa 4–8 kohdassa vahvistettuja yleisiä vaatimuksia, reunaehtoja, ajomatkaan ja toimintaan liittyvä vaatimuksia sekä voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssien eritelmiä.

| | VAIHE B: Ajomatka täyttää lisäyksissä 7 a ja 7 b vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

VAIHE B: Ajomatka täyttää lisäyksissä 7 a ja 7 b vahvistetut vaatimukset.

| | VAIHE C: Ajomatka täyttää lisäyksessä 5 vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

VAIHE C: Ajomatka täyttää lisäyksessä 5 vahvistetut vaatimukset.

Menettelyn vaiheet kuvataan tarkemmin kuvassa 1.

Kuva 1.

Ajomatkan pätevyyden todentaminen

Pätemätön matka

Pätemätön matka

Pätemätön matka

Koko ajomat-kan dynamiikka,Lisäys 5

Dynamiikka ja korkeusero, Lisäykset 7a, 7b

Pääajomatka liite IIIA

Lisäysten 1–4 mukaisesti kerätyt PEMS-TIEDOT

VAIHE C

Lisäys 5

·

Liikkuva määritysjakso

·

Määritysjaksojen CO2-arvojen [g/km] vertailu WLTP-vertailuarvoihin

·

Ajomatkan pätevyys kaupunki-, maantie-ja moottoritieajon määritysjaksoilla

VAIHE B

Lisäys 7a

·

Nopeuden ja kiihtyvyyden tulon kumulat. 95. persentiili alle rajakäyrän

·

Suhteellinen posit. kiihtyvyys yli rajakäyrän

·

Molemmat kaupunki-, maantie-ja moottoritieajon osalta

Lisäys 7b

·

Kumulatiivinen posi-tiivinen korkeusero

VAIHE A

Liite III A

·

Kaupunki-, maantie-ja moottoritieajon osuus ajomatkasta

·

Korkeus meren-pinnasta

·

Ympäristön lämpötila

·

Ajoneuvon tila kylmä-käynnistyksen alussa

·

Keskinopeus kaupunkiajossa

·

Pysähdysten osuus

·

Moottoritienopeus yli 145 km/h

·

...

Pätevä matka

N

N

N

Y

Y

Y

Päästölaskelmat: lisäykset 4 ja 6

Jos yksikin näistä vaatimuksista ei täyty, ajomatkaa pidetään pätemättömänä.”

| (24) | Korvataan 9.4 kohta seuraavasti:






  ”9.4. | Kun ajomatka on validoitu 9.2 kohdan mukaisesti, lasketaan päästötulokset käyttämällä lisäyksissä 4 ja 6 vahvistettuja menetelmiä. Päästölaskelmat tehdään testin alkamisen (lisäyksessä 1 oleva 5.1 kohta) ja päättymisen (lisäyksessä 1 oleva 5.3 kohta) välillä.” |
| --- | --- | --- |

(24)

Korvataan 9.4 kohta seuraavasti:

”9.4.

| (25) | Korvataan 9.6 kohta seuraavasti:






  ”9.6. | Lisäyksessä 4 olevassa 4 kohdassa määritellyn kylmäkäynnistyksen aikana syntyvät kaasumaisten epäpuhtauksien päästöt ja päästöjen hiukkasmäärä on sisällytettävä lisäysten 4, 5 ja 6 mukaiseen tavanomaiseen arviointiin. Jos ajoneuvoa vakautettiin kolmen tunnin ajan ennen testiä keskilämpötilassa, joka vastaa 5.2 kohdan mukaisia laajempia olosuhteita, kylmäkäynnistysjakson aikana kerättyihin tietoihin sovelletaan 9.5 kohdan säännöksiä, vaikka olosuhteet testiä suoritettaessa eivät vastaisikaan laajempia olosuhteita.” |
| --- | --- | --- |

(25)

Korvataan 9.6 kohta seuraavasti:

”9.6.

| (26) | Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:






  (a) | Korvataan 3.2 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Tämän lisäyksen taulukossa 1 esitetyt testiparametrit on kirjattava tasaisella 1,0 hertsin tai suuremmalla taajuudella ja kirjattava ja raportoitava lisäyksen 8 vaatimusten mukaisesti 1,0 hertsin taajuudella. Jos saatavilla on ECU-parametreja, ne voidaan ottaa selvästi suuremmalla taajuudella, mutta kirjaamistaajuuden on oltava 1,0 hertsiä. PEMS-järjestelmän analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on oltava lisäyksissä 2 ja 3 vahvistettujen vaatimusten mukaisia.” |
| --- | --- | --- |

(26)

Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

(a)

Korvataan 3.2 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Tämän lisäyksen taulukossa 1 esitetyt testiparametrit on kirjattava tasaisella 1,0 hertsin tai suuremmalla taajuudella ja kirjattava ja raportoitava lisäyksen 8 vaatimusten mukaisesti 1,0 hertsin taajuudella. Jos saatavilla on ECU-parametreja, ne voidaan ottaa selvästi suuremmalla taajuudella, mutta kirjaamistaajuuden on oltava 1,0 hertsiä. PEMS-järjestelmän analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on oltava lisäyksissä 2 ja 3 vahvistettujen vaatimusten mukaisia.”

| (b) | Korvataan 3.4.2 kohta seuraavasti:
  ”3.4.2.   Sallittu vastapaine
  PEMS-järjestelmän näytteenottimien asennus ja toiminta eivät saa kohtuuttomasti lisätä painetta pakoaukossa siten, että se voisi vaikuttaa mittausten edustavuuteen. Sen vuoksi on suositeltavaa asentaa samalle tasolle vain yksi näytteenotin. Jos se on teknisesti toteutettavissa, näytteenoton helpottamiseen tai pakokaasun massavirtamittarin liittämiseen käytettävien jatkeiden poikkipinta-alan on oltava sama tai suurempi kuin pakoputken.” |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 3.4.2 kohta seuraavasti:

”3.4.2.   Sallittu vastapaine

PEMS-järjestelmän näytteenottimien asennus ja toiminta eivät saa kohtuuttomasti lisätä painetta pakoaukossa siten, että se voisi vaikuttaa mittausten edustavuuteen. Sen vuoksi on suositeltavaa asentaa samalle tasolle vain yksi näytteenotin. Jos se on teknisesti toteutettavissa, näytteenoton helpottamiseen tai pakokaasun massavirtamittarin liittämiseen käytettävien jatkeiden poikkipinta-alan on oltava sama tai suurempi kuin pakoputken.”

| (c) | Korvataan 3.4.3 kohta seuraavasti:
  ”3.4.3.   Pakokaasun massavirtamittari
  Jos käytetään pakokaasun massavirtamittaria, se on kiinnitettävä ajoneuvon pakoputkiin mittarin valmistajan suositusten mukaisesti. Mittarin mittausalueen on vastattava testin aikana odotetun pakokaasun massavirran vaihtelualuetta. Mittari on hyvä valita niin, että testin aikana odotettu suurin virta kattaa vähintään 75 prosenttia mittarin koko asteikosta. Pakokaasun massavirtamittarin ja mahdollisten pakoputkisovittimien tai -liittimien asentaminen ei saa haitata moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa. Virtausanturin molemmille puolille on sijoitettava suoraa putkea mitalle, joka on vähintään neljä kertaa putken halkaisija tai 150 mm sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos testataan monisylinteristä moottoria, jossa on haarautuva pakosarja, suositellaan, että pakokaasun massavirtamittari sijoitetaan virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuolelle ja että putkien halkaisijaa suurennetaan siten, että näytteenotossa käytettävä poikkipinta-ala on vastaava tai suurempi. Jos tämä ei ole mahdollista, pakokaasuvirta voidaan mitata useilla massavirtamittareilla. Koska pakoputkikonfiguraatioita, mittoja ja pakokaasun massavirran arvoja on runsaasti erilaisia, voidaan tarvita hyvän teknisen käytännön mukaisia kompromisseja pakokaasun massavirtamittareita valittaessa ja asennettaessa. On sallittua asentaa pakokaasun massavirtamittari, jonka halkaisija on pienempi kuin pakoaukon tai useiden aukkojen projisoitu otsapinta-ala yhteensä, jos mittaustarkkuus paranee eikä toimenpide haittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa 3.4.2 kohdassa kuvatun mukaisesti. Pakokaasun massavirtamittarin asennus on hyvä dokumentoida valokuvilla.” |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 3.4.3 kohta seuraavasti:

”3.4.3.   Pakokaasun massavirtamittari

Jos käytetään pakokaasun massavirtamittaria, se on kiinnitettävä ajoneuvon pakoputkiin mittarin valmistajan suositusten mukaisesti. Mittarin mittausalueen on vastattava testin aikana odotetun pakokaasun massavirran vaihtelualuetta. Mittari on hyvä valita niin, että testin aikana odotettu suurin virta kattaa vähintään 75 prosenttia mittarin koko asteikosta. Pakokaasun massavirtamittarin ja mahdollisten pakoputkisovittimien tai -liittimien asentaminen ei saa haitata moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa. Virtausanturin molemmille puolille on sijoitettava suoraa putkea mitalle, joka on vähintään neljä kertaa putken halkaisija tai 150 mm sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos testataan monisylinteristä moottoria, jossa on haarautuva pakosarja, suositellaan, että pakokaasun massavirtamittari sijoitetaan virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuolelle ja että putkien halkaisijaa suurennetaan siten, että näytteenotossa käytettävä poikkipinta-ala on vastaava tai suurempi. Jos tämä ei ole mahdollista, pakokaasuvirta voidaan mitata useilla massavirtamittareilla. Koska pakoputkikonfiguraatioita, mittoja ja pakokaasun massavirran arvoja on runsaasti erilaisia, voidaan tarvita hyvän teknisen käytännön mukaisia kompromisseja pakokaasun massavirtamittareita valittaessa ja asennettaessa. On sallittua asentaa pakokaasun massavirtamittari, jonka halkaisija on pienempi kuin pakoaukon tai useiden aukkojen projisoitu otsapinta-ala yhteensä, jos mittaustarkkuus paranee eikä toimenpide haittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa 3.4.2 kohdassa kuvatun mukaisesti. Pakokaasun massavirtamittarin asennus on hyvä dokumentoida valokuvilla.”

| (d) | Korvataan 3.5 kohdan kolmas kappale seuraavasti:

  ”Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen. Jos testataan ajoneuvoa, jossa on haarautuva pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylinterien keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on näytteenotin sijoitettava virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuolelle. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, näytteenotto voidaan tehdä useammasta kohdasta, jossa pakokaasu on hyvin sekoittunutta. Näytteenottimien määrän ja sijainnin on tällöin vastattava mahdollisimman hyvin pakokaasun massavirtamittarien määrää ja sijaintia. Jos pakokaasuvirrat poikkeavat toisistaan, on harkittava suhteellista tai usealla analysaattorilla tehtävää näytteenottoa.” |
| --- | --- |

(d)

Korvataan 3.5 kohdan kolmas kappale seuraavasti:

”Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen. Jos testataan ajoneuvoa, jossa on haarautuva pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylinterien keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on näytteenotin sijoitettava virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuolelle. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, näytteenotto voidaan tehdä useammasta kohdasta, jossa pakokaasu on hyvin sekoittunutta. Näytteenottimien määrän ja sijainnin on tällöin vastattava mahdollisimman hyvin pakokaasun massavirtamittarien määrää ja sijaintia. Jos pakokaasuvirrat poikkeavat toisistaan, on harkittava suhteellista tai usealla analysaattorilla tehtävää näytteenottoa.”

| (e) | Korvataan 4.6 kohta seuraavasti:
  ”4.6.   Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen
  Analysaattorin nollataso kirjataan ottamalla HEPA-suodatetusta ympäröivästä ilmasta näyte sopivasta näytteenottopaikasta, joka on tavallisesti näytteenottolinjan imuaukko. Signaali kirjataan tasaisella taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, ja keskiarvotetaan 2 minuutin ajalle. Lopullisen pitoisuuden on oltava valmistajan eritelmien rajoissa mutta enintään 5 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä.” |
| --- | --- |

(e)

Korvataan 4.6 kohta seuraavasti:

”4.6.   Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen

Analysaattorin nollataso kirjataan ottamalla HEPA-suodatetusta ympäröivästä ilmasta näyte sopivasta näytteenottopaikasta, joka on tavallisesti näytteenottolinjan imuaukko. Signaali kirjataan tasaisella taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, ja keskiarvotetaan 2 minuutin ajalle. Lopullisen pitoisuuden on oltava valmistajan eritelmien rajoissa mutta enintään 5 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä.”

| (f) | Korvataan 5.1 kohta seuraavasti:
  ”5.1.   Testin alkaminen
  Testi alkaa (ks. kuva App.1.1), kun






  — | polttomoottori käynnistetään ensimmäistä kertaa |
| --- | --- | --- |

(f)

Korvataan 5.1 kohta seuraavasti:

”5.1.   Testin alkaminen

Testi alkaa (ks. kuva App.1.1), kun

—

polttomoottori käynnistetään ensimmäistä kertaa

| — | tai polttomoottori sammutettuna käynnistyvä OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo liikkuu ensimmäistä kertaa yli 1 km/h:n nopeudella. |
| --- | --- |

—

tai polttomoottori sammutettuna käynnistyvä OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo liikkuu ensimmäistä kertaa yli 1 km/h:n nopeudella.

Näytteenotto, mittaaminen ja parametrien kirjaaminen on aloitettava ennen testin alkamista. Ennen testin alkamista on vahvistettava, että tietojenkeruulaite kirjaa kaikki tarvittavat parametrit.

Ajallisen kohdistamisen helpottamiseksi suositellaan, että kohdistettavat parametrit kirjataan joko yhdessä tietojenkirjauslaitteessa tai käyttämällä synkronoitua aikaleimaa.

Kuva App.1.1:

Testin alkaminen

Testi alkaa poltto-moottori sammutettuna (vain OVC-HEV ja NOVC-HEV)

Testi alkaa kun poltto-moottori käynnissä

Mahdollinen polttomoottori käynnistetään

Tietojen kirjaus alkaa

Näytteenotto alkaa

Ajoneuvo liikkeessä

< 15 sekuntia (liite IIIA, 7.6 kohta)

| (g) | Korvataan 5.3 kohta seuraavasti:
  ”5.3.   Testin päättyminen
  Testi päättyy (ks. kuva App.1.2), kun ajoneuvo on kulkenut koko ajomatkan ja






  — | polttomoottori sammutetaan
  tai |
| --- | --- | --- |

(g)

Korvataan 5.3 kohta seuraavasti:

”5.3.   Testin päättyminen

Testi päättyy (ks. kuva App.1.2), kun ajoneuvo on kulkenut koko ajomatkan ja

—

polttomoottori sammutetaan

tai

| — | kun OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo saavuttaa testin lopun polttomoottori sammutettuna, ajoneuvo pysähtyy ja sen nopeus on enintään 1 km/h. |
| --- | --- |

—

kun OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo saavuttaa testin lopun polttomoottori sammutettuna, ajoneuvo pysähtyy ja sen nopeus on enintään 1 km/h.

On vältettävä moottorin pitkittynyttä joutokäyntiä ajomatkan täyttymisen jälkeen. Tietojen kirjaamista jatketaan, kunnes näytteenottojärjestelmien vasteajat ovat kuluneet umpeen. Jos ajoneuvo on varustettu regeneraation havaitsemisesta ilmoittavalla signaalilla (ks. liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 rivi 42), OBD-tarkastus on tehtävä ja dokumentoitava välittömästi tietojen kirjaamisen jälkeen ennen ajon jatkamista.

Kuva App.1.2:

Testin päättyminen

Testi loppuu kun polttomoottori sammutetaan (OVC-HEV ja NOVC-HEV)

Polttomoot-tori sammu-tetaan

Testi loppuu

Tietojen kirjaaminen loppuu

Ajoneuvo pysähdyksiin

Ei liiallista joutokäyntiä

| (h) | Korvataan 6.3 kohta seuraavasti:
  ”6.3.   Ajonaikaisten mittausten tarkastaminen
  Vertailukaasun, jota käytettiin analysaattorien kalibrointiin testin alussa 4.5 kohdan mukaisesti, on oltava pitoisuudeltaan sellainen, että se kattaa vähintään 90 prosenttia pitoisuusarvoista, jotka on saatu 99 prosentista päästötestin validien osien aikana tehdyistä mittauksista. Arvioinnissa käytettyjen mittausten kokonaismäärästä 1 prosentti saa ylittää käytetyn vertailukaasupitoisuuden enintään kertoimella 2. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, testi on mitätöitävä.” |
| --- | --- |

(h)

Korvataan 6.3 kohta seuraavasti:

”6.3.   Ajonaikaisten mittausten tarkastaminen

Vertailukaasun, jota käytettiin analysaattorien kalibrointiin testin alussa 4.5 kohdan mukaisesti, on oltava pitoisuudeltaan sellainen, että se kattaa vähintään 90 prosenttia pitoisuusarvoista, jotka on saatu 99 prosentista päästötestin validien osien aikana tehdyistä mittauksista. Arvioinnissa käytettyjen mittausten kokonaismäärästä 1 prosentti saa ylittää käytetyn vertailukaasupitoisuuden enintään kertoimella 2. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, testi on mitätöitävä.”

| (27) | Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:






  (a) | Korvataan 3.4.2 kohdan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | Arvioitavat arvot ja tarvittaessa vertailuarvot on kirjattava tasaisella taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin ajan.” |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:

(a)

Korvataan 3.4.2 kohdan f alakohta seuraavasti:

”f)

| (b) | Korvataan 4.1.2 kohdan b ja e alakohta seuraavasti:






  ”b) | osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin koko odotetulla epäpuhtauspitoisuusalueella ympäristön olosuhteissa, jotka määritellään tämän asetuksen liitteessä XXI kuvatussa tyyppihyväksyntätestissä sekä lisäyksessä 3 olevassa 3 kohdassa kuvatussa validointitestissä, joka tehdään kipinä- ja puristussytytysmoottorilla varustetuille ajoneuvoille. Analysaattorin valmistajan on osoitettava vastaavuus lisäyksessä 3 olevassa 3.3. kohdassa esitettyjen toleranssien rajoissa. |
| --- | --- | --- |

(b)

Korvataan 4.1.2 kohdan b ja e alakohta seuraavasti:

”b)

osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin koko odotetulla epäpuhtauspitoisuusalueella ympäristön olosuhteissa, jotka määritellään tämän asetuksen liitteessä XXI kuvatussa tyyppihyväksyntätestissä sekä lisäyksessä 3 olevassa 3 kohdassa kuvatussa validointitestissä, joka tehdään kipinä- ja puristussytytysmoottorilla varustetuille ajoneuvoille. Analysaattorin valmistajan on osoitettava vastaavuus lisäyksessä 3 olevassa 3.3. kohdassa esitettyjen toleranssien rajoissa.

| e) | osoitus siitä, ettei tärinän, kiihdytysten ja ympäristön lämpötilan vaikutus analysaattorin lukemaan ylitä 4.2.4 kohdassa analysaattoreille vahvistettuja meluvaatimuksia.” |
| --- | --- |

e)

osoitus siitä, ettei tärinän, kiihdytysten ja ympäristön lämpötilan vaikutus analysaattorin lukemaan ylitä 4.2.4 kohdassa analysaattoreille vahvistettuja meluvaatimuksia.”

| (c) | Korvataan 4.2.4 kohta seuraavasti:
  ”4.2.4.   Kohina
  Kohina saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta. Analysaattori on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi sopivalle vertailukaasulle. Ennen kutakin näytteenottojaksoa ja ennen kutakin säätöjaksoa on varattava riittävästi aikaa analysaattorin ja näytteenottolinjojen tyhjentämiseen.” |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 4.2.4 kohta seuraavasti:

”4.2.4.   Kohina

Kohina saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta. Analysaattori on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi sopivalle vertailukaasulle. Ennen kutakin näytteenottojaksoa ja ennen kutakin säätöjaksoa on varattava riittävästi aikaa analysaattorin ja näytteenottolinjojen tyhjentämiseen.”

| (d) | Korvataan 5.1 kohta seuraavasti:






  ”5.1. | RDE-testeissä käytettävät kalibrointi- ja vertailukaasut” |
| --- | --- | --- |

(d)

Korvataan 5.1 kohta seuraavasti:

”5.1.

| (e) | Lisätään 5.5.1, 5.1.2 ja 5.1.3 kohta seuraavasti:
  ”5.1.1.   Yleistä
  Kalibrointi- ja vertailukaasujen enimmäissäilytysaikoja on noudatettava. Puhtaiden ja sekoitettujen kalibrointi- ja vertailukaasujen on oltava tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 5 esitettyjen eritelmien mukaisia.
  5.1.2.   NO2-kalibrointikaasu
  Lisäksi voidaan käyttää NO2-kalibrointikaasua. NO2-kalibrointikaasun pitoisuuden on oltava kahden prosentin sisällä ilmoitetusta pitoisuusarvosta. NO2-kalibrointikaasun sisältämän NO:n määrä ei saa olla yli 5 prosenttia NO2-pitoisuudesta.
  5.1.3.   Monikomponenttiset seokset
  Käyttää saa vain sellaisia monikomponenttisia seoksia, jotka täyttävät 5.1.1 kohdan vaatimukset. Seokset voivat koostua kahdesta tai useammasta komponentista. Monikomponenttisiin seoksiin, jotka sisältävät sekä NO:ta että NO2:ta, ei sovelleta 5.1.1 ja 5.1.2 kohdassa vahvistettua NO2:n epäpuhtausvaatimusta.” |
| --- | --- |

(e)

Lisätään 5.5.1, 5.1.2 ja 5.1.3 kohta seuraavasti:

”5.1.1.   Yleistä

Kalibrointi- ja vertailukaasujen enimmäissäilytysaikoja on noudatettava. Puhtaiden ja sekoitettujen kalibrointi- ja vertailukaasujen on oltava tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 5 esitettyjen eritelmien mukaisia.

5.1.2.   NO2-kalibrointikaasu

Lisäksi voidaan käyttää NO2-kalibrointikaasua. NO2-kalibrointikaasun pitoisuuden on oltava kahden prosentin sisällä ilmoitetusta pitoisuusarvosta. NO2-kalibrointikaasun sisältämän NO:n määrä ei saa olla yli 5 prosenttia NO2-pitoisuudesta.

5.1.3.   Monikomponenttiset seokset

Käyttää saa vain sellaisia monikomponenttisia seoksia, jotka täyttävät 5.1.1 kohdan vaatimukset. Seokset voivat koostua kahdesta tai useammasta komponentista. Monikomponenttisiin seoksiin, jotka sisältävät sekä NO:ta että NO2:ta, ei sovelleta 5.1.1 ja 5.1.2 kohdassa vahvistettua NO2:n epäpuhtausvaatimusta.”

| (f) | Korvataan 7.2.3 kohta seuraavasti:
  ”7.2.3.   Tarkkuus
  Pakokaasun massavirtamittarin tarkkuudella tarkoitetaan mittarin lukeman poikkeamaa vertailuvirtausarvosta, ja se saa olla enintään ± 3 prosenttia lukemasta, 0,5 prosenttia täydestä asteikosta tai ± 1,0 prosenttia siitä enimmäisvirtauksesta, jolla mittari on kalibroitu, sen mukaan, mikä arvoista on suurin.” |
| --- | --- |

(f)

Korvataan 7.2.3 kohta seuraavasti:

”7.2.3.   Tarkkuus

Pakokaasun massavirtamittarin tarkkuudella tarkoitetaan mittarin lukeman poikkeamaa vertailuvirtausarvosta, ja se saa olla enintään ± 3 prosenttia lukemasta, 0,5 prosenttia täydestä asteikosta tai ± 1,0 prosenttia siitä enimmäisvirtauksesta, jolla mittari on kalibroitu, sen mukaan, mikä arvoista on suurin.”

| (g) | Korvataan 7.2.5 kohta seuraavasti:
  ”7.2.5.   Kohina
  Kohina saa olla enintään 2 prosenttia suurimmasta kalibroidusta virtausarvosta. Pakokaasun massavirtamittari on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi suurimmalle kalibroidulle virtaukselle.” |
| --- | --- |

(g)

Korvataan 7.2.5 kohta seuraavasti:

”7.2.5.   Kohina

Kohina saa olla enintään 2 prosenttia suurimmasta kalibroidusta virtausarvosta. Pakokaasun massavirtamittari on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi suurimmalle kalibroidulle virtaukselle.”

| (28) | Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:






  (a) | Korvataan 3.2.2 ja 3.2.3 kohta seuraavasti:
  ”3.2.2.   Testausolosuhteet
  Validointitesti tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa tämän säännön liitteen XXI vaatimusten mukaisesti. On suositeltavaa syöttää PEMS-järjestelmän validointitestin aikana ottama pakokaasuvirta takaisin CVS-keräimeen. Jos se ei ole mahdollista, CVS:n antamat tulokset on korjattava poistetun pakokaasun massan osalta. Jos pakokaasun massavirta validoidaan pakokaasun massavirtamittarilla, on suositeltavaa verrata massavirtamittauksia anturista tai ECU-yksiköstä saatuihin tietoihin.
  3.2.3.   Tietojen analysointi
  Laboratoriolaitteilla mitatut ajomatkakohtaiset kokonaispäästöt [g/km] lasketaan liitteen XXI alaliitteen 7 mukaisesti. PEMS-järjestelmällä mitatut päästöt lasketaan lisäyksessä 4 olevan 9 kohdan mukaisesti. Ne lasketaan yhteen, jolloin tulokseksi saadaan epäpuhtauspäästöjen kokonaismassa [g], ja jaetaan sitten alustadynamometristä saadulla testausmatkalla [km]. PEMS-järjestelmällä ja vertailulaboratoriojärjestelmällä määritettyä epäpuhtauksien ajomatkakohtaista kokonaismassaa [g/km] verrataan ja arvioidaan suhteessa 3.3 kohdan vaatimuksiin. Validoitaessa NOX-päästömittauksia tehdään kosteuskorjaus tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 7 mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

(28)

Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:

(a)

Korvataan 3.2.2 ja 3.2.3 kohta seuraavasti:

”3.2.2.   Testausolosuhteet

Validointitesti tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa tämän säännön liitteen XXI vaatimusten mukaisesti. On suositeltavaa syöttää PEMS-järjestelmän validointitestin aikana ottama pakokaasuvirta takaisin CVS-keräimeen. Jos se ei ole mahdollista, CVS:n antamat tulokset on korjattava poistetun pakokaasun massan osalta. Jos pakokaasun massavirta validoidaan pakokaasun massavirtamittarilla, on suositeltavaa verrata massavirtamittauksia anturista tai ECU-yksiköstä saatuihin tietoihin.

3.2.3.   Tietojen analysointi

Laboratoriolaitteilla mitatut ajomatkakohtaiset kokonaispäästöt [g/km] lasketaan liitteen XXI alaliitteen 7 mukaisesti. PEMS-järjestelmällä mitatut päästöt lasketaan lisäyksessä 4 olevan 9 kohdan mukaisesti. Ne lasketaan yhteen, jolloin tulokseksi saadaan epäpuhtauspäästöjen kokonaismassa [g], ja jaetaan sitten alustadynamometristä saadulla testausmatkalla [km]. PEMS-järjestelmällä ja vertailulaboratoriojärjestelmällä määritettyä epäpuhtauksien ajomatkakohtaista kokonaismassaa [g/km] verrataan ja arvioidaan suhteessa 3.3 kohdan vaatimuksiin. Validoitaessa NOX-päästömittauksia tehdään kosteuskorjaus tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 7 mukaisesti.”

| (b) | Korvataan 4.1 ja 4.2 kohta seuraavasti:
  ”4.1.   Validointitiheys
  Sen lisäksi, että lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset täyttyvät vakaissa olosuhteissa, ei-jäljitettävän pakokaasun massavirtamittarin lineaarisuus tai ei-jäljitettävistä antureista tai ECU-signaaleista laskettu pakokaasun massavirta on validoitava muuttuvissa olosuhteissa kunkin testiajoneuvon osalta suhteessa kalibroituun pakokaasun massavirtamittariin tai CVS-järjestelmään.
  4.2.   Validointimenettely
  Validointi tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa. Vertailukohtana käytetään jäljitettävästi kalibroitua virtausmittaria. Ympäristön lämpötila voidaan valita tämän liitteen 5.2 kohdassa annetulta alueelta. Pakokaasun massavirtamittarin asennuksessa ja testin suorittamisessa on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 3.4.3 kohdan vaatimusta.” |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 4.1 ja 4.2 kohta seuraavasti:

”4.1.   Validointitiheys

Sen lisäksi, että lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset täyttyvät vakaissa olosuhteissa, ei-jäljitettävän pakokaasun massavirtamittarin lineaarisuus tai ei-jäljitettävistä antureista tai ECU-signaaleista laskettu pakokaasun massavirta on validoitava muuttuvissa olosuhteissa kunkin testiajoneuvon osalta suhteessa kalibroituun pakokaasun massavirtamittariin tai CVS-järjestelmään.

4.2.   Validointimenettely

Validointi tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa. Vertailukohtana käytetään jäljitettävästi kalibroitua virtausmittaria. Ympäristön lämpötila voidaan valita tämän liitteen 5.2 kohdassa annetulta alueelta. Pakokaasun massavirtamittarin asennuksessa ja testin suorittamisessa on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 3.4.3 kohdan vaatimusta.”

| (29) | Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:






  (a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   JOHDANTO
  Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään hetkellinen massapäästö [g/s] ja hiukkasmäärä [#/s], joita käytetään sen jälkeen tehtävässä testiajomatkan arvioinnissa ja lopullisen päästötuloksen laskemisessa lisäyksessä 6 kuvatulla tavalla.” |
| --- | --- | --- |

(29)

Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:

(a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   JOHDANTO

Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään hetkellinen massapäästö [g/s] ja hiukkasmäärä [#/s], joita käytetään sen jälkeen tehtävässä testiajomatkan arvioinnissa ja lopullisen päästötuloksen laskemisessa lisäyksessä 6 kuvatulla tavalla.”

| (b) | Korvataan 3.2 kohdan toinen kappale seuraavasti:

  ”Pakokaasun massavirtamittarilla mitattu pakokaasun massavirta aikakorjataan taaksepäin massavirtamittarin muunnosajan mukaisesti. Massavirtamittarin muunnosaika määritetään lisäyksessä 2 olevan 4.4 kohdan mukaisesti:” |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 3.2 kohdan toinen kappale seuraavasti:

”Pakokaasun massavirtamittarilla mitattu pakokaasun massavirta aikakorjataan taaksepäin massavirtamittarin muunnosajan mukaisesti. Massavirtamittarin muunnosaika määritetään lisäyksessä 2 olevan 4.4 kohdan mukaisesti:”

| (c) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Kylmäkäynnistys
  Kylmäkäynnistysjakso alkaa RDE-testeissä testin alkamisesta ja päättyy, kun ajoneuvo on käynyt 5 minuuttia. Jos jäähdytysaineen lämpötila määritetään, kylmäkäynnistysjakso päättyy, kun jäähdytysaineen lämpötila on ensimmäisen kerran vähintään 70 °C mutta kuitenkin viimeistään 5 minuuttia testin alkamisen jälkeen.” |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kylmäkäynnistys

Kylmäkäynnistysjakso alkaa RDE-testeissä testin alkamisesta ja päättyy, kun ajoneuvo on käynyt 5 minuuttia. Jos jäähdytysaineen lämpötila määritetään, kylmäkäynnistysjakso päättyy, kun jäähdytysaineen lämpötila on ensimmäisen kerran vähintään 70 °C mutta kuitenkin viimeistään 5 minuuttia testin alkamisen jälkeen.”

| (d) | Lisätään 8.3 ja 8.4 kohta seuraavasti:
  ”8.3   Negatiivisten päästötulosten korjaaminen
  Negatiivisia välituloksia ei korjata. Negatiivisten lopullisten tulosten arvoksi asetetaan nolla.
  8.4   Korjaus laajempien olosuhteiden ottamiseksi huomioon
  Tämän lisäyksen mukaisesti lasketut sekunnittaiset päästöt voidaan jakaa 1,6:lla ainoastaan 9.5 ja 9.6 kohdan mukaisissa tapauksissa.
  Korjauskerrointa 1,6 sovelletaan vain kerran. Korjauskerrointa 1,6 sovelletaan epäpuhtauspäästöihin mutta ei CO2-päästöihin.” |
| --- | --- |

(d)

Lisätään 8.3 ja 8.4 kohta seuraavasti:

”8.3   Negatiivisten päästötulosten korjaaminen

Negatiivisia välituloksia ei korjata. Negatiivisten lopullisten tulosten arvoksi asetetaan nolla.

8.4   Korjaus laajempien olosuhteiden ottamiseksi huomioon

Tämän lisäyksen mukaisesti lasketut sekunnittaiset päästöt voidaan jakaa 1,6:lla ainoastaan 9.5 ja 9.6 kohdan mukaisissa tapauksissa.

Korjauskerrointa 1,6 sovelletaan vain kerran. Korjauskerrointa 1,6 sovelletaan epäpuhtauspäästöihin mutta ei CO2-päästöihin.”

| (30) | Korvataan lisäys 5 seuraavasti:


  ”Lisäys 5

  Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä

  1.   Johdanto

  Koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet todennetaan liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä. Testi jakautuu osiin (määritysjaksoihin, ”windows”), ja niitä seuraavan analyysin tarkoituksena on määrittää, onko ajomatka pätevä RDE-tarkoituksiin. Määritysjaksojen ”normaalisuus” määritetään vertaamalla niiden ajomatkakohtaisia CO2-päästöjä vertailukäyrään, joka on saatu WLTP-menetelmän mukaisesti mitatuista ajoneuvon CO2-päästöistä.
  2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

  Indeksi (i) tarkoittaa aika-askelta.
  Indeksi (j) tarkoittaa määritysjaksoa.
  Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo) tai CO2-ominaiskäyrää (characteristic curve, cc).







  Δ | – | muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| ≥ | – | suurempi tai yhtä suuri |
| # | – | luku tai määrä |
| % | – | prosenttia |
| ≤ | – | pienempi tai yhtä suuri |
| a
  1, b
  1 | – | CO2-ominaiskäyrän kertoimet |
| a
  2, b
  2 | – | CO2-ominaiskäyrän kertoimet |
| | – | CO2-massa [g] |
| | – | CO2-massa määritysjaksolla j [g] |
| ti | – | kokonaisaika aika-askeleessa i [s] |
| tt | – | testin kesto [s] |
| vi | – | ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h] |
| | – | ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla j [km/h] |
| tol
  1

  H | – | ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän ylempi toleranssi [%] |
| tol
  1

  L | – | ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän alempi toleranssi [%] |

(30)

Korvataan lisäys 5 seuraavasti:

”Lisäys 5

Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä

1.   Johdanto

Koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet todennetaan liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä. Testi jakautuu osiin (määritysjaksoihin, ”windows”), ja niitä seuraavan analyysin tarkoituksena on määrittää, onko ajomatka pätevä RDE-tarkoituksiin. Määritysjaksojen ”normaalisuus” määritetään vertaamalla niiden ajomatkakohtaisia CO2-päästöjä vertailukäyrään, joka on saatu WLTP-menetelmän mukaisesti mitatuista ajoneuvon CO2-päästöistä.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

Indeksi (i) tarkoittaa aika-askelta.

Indeksi (j) tarkoittaa määritysjaksoa.

Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo) tai CO2-ominaiskäyrää (characteristic curve, cc).

Δ

–

muutos

≥

–

suurempi tai yhtä suuri

#

–

luku tai määrä

%

–

prosenttia

≤

–

pienempi tai yhtä suuri

a
  1, b
  1

–

CO2-ominaiskäyrän kertoimet

a
  2, b
  2

–

CO2-ominaiskäyrän kertoimet

Formula

–

CO2-massa [g]

Formula

–

CO2-massa määritysjaksolla j [g]

ti

–

kokonaisaika aika-askeleessa i [s]

tt

–

testin kesto [s]

vi

–

ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]

Formula

–

ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla j [km/h]

tol
  1

  H

–

ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän ylempi toleranssi [%]

tol
  1

  L

–

ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän alempi toleranssi [%]

3.   Liikkuvat keskiarvon määritysjaksot

3.1.   Keskiarvon määritysjakson määritteleminen

Lisäyksen 4 mukaisesti lasketut hetkelliset päästöt on otettava huomioon käyttäen liikkuvan keskiarvon määritysjakson menetelmää, joka perustuu CO2-massan vertailuarvoon.

Laskennan periaate on seuraava: Ajomatkakohtaisia RDE-mitattuja CO2-massapäästöjä ei lasketa koko tietosarjalle, vaan sen osille, joiden pituus määritetään niin, että ne vastaavat samaa osuutta WLTP-syklin ajalta mitatusta ajoneuvon päästämästä CO2-massasta. Liikkuvan määritysjakson laskenta suoritetaan käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottotiheyttä. Näitä tietosarjojen osia, joita käytetään laskettaessa ajoneuvon ajonaikaisia CO2-päästöjä ja ajoneuvon keskinopeutta, nimitetään jäljempänä olevissa kohdissa keskiarvon määritysjaksoiksi.

Tässä kohdassa kuvattu laskenta aloitetaan ensimmäisestä kohdasta (eteenpäin).

Seuraavia tietoja ei oteta huomioon CO2-massan, ajomatkan ja ajoneuvon keskinopeuden laskennassa keskiarvon määritysjaksoilla:

| — | instrumenttien määräaikaisen todentamisen aikana ja/tai nollavasteen poikkeaman todentamisen jälkeen saadut tiedot |
| --- | --- |

—

instrumenttien määräaikaisen todentamisen aikana ja/tai nollavasteen poikkeaman todentamisen jälkeen saadut tiedot

| — | ajoneuvon maanopeus, joka on pienempi kuin 1 km/h. |
| --- | --- |

—

ajoneuvon maanopeus, joka on pienempi kuin 1 km/h.

Laskenta aloitetaan, kun ajoneuvon maanopeus on suurempi tai yhtä suuri kuin 1 km/h, ja siihen sisältyvät ajotapahtumat, joiden aikana ei esiinny CO2-päästöjä ja joissa ajoneuvon maanopeus on suurempi tai yhtä suuri kuin 1 km/h.

Massapäästöt
  Formula
  lasketaan integroimalla hetkelliset päästöt [g/s], jotka on määritetty tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyllä tavalla.

Kuva 1:

Ajoneuvon nopeus ajan funktiona – Keskiarvotetut päästöt ajan funktiona ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen

Ensimmäinen määritysjakso (window)

Ensimmäisen määritysjakson (window) kesto

t[s]

v[km/h]

Kuva 2:

CO2-massan määrittäminen keskiarvon määritysjaksojen perusteella

Image 6

Keskiarvon määritysjakson kesto (t2,j
  – t1,j
  ), kun j on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

Formula
  on CO2-massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan ti,j
  välillä [g]

Formula
  on puolet CO2-massasta, jonka ajoneuvo päästää tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 mukaisesti tehdyn WLTP-testin aikana.

Tyyppihyväksynnän yhteydessä CO2-vertailuarvo otetaan yksittäisen ajoneuvon tyyppihyväksyntätestauksessa suoritetusta WLTP-testistä.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta varten CO2-massan vertailuarvo otetaan liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 kohdasta 12 interpoloimalla arvo ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta saatuja testimassan ja ajovastuskertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa arvo otetaan varausta ylläpitävässä tilassa tehdystä WLTP-testistä.

t
  2,
  j
  on valittava niin, että

Formula

jossa Δt on näytteenottojakso.

Määritysjaksojen CO2-massat
  Formula
  lasketaan integroimalla hetkelliset päästöt, jotka on laskettu tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyllä tavalla.

3.2.   Määritysjaksojen parametrien laskenta

Kullekin 3.1 kohdan mukaisesti määritetylle määritysjaksolle lasketaan seuraavat:

| — | ajomatkakohtaiset CO2-päästöt |
| --- | --- |

—

ajomatkakohtaiset CO2-päästöt
  Formula

| — | ajoneuvon keskinopeus

  . |
| --- | --- |

—

ajoneuvon keskinopeus
  Formula
  .

4.   Määritysjaksojen arviointi

4.1.   Johdanto

Testiajoneuvon dynaamiset vertailuolosuhteet määritetään tyyppihyväksynnän yhteydessä tyyppi 1 -testissä määritetyistä ajoneuvon CO2-päästöistä keskinopeuden funktiona; tätä kutsutaan ”ajoneuvon CO2-ominaiskäyräksi”. Ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen määrittämiseksi ajoneuvo testataan WLTP-syklillä tämän asetuksen liitteen XXI mukaisesti.

4.2.   CO2-ominaiskäyrän vertailupisteet

Ajomatkakohtaiset CO2-päästöt, jotka otetaan huomioon ominaiskäyrän määrittämiseksi tämän kappaleen mukaisesti, otetaan liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 kohdasta 12 interpoloimalla arvo ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta saatuja testimassan ja ajovastuskertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa arvo otetaan varausta ylläpitävässä tilassa tehdystä WLTP-testistä.

Tyyppihyväksynnän yhteydessä arvot otetaan yksittäisen ajoneuvon tyyppihyväksyntätestauksessa suoritetusta WLTP-testistä.

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän määrittämisen edellyttämät vertailupisteet P
  1, P
  2 ja P
  3 vahvistetaan seuraavasti:

4.2.1.   Piste P
  1

Formula
  = 18,882 km/h (keskinopeus WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessa)

Formula
  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessa [g/km]

4.2.2.   Piste P
  2

Formula
  = 56,664 km/h (keskinopeus WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa)

Formula
  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa [g/km]

4.2.3.   Piste P
  3

Formula
  = 91,997 km/h(keskinopeus WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa)

Formula
  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa [g/km]

4.3.   CO2-ominaiskäyrän määrittäminen

Käyttäen 4.2 kohdassa määritettyjä vertailupisteitä ominaiskäyrän CO2-päästöt lasketaan keskinopeuden funktiona kahden lineaarisen jakson (P
  1, P
  2) ja (P
  2, P
  3) avulla. Jakso (P
  2, P
  3) on enintään 145 km/h ajoneuvon nopeutta kuvaavalla akselilla. Ominaiskäyrä määritetään seuraavilla yhtälöillä:

Jakso (P
  1, P
  2):

Formula

jossa:
  Formula

ja:
  Formula

Jakso (P
  2, P
  3):

Formula

jossa:
  Formula

ja:
  Formula

Kuva 3

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä ja toleranssit polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvoille

Window

Kuva 4

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä ja toleranssit OVC-HEV-ajoneuvoille

Window

4.4.   Kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksot

4.4.1.   Kaupunkiajon määritysjaksot

Kaupunkiajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskinopeudet
  Formula
  ovat pienempiä kuin 45 km/h.

4.4.2.   Maantieajon määritysjaksot

Maantieajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskinopeudet
  Formula
  ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 45 km/h ja pienempiä kuin 80 km/h.

Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, ajoneuvon keskinopeudet
  Formula
  ovat maantieajojaksoilla pienempiä kuin 70 km/h.

4.4.3.   Moottoritieajon määritysjaksot

Moottoritieajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskinopeudet
  Formula
  ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 80 km/h ja pienempiä kuin 145 km/h.

Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, ajoneuvon keskinopeudet
  Formula
  ovat moottoritieajojaksoilla suurempia tai yhtä suuria kuin 70 km/h ja pienempiä kuin 90 km/h.

Kuva 5

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä: kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritelmät (kuvassa polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta luokan N2 ajoneuvoja, jotka on varustettu direktiivin 92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h

MOOTTORITIE

MAANTIE

KAUPUNKI

Window

Kuva 6

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä: kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritelmät (kuvassa OVC-HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta luokan N2 ajoneuvoja, jotka on varustettu direktiivin 92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h

MOOTTORITIE

MAANTIE

KAUPUNKI

Window

4.5.   Ajomatkan pätevyyden todentaminen

4.5.1.   Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän toleranssit

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän ylempi toleranssi on tol
  1H = 45 % kaupunkiajon ja tol
  1H = 40 % maantie- ja moottoritieajon osalta.

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän alempi toleranssi on tol
  1L = 25 % polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja tol
  1L = 100 % OVC-HEV-ajoneuvojen osalta.

4.5.2.   Testin pätevyyden todentaminen

Testi katsotaan päteväksi, kun vähintään 50 prosenttia kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksoista on CO2-ominaiskäyrälle määritettyjen toleranssien rajoissa.

Kun kyse on NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvoista ja 50 prosentin vähimmäisvaatimus ylemmän toleranssin tol
  1H ja alemman toleranssin tol
  1L välillä ei täyty, ylempää toleranssia tol
  1H voidaan nostaa vaiheittain 1 prosenttiyksiköllä kerrallaan, kunnes 50 prosentin tavoite on saavutettu. Tätä menettelyä käytettäessä tol
  1H ei saa olla yli 50 prosenttia.

| (31) | Korvataan lisäys 6 seuraavasti:


  ”Lisäys 6

  LOPULLISTEN RDE-PÄÄSTÖTULOSTEN LASKEMINEN

  1.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

  Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, 1–2 = WLTP-syklin ensimmäiset kaksi vaihetta)







  ICk | on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo käyttää polttomoottoria |
| --- | --- | --- |
| dICE,k | on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on käynnissä |
| dEV,k | on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna |
| MRDE,k | on ajomatkakohtaisten RDE-mitattujen kaasumaisten epäpuhtauksien lopullinen massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] |
| mRDE,k | on ajomatkakohtaisten kaasumaisten epäpuhtauksien massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] koko RDE-ajomatkalla ennen tämän lisäyksen mukaista korjausta |
| | on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km] |
| | on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km] |
| | on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta |
| rk | on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde |
| RF k | on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä |
| RFL

  1 | on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri |
| RFL

  2 | on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri |

(31)

Korvataan lisäys 6 seuraavasti:

”Lisäys 6

LOPULLISTEN RDE-PÄÄSTÖTULOSTEN LASKEMINEN

1.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, 1–2 = WLTP-syklin ensimmäiset kaksi vaihetta)

ICk

on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo käyttää polttomoottoria

dICE,k

on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on käynnissä

dEV,k

on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna

MRDE,k

on ajomatkakohtaisten RDE-mitattujen kaasumaisten epäpuhtauksien lopullinen massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km]

mRDE,k

on ajomatkakohtaisten kaasumaisten epäpuhtauksien massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] koko RDE-ajomatkalla ennen tämän lisäyksen mukaista korjausta

Formula

on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km]

Formula

on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km]

Formula

on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta

rk

on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde

RF k

on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä

RFL

  1

on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri

RFL

  2

on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri

2.   Lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen

2.1.   Johdanto

Ajomatkan pätevyys todennetaan liitteessä III A olevan 9.2 kohdan mukaisesti. Pätevien ajomatkojen lopulliset RDE-tulokset lasketaan polttomoottori-, NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen osalta seuraavasti:

Koko RDE-ajomatka ja RDE-ajomatkan kaupunkiajo-osuus (k = t = koko matka, k = u = kaupunkiajo):

MRDE,k
  = mRDE,k
  · RFk

Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion parametrien RFL

  1 ja RFL

  2 arvot ovat seuraavat:

| — | valmistajan pyynnöstä ja ainoastaan ennen 1 päivää tammikuuta 2020 myönnettyjen tyyppihyväksyntien tapauksessa:

  RFL

  1 = 1,20 ja RFL

  2 = 1,25
  kaikissa muissa tapauksissa:

  RFL

  1 = 1,30 ja RFL

  2 = 1,50
  RDE-tulosten arviointitekijät RFk
  (k = t = koko matka, k = u = kaupunkiajo) määritetään funktioista, jotka esitetään 2.2 kohdassa polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja 2.3 kohdassa OVC-HEV-ajoneuvojen osalta. Komissio tarkastelee arviointitekijöitä uudelleen, ja niitä tarkistetaan tekniikan kehityksen perusteella. Menetelmästä esitetään graafinen kuvaus kuvassa App 6.1, ja käytetyt matemaattiset kaavat löytyvät taulukosta App 6.1.

  Kuva App 6.1


  Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävä funktio




  RDE-tulosten arviointitekijä
  CO2-suhde RDE/WLTP

  Taulukko App 6.1


  Tulosten arviointitekijöiden laskeminen








  Kun | tulosten arviointitekijä RFk
  on | jossa |
| --- | --- | --- | --- |
| rk
  ≤ RFL

  1 | RFk
  = 1 | |
| RFL

  1 < rk
  ≤ RFL

  2 | RFk
  = a
  1
  rk
  - b
  1 | b
  1 = 1 – a
  1
  RFL

  1 |
| rk
  > RFL

  2 | | |

—

valmistajan pyynnöstä ja ainoastaan ennen 1 päivää tammikuuta 2020 myönnettyjen tyyppihyväksyntien tapauksessa:

RFL

  1 = 1,20 ja RFL

  2 = 1,25

kaikissa muissa tapauksissa:

RFL

  1 = 1,30 ja RFL

  2 = 1,50

RDE-tulosten arviointitekijät RFk
  (k = t = koko matka, k = u = kaupunkiajo) määritetään funktioista, jotka esitetään 2.2 kohdassa polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja 2.3 kohdassa OVC-HEV-ajoneuvojen osalta. Komissio tarkastelee arviointitekijöitä uudelleen, ja niitä tarkistetaan tekniikan kehityksen perusteella. Menetelmästä esitetään graafinen kuvaus kuvassa App 6.1, ja käytetyt matemaattiset kaavat löytyvät taulukosta App 6.1.

Kuva App 6.1

Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävä funktio

RDE-tulosten arviointitekijä

CO2-suhde RDE/WLTP

Taulukko App 6.1

Tulosten arviointitekijöiden laskeminen

Kun

tulosten arviointitekijä RFk
  on

jossa

rk
  ≤ RFL

  1

RFk
  = 1

RFL

  1 < rk
  ≤ RFL

  2

RFk
  = a
  1
  rk
  - b
  1

Formula

b
  1 = 1 – a
  1
  RFL

  1

rk
  > RFL

  2

Formula

2.2.   RDE-tulosten arviointitekijä polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvoille

RDE-tulosten arviointitekijän arvo riippuu RDE-testin aikana mitattujen ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen ja tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 mukaisesti tehdyssä WLTP-testissä mitattujen ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen suhteesta rk
  . Jälkimmäinen arvo otetaan liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 kohdasta 12 interpoloimalla se ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta saatuja testimassan ja ajovastuskertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. Kaupunkiajopäästöjen osalta tarkastellaan WLTP-ajosyklin seuraavia vaiheita:

| a) | polttomoottoriajoneuvojen tapauksessa WLTP-syklin kaksi ensimmäistä vaihetta eli pienen ja keskinopean nopeuden vaiheet |
| --- | --- |

a)

polttomoottoriajoneuvojen tapauksessa WLTP-syklin kaksi ensimmäistä vaihetta eli pienen ja keskinopean nopeuden vaiheet

| b) | NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa koko WLTP-ajosykli. |
| --- | --- |

b)

NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa koko WLTP-ajosykli.

Formula

2.3.   RDE-tulosten arviointitekijä OVC-HEV-ajoneuvoille

RDE-tulosten arviointitekijän arvo riippuu RDE-testin aikana mitattujen ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen ja tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 mukaisesti varausta ylläpitävässä tilassa tehdyssä WLTP-testissä mitattujen ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen suhteesta rk
  . Jälkimmäinen arvo otetaan liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 kohdasta 12 interpoloimalla se ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta saatuja testimassan ja ajovastuskertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. Suhde rk
  korjataan suhteella, joka edustaa polttomoottorin käyttöä RDE-ajomatkalla ja WLTP-testissä, joka tehdään varausta ylläpitävässä tilassa. Komissio tarkastelee seuraavaa kaavaa uudelleen, ja sitä tarkistetaan tekniikan kehityksen perusteella.

Kaupunkiajo tai koko ajomatka:

Formula

jossa ICk
  on polttomoottoria käyttäen ajettu kaupunkiajo-osuus tai koko ajomatka jaettuna kaupunkiajo-osuuden tai koko ajomatkan kokonaispituudella:

Formula

Polttomoottorin käyttö määritetään lisäyksessä 4 olevan 5 kohdan mukaisesti.

| (32) | Muutetaan lisäys 7 seuraavasti:






  (a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   JOHDANTO
  PEMS-testejä ei niiden erityispiirteiden vuoksi tarvitse tehdä kaikille ajoneuvotyypeille päästöjen sekä korjaus- ja huoltotietojen osalta (määritelmä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa), jäljempänä ’ajoneuvon päästötyyppi’. Ajoneuvon valmistaja voi koota useita ajoneuvon päästötyyppejä ja useita ajoneuvoja, joiden direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX olevan I osan mukaiset ilmoitetut suurimmat RDE-arvot ovat erilaiset, 3 kohdan vaatimusten mukaisesti PEMS-testiperheeksi, joka on validoitava 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

(32)

Muutetaan lisäys 7 seuraavasti:

(a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   JOHDANTO

PEMS-testejä ei niiden erityispiirteiden vuoksi tarvitse tehdä kaikille ajoneuvotyypeille päästöjen sekä korjaus- ja huoltotietojen osalta (määritelmä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa), jäljempänä ’ajoneuvon päästötyyppi’. Ajoneuvon valmistaja voi koota useita ajoneuvon päästötyyppejä ja useita ajoneuvoja, joiden direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX olevan I osan mukaiset ilmoitetut suurimmat RDE-arvot ovat erilaiset, 3 kohdan vaatimusten mukaisesti PEMS-testiperheeksi, joka on validoitava 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.”

| (b) | Poistetaan 4.2.6 kohta. |
| --- | --- |

(b)

Poistetaan 4.2.6 kohta.

| (c) | Korvataan 4.2.8 kohdan taulukossa huomautus 2 seuraavasti:






  ”(2) | Jos PEMS-testiperheessä on vain yksi ajoneuvon päästötyyppi, tyyppihyväksyntäviranomainen päättää, tehdäänkö ajoneuvolle kuuma- vai kylmäkäynnistystesti.” |
| --- | --- | --- |

(c)

Korvataan 4.2.8 kohdan taulukossa huomautus 2 seuraavasti:

”(2)

2

Jos PEMS-testiperheessä on vain yksi ajoneuvon päästötyyppi, tyyppihyväksyntäviranomainen päättää, tehdäänkö ajoneuvolle kuuma- vai kylmäkäynnistystesti.”

| (d) | Korvataan 5.3 kohta seuraavasti:






  ”5.3. | Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luetteloa PEMS-testiperheeseen kuuluvista ajoneuvojen päästötyypeistä päästöjä koskevien tyyppihyväksyntänumeroiden perusteella. Lisäksi ilmoitetaan kunkin päästötyypin osalta kaikki vastaavat ajoneuvon tyyppihyväksyntänumeroiden, tyyppien, varianttien ja versioiden yhdistelmät ajoneuvon EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 0.2 määritellyn mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

(d)

Korvataan 5.3 kohta seuraavasti:

”5.3.

Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luetteloa PEMS-testiperheeseen kuuluvista ajoneuvojen päästötyypeistä päästöjä koskevien tyyppihyväksyntänumeroiden perusteella. Lisäksi ilmoitetaan kunkin päästötyypin osalta kaikki vastaavat ajoneuvon tyyppihyväksyntänumeroiden, tyyppien, varianttien ja versioiden yhdistelmät ajoneuvon EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 0.2 määritellyn mukaisesti.”

| (33) | Muutetaan lisäys 7a seuraavasti:






  (a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”
  Lisäys 7 a


  Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen
  ” |
| --- | --- | --- |

(33)

Muutetaan lisäys 7a seuraavasti:

(a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”
  Lisäys 7 a

Lisäys 7 a

Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen
  ”

Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen

| (b) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Johdanto
  Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan ajomatkan dynaamiset olosuhteet määrittämällä ajodynamiikan liiallisuus tai puuttuminen kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa.” |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan ajomatkan dynaamiset olosuhteet määrittämällä ajodynamiikan liiallisuus tai puuttuminen kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa.”

| (c) | Korvataan 3.1.1 kohta seuraavasti:
  ”3.1.1.   Tietojen esikäsittely
  Dynaamiset parametrit, kuten kiihtyvyys, (v · apos
  ) tai RPA, määritetään nopeussignaalilla, jonka tarkkuus on 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h, näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tarkkuusvaatimus täyttyy yleisesti pyörän (pyörimis)nopeusanturin antamilla ajomatkan suhteen kalibroiduilla signaaleilla. Muutoin kiihtyvyys määritetään tarkkuudella 0,01 m/s2 ja näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tässä tapauksessa parametrissa (v · apos
  ) käytettävän erillisen nopeussignaalin tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 km/h.
  Täsmällinen nopeuskäyrä toimii perustana 3.1.2 ja 3.1.3 kohdassa kuvatuille lisälaskelmille ja jaottelulle (binning).” |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 3.1.1 kohta seuraavasti:

”3.1.1.   Tietojen esikäsittely

Dynaamiset parametrit, kuten kiihtyvyys, (v · apos
  ) tai RPA, määritetään nopeussignaalilla, jonka tarkkuus on 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h, näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tarkkuusvaatimus täyttyy yleisesti pyörän (pyörimis)nopeusanturin antamilla ajomatkan suhteen kalibroiduilla signaaleilla. Muutoin kiihtyvyys määritetään tarkkuudella 0,01 m/s2 ja näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tässä tapauksessa parametrissa (v · apos
  ) käytettävän erillisen nopeussignaalin tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 km/h.

v · apos

2

v · apos

Täsmällinen nopeuskäyrä toimii perustana 3.1.2 ja 3.1.3 kohdassa kuvatuille lisälaskelmille ja jaottelulle (binning).”

| (d) | Korvataan 3.1.3 kohta seuraavasti:
  ”3.1.3.   Tulosten jaottelu (binning)
  Kun arvot ai ja (v · a)i on laskettu, asetetaan arvot vi, di, ai ja (v · a)i nousevaan järjestykseen ajoneuvon nopeuden mukaan.
  Kaikki tiedostot, joissa vi ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi ≤ 90 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi > 90 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.
  Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, kaikki tiedostot, joissa vi ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi ≤ 80km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi > 80 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.
  Tiedostojen, joissa kiihtyvyysarvo ai > 0,1 m/s2, määrän on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 100 kaikissa nopeusluokissa.
  Lasketaan kussakin nopeusluokassa ajoneuvon keskimääräinen nopeus

  seuraavasti:



  , i = 1 to Nk, k = u, r, m
  jossa
  Nk on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.” |
| --- | --- |

(d)

Korvataan 3.1.3 kohta seuraavasti:

”3.1.3.   Tulosten jaottelu (binning)

Kun arvot ai ja (v · a)i on laskettu, asetetaan arvot vi, di, ai ja (v · a)i nousevaan järjestykseen ajoneuvon nopeuden mukaan.

i

i

i

i

i

i

Kaikki tiedostot, joissa vi ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi ≤ 90 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi > 90 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.

i

i

i

Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, kaikki tiedostot, joissa vi ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi ≤ 80km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi > 80 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.

2

i

i

i

Tiedostojen, joissa kiihtyvyysarvo ai > 0,1 m/s2, määrän on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 100 kaikissa nopeusluokissa.

i

2

Lasketaan kussakin nopeusluokassa ajoneuvon keskimääräinen nopeus
  Formula
  seuraavasti:

Formula
  , i = 1 to Nk, k = u, r, m

k

jossa

Nk on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.”

k

| (e) | Lisätään 4.1.1 kohtaan teksti seuraavasti:

  ”Valmistajan pyynnöstä ja vain sellaisten luokan N1 tai N2 ajoneuvojen tapauksessa, joiden tehon ja massan suhde on pienempi tai yhtä suuri kuin 44 W/kg:
  Jos



  ja





  toteutuu, ajomatka on pätemätön.
  Jos



  ja





  toteutuu, ajomatka on pätemätön.
  Tehon ja massan suhteen laskemisessa on käytettävä seuraavia arvoja:






  — | massa, joka vastaa ajoneuvon todellista testimassaa mukaan luettuina kuljettaja ja PEMS-laitteisto [kg] |
| --- | --- | --- |

(e)

Lisätään 4.1.1 kohtaan teksti seuraavasti:

”Valmistajan pyynnöstä ja vain sellaisten luokan N1 tai N2 ajoneuvojen tapauksessa, joiden tehon ja massan suhde on pienempi tai yhtä suuri kuin 44 W/kg:

1

2

Jos
  Formula

ja

Formula

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula

ja

Formula

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Tehon ja massan suhteen laskemisessa on käytettävä seuraavia arvoja:

—

massa, joka vastaa ajoneuvon todellista testimassaa mukaan luettuina kuljettaja ja PEMS-laitteisto [kg]

| — | valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho [W].” |
| --- | --- |

—

valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho [W].”

| (f) | Korvataan 4.1.2 kohta seuraavasti:
  ”4.1.2.   RPA:n todentaminen nopeusluokittain
  Jos

  ja

  toteutuu, ajomatka on pätemätön.
  Jos

  ja RPAk < 0,025 toteutuu, ajomatka on pätemätön.” |
| --- | --- |

(f)

Korvataan 4.1.2 kohta seuraavasti:

”4.1.2.   RPA:n todentaminen nopeusluokittain

Jos
  Formula
  ja
  Formula
  toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula
  ja RPAk < 0,025 toteutuu, ajomatka on pätemätön.”

k

| (34) | Muutetaan lisäys 7 b seuraavasti:






  a) | Korvataan 4.4.3 kohta seuraavasti:
  ”4.4.3.   Lopullisen tuloksen laskeminen
  Lasketaan koko ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot roadgrade,2(d). Tulos on hyvä normalisoida testin kokonaismatkalla dtot
  ja ilmaista metreinä kumulatiivista korkeuseroa sataa kilometriä kohti.
  Lasketaan sitten ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen korkeusero käyttämällä perustana ajoneuvon nopeutta kussakin tarkasteltavassa reittipisteessä:
  vw = 1 / (t w,i – t w,i – 1) · 602 / 1 000

  jossa
  vw – ajoneuvon nopeus reittipisteessä [km/h]
  Kaikki tiedostot, joissa vw ≤ 60 km/h kuuluvat ajomatkan kaupunkiosuuteen.
  Integroidaan kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot, jotka vastaavat kaupunkiajon tiedostoja.
  Integroidaan kaupunkiajon tiedostoja vastaavien 1 metrin reittipisteiden lukumäärä ja jaetaan se 1 000:lla, jotta saadaan kaupunkiajoa vastaava testimatka durban
  [km].
  Lasketaan ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen korkeusero jakamalla kaupunkiosuuden positiivinen korkeusero kaupunkiajoa vastaavalla testimatkalla. Arvo ilmoitetaan muodossa korkeusero metreinä sataa ajokilometriä kohti.” |
| --- | --- | --- |

(34)

Muutetaan lisäys 7 b seuraavasti:

a)

Korvataan 4.4.3 kohta seuraavasti:

”4.4.3.   Lopullisen tuloksen laskeminen

Lasketaan koko ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot roadgrade,2(d). Tulos on hyvä normalisoida testin kokonaismatkalla dtot
  ja ilmaista metreinä kumulatiivista korkeuseroa sataa kilometriä kohti.

roadgrade,2

dtot

Lasketaan sitten ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen korkeusero käyttämällä perustana ajoneuvon nopeutta kussakin tarkasteltavassa reittipisteessä:

vw = 1 / (t w,i – t w,i – 1) · 602 / 1 000

w

w,i

w,i – 1

2

jossa

vw – ajoneuvon nopeus reittipisteessä [km/h]

w

Kaikki tiedostot, joissa vw ≤ 60 km/h kuuluvat ajomatkan kaupunkiosuuteen.

w

Integroidaan kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot, jotka vastaavat kaupunkiajon tiedostoja.

Integroidaan kaupunkiajon tiedostoja vastaavien 1 metrin reittipisteiden lukumäärä ja jaetaan se 1 000:lla, jotta saadaan kaupunkiajoa vastaava testimatka durban
  [km].

durban

Lasketaan ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen korkeusero jakamalla kaupunkiosuuden positiivinen korkeusero kaupunkiajoa vastaavalla testimatkalla. Arvo ilmoitetaan muodossa korkeusero metreinä sataa ajokilometriä kohti.”

| (35) | Poistetaan lisäys 7 c. |
| --- | --- |

(35)

Poistetaan lisäys 7 c.

| (36) | Muutetaan lisäys 8 seuraavasti:






  (a) | Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   JOHDANTO
  Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joita sovelletaan mittausjärjestelmän ja tietojenarviointiohjelmiston väliseen tiedonvaihtoon sekä välivaiheen ja lopullisten RDE-tulosten raportointiin ja vaihtoihin tietojen arvioinnin valmistuttua.
  Pakollisia ja vapaaehtoisia parametreja koskevien tietojen vaihtoon ja raportointiin sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 3.2 kohdan vaatimuksia. Tekninen raportti koostuu viidestä osasta:






  i) | 4.1 kohdassa kuvattu tietojenvaihtotiedosto |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Muutetaan lisäys 8 seuraavasti:

(a)

Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   JOHDANTO

Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joita sovelletaan mittausjärjestelmän ja tietojenarviointiohjelmiston väliseen tiedonvaihtoon sekä välivaiheen ja lopullisten RDE-tulosten raportointiin ja vaihtoihin tietojen arvioinnin valmistuttua.

Pakollisia ja vapaaehtoisia parametreja koskevien tietojen vaihtoon ja raportointiin sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 3.2 kohdan vaatimuksia. Tekninen raportti koostuu viidestä osasta:

i)

4.1 kohdassa kuvattu tietojenvaihtotiedosto

| ii) | 4.2.1 kohdassa kuvattu raportointitiedosto nro 1 |
| --- | --- |

ii)

4.2.1 kohdassa kuvattu raportointitiedosto nro 1

| iii) | 4.2.2 kohdassa kuvattu raportointitiedosto nro 2 |
| --- | --- |

iii)

4.2.2 kohdassa kuvattu raportointitiedosto nro 2

| iv) | 4.3 kohdassa kuvattu ajoneuvon ja moottorin kuvaus |
| --- | --- |

iv)

4.3 kohdassa kuvattu ajoneuvon ja moottorin kuvaus

| v) | 4.4 kohdassa kuvattu PEMS-laitteiston asennusta esittävä kuvamateriaali. |
| --- | --- |

v)

4.4 kohdassa kuvattu PEMS-laitteiston asennusta esittävä kuvamateriaali.

2.   SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT

| a1 – | CO2-ominaiskäyrän kerroin |
| --- | --- |
| b1 – | CO2-ominaiskäyrän kerroin |
| a2 – | CO2-ominaiskäyrän kerroin |
| b2 – | CO2-ominaiskäyrän kerroin |
| tol1– – | alempi primaaritoleranssi |
| tol1+ – | ylempi primaaritoleranssi |
| (v · apos)95k – | ajoneuvon todellisen nopeuden ja arvoa 0,1 m/s2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieajo [m2/s3 tai W/kg] |
| RPAk – | suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa [m/s2 tai kWs/(kg*km)] |
| ICk | on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo käyttää polttomoottoria |
| dICE,k | on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on käynnissä |
| dEV,k | on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna |
| | on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km] |
| | on WLTP-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km] |
| | on WLTP-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta |
| rk | on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde |
| RFk | on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä |
| RFL1 | on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri |
| RFL2 | on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri” |

a1 –

1

CO2-ominaiskäyrän kerroin

2

b1 –

1

CO2-ominaiskäyrän kerroin

2

a2 –

2

CO2-ominaiskäyrän kerroin

2

b2 –

2

CO2-ominaiskäyrän kerroin

2

tol1– –

1–

alempi primaaritoleranssi

tol1+ –

1+

ylempi primaaritoleranssi

(v · apos)95k –

pos

k

ajoneuvon todellisen nopeuden ja arvoa 0,1 m/s2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieajo [m2/s3 tai W/kg]

2

2

3

RPAk –

k

suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa [m/s2 tai kWs/(kg*km)]

2

ICk

k

on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo käyttää polttomoottoria

dICE,k

ICE,k

on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on käynnissä

dEV,k

EV,k

on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna

Formula

on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km]

Formula

on WLTP-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km]

Formula

on WLTP-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta

rk

k

on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde

2

RFk

k

on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä

RFL1

L1

on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri

RFL2

L2

on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri”

| (b) | Korvataan 3.1 kohta seuraavasti:
  ”3.1.   Yleistä
  Päästöarvoja ja muita merkityksellisiä parametreja koskevassa tiedonvaihdossa ja raportoinnissa on käytettävä CSV-muotoista tiedostoa. Parametrien arvot erotetaan toisistaan pilkulla (ASCII-koodi #h2C). Alaparametrien arvot erotetaan toisistaan kaksoispisteellä (ASCII-koodi #h3B). Numeeristen arvojen desimaalierottimena käytetään pistettä (ASCII-koodi #h2E). Rivit päätetään rivinvaihtoon (ASCII-koodi #h0D #h0A). Tuhaterotinta ei käytetä.” |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 3.1 kohta seuraavasti:

”3.1.   Yleistä

Päästöarvoja ja muita merkityksellisiä parametreja koskevassa tiedonvaihdossa ja raportoinnissa on käytettävä CSV-muotoista tiedostoa. Parametrien arvot erotetaan toisistaan pilkulla (ASCII-koodi #h2C). Alaparametrien arvot erotetaan toisistaan kaksoispisteellä (ASCII-koodi #h3B). Numeeristen arvojen desimaalierottimena käytetään pistettä (ASCII-koodi #h2E). Rivit päätetään rivinvaihtoon (ASCII-koodi #h0D #h0A). Tuhaterotinta ei käytetä.”

| (c) | Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:
  ”3.3.   Välitulokset ja lopulliset tulokset
  Alustavat parametrit välituloksista on kirjattava taulukossa 3 esitettyä rakennetta noudattaen. Taulukon 3 tiedot on saatava ennen kuin sovelletaan lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja tietojen arviointiin ja päästöjen laskemiseen käytettäviä menetelmiä.
  Ajoneuvon valmistaja kirjaa käytettävissä olevat tietojenarviointimenetelmien tulokset erillisiin tiedostoihin. Lisäyksessä 5 kuvatulla menetelmällä tehdyn tietojen analysoinnin ja lisäyksessä 6 kuvattujen päästölaskelmien tulokset ilmoitetaan taulukoiden 4, 5 ja 6 mukaisesti. Tietojenraportointitiedoston ylätunnisteessa on kolme osaa. Ensimmäiset 95 riviä on varattu tietojenarviointimenetelmän asetuksia koskeville tiedoille. Riveillä 101–195 ilmoitetaan tietojenarviointimenetelmän tulokset. Riveillä 201–490 ilmoitetaan lopulliset päästötulokset. Rivi 501 ja sitä seuraavat rivit muodostavat tietojenraportointitiedoston varsinaisen osan ja sisältävät tietojenarvioinnin yksityiskohtaiset tulokset.” |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:

”3.3.   Välitulokset ja lopulliset tulokset

Alustavat parametrit välituloksista on kirjattava taulukossa 3 esitettyä rakennetta noudattaen. Taulukon 3 tiedot on saatava ennen kuin sovelletaan lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja tietojen arviointiin ja päästöjen laskemiseen käytettäviä menetelmiä.

Ajoneuvon valmistaja kirjaa käytettävissä olevat tietojenarviointimenetelmien tulokset erillisiin tiedostoihin. Lisäyksessä 5 kuvatulla menetelmällä tehdyn tietojen analysoinnin ja lisäyksessä 6 kuvattujen päästölaskelmien tulokset ilmoitetaan taulukoiden 4, 5 ja 6 mukaisesti. Tietojenraportointitiedoston ylätunnisteessa on kolme osaa. Ensimmäiset 95 riviä on varattu tietojenarviointimenetelmän asetuksia koskeville tiedoille. Riveillä 101–195 ilmoitetaan tietojenarviointimenetelmän tulokset. Riveillä 201–490 ilmoitetaan lopulliset päästötulokset. Rivi 501 ja sitä seuraavat rivit muodostavat tietojenraportointitiedoston varsinaisen osan ja sisältävät tietojenarvioinnin yksityiskohtaiset tulokset.”

| (d) | Korvataan 4.1–4.2.2 kohta seuraavasti:
  ”4.1.   Tietojenvaihto:
  Taulukon 1 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (muoto ja sisältö vakio). Taulukon 1 keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (muoto ja sisältö vakio). Jos parametri voidaan kuvata keskimmäisessä sarakkeessa annetussa vaihtoehtoluettelossa olevalla kuvauksella, parametri on kuvattava luettelossa annettujen nimikkeiden mukaisesti (esimerkiksi tietojenvaihtotiedoston rivillä 19 olisi käsivalintaisella vaihteistolla varustettu ajoneuvo kuvattava ilmaisulla ”käsivalintainen” eikä ilmaisulla ”manuaalinen” tai ”man” tai muulla tavalla). Todelliset tiedot kirjataan taulukon 1 oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Taulukkoihin on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien (myös tyhjien) järjestystä on noudatettava.

  Taulukko 1


  Tietojenvaihtotiedoston ylätunniste








  TESTIN TUNNISTE | [koodi] | TEST_01_Veh01 |
| --- | --- | --- | --- |
| Testauspäivä | [pp.kk.vvvv] | 13.10.2016 |
| Testiä valvonut organisaatio | [organisaation nimi] | Esimerkki |
| Testauspaikka | [paikkakunta (maa)] | Ispra (Italia) |
| Testin teettänyt organisaatio | [organisaation nimi] | Esimerkki |
| Ajoneuvon kuljettaja | [tutkimuslaitos / laboratorio / alkuperäinen laitevalmistaja] | VELA (JRC) |
| Ajoneuvon tyyppi | [ajoneuvon kauppanimi] | Kauppanimi |
| Ajoneuvon valmistaja | [nimi] | Esimerkki |
| Ajoneuvon vuosimalli | [vuosi] | 2017 |
| Ajoneuvon tunniste | [VIN-koodi standardin ISO 3779:2009 mukaisesti] | ZA1JRC2U912345678 |
| Matkamittarin lukema testin alussa | [km] | 5 252 |
| Matkamittarin lukema testin lopussa | [km] | 5 341 |
| Ajoneuvoluokka | [direktiivin 70/156/ETY liitteessä II määritelty luokka] | M1 |
| Tyyppihyväksynnän mukainen päästöraja | [Euro X] | Euro 6c |
| Sytytystyyppi | [kipinäsytytys/puristussytytys] | Kipinäsytytys |
| Moottorin nimellisteho | [kW] | 85 |
| Suurin vääntömomentti | [Nm] | 190 |
| Moottorin iskutilavuus | [cm3] | 1 197 |
| Vaihteisto | [käsivalintainen, automaattinen, portaaton] | Portaaton |
| Vaihteiden määrä eteenpäin | [#] | 6 |
| Polttoainetyyppi. Jos flex-fuel, ilmoitetaan testissä käytetty polttoaine. | [bensiini/diesel/nestekaasu/maakaasu/biometaani/etanoli/biodiesel] | Diesel |
| Voiteluaine | [tuotteen nimi] | 5W30 |
| Rengaskoko edessä ja takana | [leveys.korkeus.vanteen halkaisija / leveys.korkeus.vanteen halkaisija] | 195.55.20/195.55.20 |
| Rengaspaine etu- ja taka-akselilla | [bar/bar] | 2.5/2.6 |
| Ajovastusparametrit | [F0/F1/F2] | 60.1/0.704/0.03122 |
| Tyyppihyväksyntätestisykli | [NEDC/WLTC] | WLTC |
| Tyyppihyväksynnän CO2-päästöt | [g/km] | 139,1 |
| CO2-päästöt WLTC-tilassa pieni | [g/km] | 155,1 |
| CO2-päästöt WLTC-tilassa keskisuuri | [g/km] | 124,5 |
| CO2-päästöt WLTC-tilassa suuri | [g/km] | 133,8 |
| CO2-päästöt WLTC-tilassa erittäin suuri | [g/km] | 146,2 |
| Ajoneuvon testimassa (1) | [kg] | 1 743,1 |
| PEMS-järjestelmän valmistaja | [nimi] | VALMISTAJA 01 |
| PEMS-järjestelmän tyyppi | [PEMS-järjestelmän kauppanimi] | PEMS X56 |
| PEMS-järjestelmän sarjanumero | [numero] | C9658 |
| PEMS-järjestelmän tehonlähde | [akkutyyppi Li-ioni/Ni-Fe/Mg-ioni] | Li-ioni |
| Kaasuanalysaattorin valmistaja | [nimi] | VALMISTAJA 22 |
| Kaasuanalysaattorin tyyppi | [tyyppi] | IR |
| Kaasuanalysaattorin sarjanumero | [numero] | 556 |
| Käyttövoimatyyppi | [polttomoottori/NOVC-HEV/OVC-HEV] | Polttomoottori |
| Sähkömoottorin teho | [kW; 0 jos ajoneuvossa vain polttomoottori] | 0 |
| Moottorin tila testin alussa | [kylmä/lämmin] | Kylmä |
| Ajotila (veto) | [kaksipyöräveto/nelipyöräveto] | Kaksipyöräveto |
| Keinotekoinen hyötykuorma | [poikkeama hyötykuormasta, %] | 28 |
| Käytetty polttoaine | [vertailu / kaupan oleva / EN228] | Kaupan oleva |
| Renkaan kulutuspinnan urasyvyys | [mm] | 5 |
| Ajoneuvon ikä | [kuukautta] | 26 |
| Polttoaineensyöttöjärjestelmä | [suoraruiskutus / epäsuora ruiskutus / suora ja epäsuora ruiskutus] | Suoraruiskutus |
| Korityyppi | [sedan/viistoperä/farmari/coupé/avoauto/kuorma-auto/pakettiauto] | Sedan |
| CO2-päästöt latausta ylläpidettäessä (OVC-HEV-ajoneuvot) | [g/km] | — |
| Pakokaasun massavirtamittarin valmistaja (3) | [nimi] | EFM-valmistaja 2 |
| Pakokaasun massavirtamittarin anturin tyyppi (3) | [toimintaperiaate] | Pitot |
| Pakokaasun massavirtamittarin sarjanumero (3) | [numero] | 556 |
| Pakokaasun massavirran lähde | [massavirtamittari/ECU/anturi] | Massavirtamittari |
| Ilmanpaineanturi | [tyyppi/valmistaja] | Pietsosähköresistori/AAA |
| Testauspäivä | [pp.kk.vvvv] | 13.10.2016 |
| Testiä edeltävän menettelyn aloittamisaika | [h:min] | 15:25 |
| Ajomatkan aloittamisaika | [h:min] | 15:42 |
| Testiä seuraavan menettelyn aloittamisaika | [h:min] | 17:28 |
| Testiä edeltävän menettelyn lopettamisaika | [h:min] | 15:32 |
| Ajomatkan lopettamisaika | [h:min] | 17:25 |
| Testiä seuraavan menettelyn lopettamisaika | [h:min] | 17:38 |
| Suurin seisotuslämpötila | [K] | 291,2 |
| Pienin seisotuslämpötila | [K] | 290,7 |
| Seisotus kokonaan tai osittain laajemmissa lämpötilaoloissa | [kyllä/ei] | Ei |
| Polttomoottoriajotila (jos on) | [normaali/urheilullinen/taloudellinen] | Taloudellinen |
| Lataushybridin ajotila | [varausta ylläpitävä / varausta purkava / akkua lataava / kevyt käyttö] | |
| Oliko jokin aktiivinen turvajärjestelmä pois käytöstä testin aikana? | [ei/ESP/ABS/AEB] | Ei |
| Käynnistys-pysäytysjärjestelmä aktiivinen | [kyllä / ei / ei järjestelmää] | ei järjestelmää |
| Ilmastointi | [pois päältä / päällä] | Pois päältä |
| Aikakorjaus: THC | [s] | |
| Aikakorjaus: CH4 | [s] | |
| Aikakorjaus: NMHC | [s] | |
| Aikakorjaus: O2 | [s] | – 2 |
| Aikakorjaus: PN | [s] | 3,1 |
| Aikakorjaus: CO | [s] | 2,1 |
| Aikakorjaus: CO2 | [s] | 2,1 |
| Aikakorjaus: NO | [s] | – 1,1 |
| Aikakorjaus: NO2 | [s] | – 1,1 |
| Aikakorjaus: pakokaasun massavirta | [s] | 3,2 |
| THC-vertailuarvo | [ppm] | |
| CH4-vertailuarvo | [ppm] | |
| NMHC-vertailuarvo | [ppm] | |
| O2-vertailuarvo | [%] | |
| PN-vertailuarvo | [#] | |
| CO-vertailuarvo | [ppm] | 18 000 |
| CO2-vertailuarvo | [%] | 15 |
| NO-vertailuarvo | [ppm] | 4 000 |
| NO2-vertailuarvo | [ppm] | 550 |
| (4) | | |
| (4) | | |
| (4) | | |
| (4) | | |
| (4) | | |
| (4) | | |
| THC:n nollavaste ennen testiä | [ppm] | |
| CH4:n nollavaste ennen testiä | [ppm] | |
| NMHC:n nollavaste ennen testiä | [ppm] | |
| O2:n nollavaste ennen testiä | [%] | |
| PN:n nollavaste ennen testiä | [#] | |
| CO:n nollavaste ennen testiä | [ppm] | 0 |
| CO2:n nollavaste ennen testiä | [%] | 0 |
| NO:n nollavaste ennen testiä | [ppm] | 0,03 |
| NO2:n nollavaste ennen testiä | [ppm] | – 0,06 |
| THC:n vertailuvaste ennen testiä | [ppm] | |
| CH4:n vertailuvaste ennen testiä | [ppm] | |
| NMHC:n vertailuvaste ennen testiä | [ppm] | |
| O2:n vertailuvaste ennen testiä | [%] | |
| PN:n vertailuvaste ennen testiä | [#] | |
| CO:n vertailuvaste ennen testiä | [ppm] | 18 008 |
| CO2:n vertailuvaste ennen testiä | [%] | 14,8 |
| NO:n vertailuvaste ennen testiä | [ppm] | 4 000 |
| NO2:n vertailuvaste ennen testiä | [ppm] | 549 |
| THC:n nollavaste testin jälkeen | [ppm] | |
| CH4:n nollavaste testin jälkeen | [ppm] | |
| NMHC:n nollavaste testin jälkeen | [ppm] | |
| O2:n nollavaste testin jälkeen | [%] | |
| PN:n nollavaste testin jälkeen | [#] | |
| CO:n nollavaste testin jälkeen | [ppm] | 0 |
| CO2:n nollavaste testin jälkeen | [%] | 0 |
| NO:n nollavaste testin jälkeen | [ppm] | 0,11 |
| NO2:n nollavaste testin jälkeen | [ppm] | 0,12 |
| THC:n vertailuvaste testin jälkeen | [ppm] | |
| CH4:n vertailuvaste testin jälkeen | [ppm] | |
| NMHC:n vertailuvaste testin jälkeen | [ppm] | |
| O2:n vertailuvaste testin jälkeen | [%] | |
| PN:n vertailuvaste testin jälkeen | [#] | |
| CO:n vertailuvaste testin jälkeen | [ppm] | 18 010 |
| CO2:n vertailuvaste testin jälkeen | [%] | 14,55 |
| NO:n vertailuvaste testin jälkeen | [ppm] | 4 505 |
| NO2:n vertailuvaste testin jälkeen | [ppm] | 544 |
| PEMS-validoinnin tulokset – THC | [mg/km] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – CH4 | [mg/km] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – NMHC | [mg/km] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – PN | [#/km] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – CO | [mg/km] | 56,0 |
| PEMS-validoinnin tulokset – CO2 | [g/km] | 2,2 |
| PEMS-validoinnin tulokset – NOx | [mg/km] | 11,5 |
| PEMS-validoinnin tulokset – THC | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – CH4 | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – NMHC | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – PN | [% PMP-järjestelmän tuloksista] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – CO | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | 2,0 |
| PEMS-validoinnin tulokset – CO2 | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | 3,5 |
| PEMS-validoinnin tulokset – NOx | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | 4,2 |
| PEMS-validoinnin tulokset – NO | [mg/km] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – NO2 | [mg/km] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – NO | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | |
| PEMS-validoinnin tulokset – NO2 | [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta] | |
| NOx-marginaali | [arvo] | 0,43 |
| PN-marginaali | [arvo] | 0,5 |
| CO-marginaali | [arvo] | |
| Käytetty Ki | [ei/summaava/kertova] | Ei |
| Ki-kerroin/Ki-tekijä | [arvo] | |
| (5) | | |
| (2) | Analysaattorien valmistajat ja sarjanumerot, jos käytetään useita analysaattoreita. |

(d)

Korvataan 4.1–4.2.2 kohta seuraavasti:

”4.1.   Tietojenvaihto:

Taulukon 1 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (muoto ja sisältö vakio). Taulukon 1 keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (muoto ja sisältö vakio). Jos parametri voidaan kuvata keskimmäisessä sarakkeessa annetussa vaihtoehtoluettelossa olevalla kuvauksella, parametri on kuvattava luettelossa annettujen nimikkeiden mukaisesti (esimerkiksi tietojenvaihtotiedoston rivillä 19 olisi käsivalintaisella vaihteistolla varustettu ajoneuvo kuvattava ilmaisulla ”käsivalintainen” eikä ilmaisulla ”manuaalinen” tai ”man” tai muulla tavalla). Todelliset tiedot kirjataan taulukon 1 oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Taulukkoihin on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien (myös tyhjien) järjestystä on noudatettava.

Taulukko 1

Taulukko 1

Tietojenvaihtotiedoston ylätunniste

Tietojenvaihtotiedoston ylätunniste

TESTIN TUNNISTE

[koodi]

TEST_01_Veh01

Testauspäivä

[pp.kk.vvvv]

13.10.2016

Testiä valvonut organisaatio

[organisaation nimi]

Esimerkki

Testauspaikka

[paikkakunta (maa)]

Ispra (Italia)

Testin teettänyt organisaatio

[organisaation nimi]

Esimerkki

Ajoneuvon kuljettaja

[tutkimuslaitos / laboratorio / alkuperäinen laitevalmistaja]

VELA (JRC)

Ajoneuvon tyyppi

[ajoneuvon kauppanimi]

Kauppanimi

Ajoneuvon valmistaja

[nimi]

Esimerkki

Ajoneuvon vuosimalli

[vuosi]

2017

Ajoneuvon tunniste

[VIN-koodi standardin ISO 3779:2009 mukaisesti]

ZA1JRC2U912345678

Matkamittarin lukema testin alussa

[km]

5 252

Matkamittarin lukema testin lopussa

[km]

5 341

Ajoneuvoluokka

[direktiivin 70/156/ETY liitteessä II määritelty luokka]

M1

Tyyppihyväksynnän mukainen päästöraja

[Euro X]

Euro 6c

Sytytystyyppi

[kipinäsytytys/puristussytytys]

Kipinäsytytys

Moottorin nimellisteho

[kW]

85

Suurin vääntömomentti

[Nm]

190

Moottorin iskutilavuus

[cm3]

3

1 197

Vaihteisto

[käsivalintainen, automaattinen, portaaton]

Portaaton

Vaihteiden määrä eteenpäin

[#]

6

Polttoainetyyppi. Jos flex-fuel, ilmoitetaan testissä käytetty polttoaine.

[bensiini/diesel/nestekaasu/maakaasu/biometaani/etanoli/biodiesel]

Diesel

Voiteluaine

[tuotteen nimi]

5W30

Rengaskoko edessä ja takana

[leveys.korkeus.vanteen halkaisija / leveys.korkeus.vanteen halkaisija]

195.55.20/195.55.20

Rengaspaine etu- ja taka-akselilla

[bar/bar]

2.5/2.6

Ajovastusparametrit

[F0/F1/F2]

0

1

2

60.1/0.704/0.03122

Tyyppihyväksyntätestisykli

[NEDC/WLTC]

WLTC

Tyyppihyväksynnän CO2-päästöt

2

[g/km]

139,1

CO2-päästöt WLTC-tilassa pieni

2

[g/km]

155,1

CO2-päästöt WLTC-tilassa keskisuuri

2

[g/km]

124,5

CO2-päästöt WLTC-tilassa suuri

2

[g/km]

133,8

CO2-päästöt WLTC-tilassa erittäin suuri

2

[g/km]

146,2

Ajoneuvon testimassa (1)

1

[kg]

1 743,1

PEMS-järjestelmän valmistaja

[nimi]

VALMISTAJA 01

PEMS-järjestelmän tyyppi

[PEMS-järjestelmän kauppanimi]

PEMS X56

PEMS-järjestelmän sarjanumero

[numero]

C9658

PEMS-järjestelmän tehonlähde

[akkutyyppi Li-ioni/Ni-Fe/Mg-ioni]

Li-ioni

Kaasuanalysaattorin valmistaja

[nimi]

VALMISTAJA 22

Kaasuanalysaattorin tyyppi

[tyyppi]

IR

Kaasuanalysaattorin sarjanumero

[numero]

556

Käyttövoimatyyppi

[polttomoottori/NOVC-HEV/OVC-HEV]

Polttomoottori

Sähkömoottorin teho

[kW; 0 jos ajoneuvossa vain polttomoottori]

0

Moottorin tila testin alussa

[kylmä/lämmin]

Kylmä

Ajotila (veto)

[kaksipyöräveto/nelipyöräveto]

Kaksipyöräveto

Keinotekoinen hyötykuorma

[poikkeama hyötykuormasta, %]

28

Käytetty polttoaine

[vertailu / kaupan oleva / EN228]

Kaupan oleva

Renkaan kulutuspinnan urasyvyys

[mm]

5

Ajoneuvon ikä

[kuukautta]

26

Polttoaineensyöttöjärjestelmä

[suoraruiskutus / epäsuora ruiskutus / suora ja epäsuora ruiskutus]

Suoraruiskutus

Korityyppi

[sedan/viistoperä/farmari/coupé/avoauto/kuorma-auto/pakettiauto]

Sedan

CO2-päästöt latausta ylläpidettäessä (OVC-HEV-ajoneuvot)

2

[g/km]

—

Pakokaasun massavirtamittarin valmistaja (3)

3

[nimi]

EFM-valmistaja 2

Pakokaasun massavirtamittarin anturin tyyppi (3)

3

[toimintaperiaate]

Pitot

Pakokaasun massavirtamittarin sarjanumero (3)

3

[numero]

556

Pakokaasun massavirran lähde

[massavirtamittari/ECU/anturi]

Massavirtamittari

Ilmanpaineanturi

[tyyppi/valmistaja]

Pietsosähköresistori/AAA

Testauspäivä

[pp.kk.vvvv]

13.10.2016

Testiä edeltävän menettelyn aloittamisaika

[h:min]

15:25

Ajomatkan aloittamisaika

[h:min]

15:42

Testiä seuraavan menettelyn aloittamisaika

[h:min]

17:28

Testiä edeltävän menettelyn lopettamisaika

[h:min]

15:32

Ajomatkan lopettamisaika

[h:min]

17:25

Testiä seuraavan menettelyn lopettamisaika

[h:min]

17:38

Suurin seisotuslämpötila

[K]

291,2

Pienin seisotuslämpötila

[K]

290,7

Seisotus kokonaan tai osittain laajemmissa lämpötilaoloissa

[kyllä/ei]

Ei

Polttomoottoriajotila (jos on)

[normaali/urheilullinen/taloudellinen]

Taloudellinen

Lataushybridin ajotila

[varausta ylläpitävä / varausta purkava / akkua lataava / kevyt käyttö]

Oliko jokin aktiivinen turvajärjestelmä pois käytöstä testin aikana?

[ei/ESP/ABS/AEB]

Ei

Käynnistys-pysäytysjärjestelmä aktiivinen

[kyllä / ei / ei järjestelmää]

ei järjestelmää

Ilmastointi

[pois päältä / päällä]

Pois päältä

Aikakorjaus: THC

[s]

Aikakorjaus: CH4

4

[s]

Aikakorjaus: NMHC

[s]

Aikakorjaus: O2

2

[s]

– 2

Aikakorjaus: PN

[s]

3,1

Aikakorjaus: CO

[s]

2,1

Aikakorjaus: CO2

2

[s]

2,1

Aikakorjaus: NO

[s]

– 1,1

Aikakorjaus: NO2

2

[s]

– 1,1

Aikakorjaus: pakokaasun massavirta

[s]

3,2

THC-vertailuarvo

[ppm]

CH4-vertailuarvo

4

[ppm]

NMHC-vertailuarvo

[ppm]

O2-vertailuarvo

2

[%]

PN-vertailuarvo

[#]

CO-vertailuarvo

[ppm]

18 000

CO2-vertailuarvo

2

[%]

15

NO-vertailuarvo

[ppm]

4 000

NO2-vertailuarvo

2

[ppm]

550

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

THC:n nollavaste ennen testiä

[ppm]

CH4:n nollavaste ennen testiä

4

[ppm]

NMHC:n nollavaste ennen testiä

[ppm]

O2:n nollavaste ennen testiä

2

[%]

PN:n nollavaste ennen testiä

[#]

CO:n nollavaste ennen testiä

[ppm]

0

CO2:n nollavaste ennen testiä

2

[%]

0

NO:n nollavaste ennen testiä

[ppm]

0,03

NO2:n nollavaste ennen testiä

2

[ppm]

– 0,06

THC:n vertailuvaste ennen testiä

[ppm]

CH4:n vertailuvaste ennen testiä

4

[ppm]

NMHC:n vertailuvaste ennen testiä

[ppm]

O2:n vertailuvaste ennen testiä

2

[%]

PN:n vertailuvaste ennen testiä

[#]

CO:n vertailuvaste ennen testiä

[ppm]

18 008

CO2:n vertailuvaste ennen testiä

2

[%]

14,8

NO:n vertailuvaste ennen testiä

[ppm]

4 000

NO2:n vertailuvaste ennen testiä

2

[ppm]

549

THC:n nollavaste testin jälkeen

[ppm]

CH4:n nollavaste testin jälkeen

4

[ppm]

NMHC:n nollavaste testin jälkeen

[ppm]

O2:n nollavaste testin jälkeen

2

[%]

PN:n nollavaste testin jälkeen

[#]

CO:n nollavaste testin jälkeen

[ppm]

0

CO2:n nollavaste testin jälkeen

2

[%]

0

NO:n nollavaste testin jälkeen

[ppm]

0,11

NO2:n nollavaste testin jälkeen

2

[ppm]

0,12

THC:n vertailuvaste testin jälkeen

[ppm]

CH4:n vertailuvaste testin jälkeen

4

[ppm]

NMHC:n vertailuvaste testin jälkeen

[ppm]

O2:n vertailuvaste testin jälkeen

2

[%]

PN:n vertailuvaste testin jälkeen

[#]

CO:n vertailuvaste testin jälkeen

[ppm]

18 010

CO2:n vertailuvaste testin jälkeen

2

[%]

14,55

NO:n vertailuvaste testin jälkeen

[ppm]

4 505

NO2:n vertailuvaste testin jälkeen

2

[ppm]

544

PEMS-validoinnin tulokset – THC

[mg/km]

PEMS-validoinnin tulokset – CH4

4

[mg/km]

PEMS-validoinnin tulokset – NMHC

[mg/km]

PEMS-validoinnin tulokset – PN

[#/km]

PEMS-validoinnin tulokset – CO

[mg/km]

56,0

PEMS-validoinnin tulokset – CO2

2

[g/km]

2,2

PEMS-validoinnin tulokset – NOx

x

[mg/km]

11,5

PEMS-validoinnin tulokset – THC

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

PEMS-validoinnin tulokset – CH4

4

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

PEMS-validoinnin tulokset – NMHC

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

PEMS-validoinnin tulokset – PN

[% PMP-järjestelmän tuloksista]

PEMS-validoinnin tulokset – CO

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

2,0

PEMS-validoinnin tulokset – CO2

2

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

3,5

PEMS-validoinnin tulokset – NOx

x

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

4,2

PEMS-validoinnin tulokset – NO

[mg/km]

PEMS-validoinnin tulokset – NO2

2

[mg/km]

PEMS-validoinnin tulokset – NO

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

PEMS-validoinnin tulokset – NO2

2

[% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]

NOx-marginaali

x

[arvo]

0,43

PN-marginaali

[arvo]

0,5

CO-marginaali

[arvo]

Käytetty Ki

i

[ei/summaava/kertova]

Ei

Ki-kerroin/Ki-tekijä

i

i

[arvo]

(5)

5

(2)

2

Analysaattorien valmistajat ja sarjanumerot, jos käytetään useita analysaattoreita.

Tietojenvaihtotiedoston varsinainen osa koostuu kolmirivisestä ylätunnisteesta, joka vastaa rivejä 198, 199 ja 200 (siirretty taulukosta 2), ja ajomatkan aikana kirjatuista todellisista arvoista, jotka lisätään rivistä 201 lähtien tietojen loppuun asti. Taulukon 2 vasen sarake vastaa tietojenvaihtotiedoston riviä 198 (vakiomuotoinen). Taulukon 2 keskimmäinen sarake vastaa tietojenvaihtotiedoston riviä 199 (vakiomuotoinen). Taulukon 2 oikea sarake vastaa tietojenvaihtotiedoston riviä 200 (vakiomuotoinen).

Taulukko 2

Taulukko 2

Tietojenvaihtotiedoston varsinainen osa. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenvaihtotiedoston varsinaiseen osaan.

Tietojenvaihtotiedoston varsinainen osa. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenvaihtotiedoston varsinaiseen osaan.

| Aika | Matka | [s] |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvon nopeus (2) | Anturi | [km/h] |
| Ajoneuvon nopeus (2) | GPS | [km/h] |
| Ajoneuvon nopeus (2) | ECU | [km/h] |
| Leveyspiiri | GPS | [aste:minuutti:sekunti] |
| Pituuspiiri | GPS | [aste:minuutti:sekunti] |
| Korkeus merenpinnasta (2) | GPS | [m] |
| Korkeus merenpinnasta (2) | Anturi | [m] |
| Ilmanpaine | Anturi | [kPa] |
| Ympäristön lämpötila | Anturi | [K] |
| Ilmankosteus | Anturi | [g/kg] |
| THC-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| CH4-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| NMHC-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| CO-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| CO2-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| NOx-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| NO-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| NO2-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| O2-pitoisuus | Analysaattori | [ppm] |
| Hiukkasmäärä | Analysaattori | [#/m3] |
| Pakokaasun massavirta | Massavirtamittari | [kg/s] |
| Pakokaasun lämpötila massavirtamittarissa | Massavirtamittari | [K] |
| Pakokaasun massavirta | Anturi | [kg/s] |
| Pakokaasun massavirta | ECU | [kg/s] |
| THC:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| CH4:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| NMHC:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| CO:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| CO2:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| NOx:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| NO:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| NO2:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| O2:n massa | Analysaattori | [g/s] |
| Hiukkasmäärä | Analysaattori | [#/s] |
| Kaasunmittaus aktiivinen | PEMS | [aktiivinen (1), ei-aktiivinen (0), virhe (> 1)] |
| Moottorin pyörimisnopeus | ECU | [rpm] |
| Moottorin vääntömomentti | ECU | [Nm] |
| Vääntömomentti vetävällä akselilla | Anturi | [Nm] |
| Pyörän pyörimisnopeus | Anturi | [rad/s] |
| Polttoaineen virtaus | ECU | [g/s] |
| Moottorin polttoainevirta | ECU | [g/s] |
| Moottorin imuilmavirta | ECU | [g/s] |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila | ECU | [K] |
| Moottoriöljyn lämpötila | ECU | [K] |
| Regenerointitila | ECU | — |
| Polkimen asento | ECU | [%] |
| Ajoneuvon tila | ECU | [virhe (1), normaali (0)] |
| Vääntömomenttiprosentti | ECU | [%] |
| Kitkamomenttiprosentti | ECU | [%] |
| Varaustila | ECU | [%] |
| Suhteellinen ilmankosteus | Anturi | [%] |
| (3) | | |

Aika

Matka

[s]

Ajoneuvon nopeus (2)

2

Anturi

[km/h]

Ajoneuvon nopeus (2)

2

GPS

[km/h]

Ajoneuvon nopeus (2)

2

ECU

[km/h]

Leveyspiiri

GPS

[aste:minuutti:sekunti]

Pituuspiiri

GPS

[aste:minuutti:sekunti]

Korkeus merenpinnasta (2)

2

GPS

[m]

Korkeus merenpinnasta (2)

2

Anturi

[m]

Ilmanpaine

Anturi

[kPa]

Ympäristön lämpötila

Anturi

[K]

Ilmankosteus

Anturi

[g/kg]

THC-pitoisuus

Analysaattori

[ppm]

CH4-pitoisuus

4

Analysaattori

[ppm]

NMHC-pitoisuus

Analysaattori

[ppm]

CO-pitoisuus

Analysaattori

[ppm]

CO2-pitoisuus

2

Analysaattori

[ppm]

NOx-pitoisuus

x

Analysaattori

[ppm]

NO-pitoisuus

Analysaattori

[ppm]

NO2-pitoisuus

2

Analysaattori

[ppm]

O2-pitoisuus

2

Analysaattori

[ppm]

Hiukkasmäärä

Analysaattori

[#/m3]

3

Pakokaasun massavirta

Massavirtamittari

[kg/s]

Pakokaasun lämpötila massavirtamittarissa

Massavirtamittari

[K]

Pakokaasun massavirta

Anturi

[kg/s]

Pakokaasun massavirta

ECU

[kg/s]

THC:n massa

Analysaattori

[g/s]

CH4:n massa

4

Analysaattori

[g/s]

NMHC:n massa

Analysaattori

[g/s]

CO:n massa

Analysaattori

[g/s]

CO2:n massa

2

Analysaattori

[g/s]

NOx:n massa

x

Analysaattori

[g/s]

NO:n massa

Analysaattori

[g/s]

NO2:n massa

2

Analysaattori

[g/s]

O2:n massa

2

Analysaattori

[g/s]

Hiukkasmäärä

Analysaattori

[#/s]

Kaasunmittaus aktiivinen

PEMS

[aktiivinen (1), ei-aktiivinen (0), virhe (> 1)]

Moottorin pyörimisnopeus

ECU

[rpm]

Moottorin vääntömomentti

ECU

[Nm]

Vääntömomentti vetävällä akselilla

Anturi

[Nm]

Pyörän pyörimisnopeus

Anturi

[rad/s]

Polttoaineen virtaus

ECU

[g/s]

Moottorin polttoainevirta

ECU

[g/s]

Moottorin imuilmavirta

ECU

[g/s]

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila

ECU

[K]

Moottoriöljyn lämpötila

ECU

[K]

Regenerointitila

ECU

—

Polkimen asento

ECU

[%]

Ajoneuvon tila

ECU

[virhe (1), normaali (0)]

Vääntömomenttiprosentti

ECU

[%]

Kitkamomenttiprosentti

ECU

[%]

Varaustila

ECU

[%]

Suhteellinen ilmankosteus

Anturi

[%]

(3)

3

Taulukon 3 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (vakiomuotoinen). Taulukon 3 keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (vakiomuotoinen). Jos parametri voidaan kuvata keskimmäisessä sarakkeessa annetussa vaihtoehtoluettelossa olevalla kuvauksella, parametri on kuvattava luettelossa annettujen nimikkeiden mukaisesti. Todelliset tiedot kirjataan taulukon 3 oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Taulukkoon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatettava.

4.2.   Välitulokset ja lopulliset tulokset

4.2.1.   Välitulokset

Taulukko 3

Taulukko 3

Raportointitiedosto nro 1 – Alustavat parametrit välituloksista

Raportointitiedosto nro 1 – Alustavat parametrit välituloksista

| Koko ajomatka | [km] | 90,9 |
| --- | --- | --- |
| Koko ajomatkan kesto | [h:min:s] | 01:37:03 |
| Pysähdysjaksojen kokonaiskesto | [min:s] | 09:02 |
| Ajomatkan keskinopeus | [km/h] | 56,2 |
| Ajomatkan suurin nopeus | [km/h] | 142,8 |
| Keskimääräiset THC-päästöt | [ppm] | |
| Keskimääräiset CH4-päästöt | [ppm] | |
| Keskimääräiset NMHC-päästöt | [ppm] | |
| Keskimääräiset CO-päästöt | [ppm] | 15,6 |
| Keskimääräiset CO2-päästöt | [ppm] | 119 969,1 |
| Keskimääräiset NOx-päästöt | [ppm] | 6,3 |
| Keskimääräinen hiukkasmäärä | [#/m3] | |
| Keskimääräinen pakokaasun massavirta | [kg/s] | 0,010 |
| Pakokaasun keskimääräinen lämpötila | [K] | 368,6 |
| Pakokaasun suurin lämpötila | [K] | 486,7 |
| Kumulatiivinen THC-massa | [g] | |
| Kumulatiivinen CH4-massa | [g] | |
| Kumulatiivinen NMHC-massa | [g] | |
| Kumulatiivinen CO-massa | [g] | 0,69 |
| Kumulatiivinen CO2-massa | [g] | 12 029,53 |
| Kumulatiivinen NOx-massa | [g] | 0,71 |
| Kumulatiivinen hiukkasmäärä | [#] | |
| Koko ajomatkan THC-päästöt | [mg/km] | |
| Koko ajomatkan CH4-päästöt | [mg/km] | |
| Koko ajomatkan NMHC-päästöt | [mg/km] | |
| Koko ajomatkan CO-päästöt | [mg/km] | 7,68 |
| Koko ajomatkan CO2-päästöt | [g/km] | 132,39 |
| Koko ajomatkan NOx-päästöt | [mg/km] | 7,98 |
| Koko ajomatkan hiukkaspäästöt | [#/km] | |
| Kaupunkiajo-osuuden pituus | [km] | 34,7 |
| Kaupunkiajo-osuuden kesto | [h:min:s] | 01:01:42 |
| Pysähdysten kesto kaupunkiajo-osuudella | [min:s] | 09:02 |
| Keskinopeus kaupunkiajo-osuudella | [km/h] | 33.8 |
| Suurin nopeus kaupunkiajo-osuudella | [km/h] | 59,9 |
| Keskimääräinen THC-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen CH4-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen NMHC-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen CO-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | 23,8 |
| Keskimääräinen CO2-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | 115 968,4 |
| Keskimääräinen NOx-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | 7,5 |
| Keskimääräinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa | [#/m3] | |
| Keskimääräinen pakokaasun massavirta kaupunkiajossa | [kg/s] | 0,007 |
| Pakokaasun keskimääräinen lämpötila kaupunkiajossa | [K] | 348,6 |
| Pakokaasun suurin lämpötila kaupunkiajossa | [K] | 435,4 |
| Kumulatiivinen THC-massa kaupunkiajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen CH4-massa kaupunkiajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen NMHC-massa kaupunkiajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen CO-massa kaupunkiajossa | [g] | 0,64 |
| Kumulatiivinen CO2-massa kaupunkiajossa | [g] | 5 241,29 |
| Kumulatiivinen NOx-massa kaupunkiajossa | [g] | 0,45 |
| Kumulatiivinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa | [#] | |
| THC-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| CH4-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| NMHC-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| CO-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 18,54 |
| CO2-päästöt kaupunkiajossa | [g/km] | 150,64 |
| NOx-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 13,18 |
| Hiukkasmäärä kaupunkiajossa | [#/km] | |
| Maantieajo-osuuden pituus | [km] | 30,0 |
| Maantieajo-osuuden kesto | [h:min:s] | 00:22:28 |
| Pysähdysten kesto maantieajo-osuudella | [min:s] | 00:00 |
| Keskinopeus maantieajo-osuudella | [km/h] | 80,2 |
| Suurin nopeus maantieajo-osuudella | [km/h] | 89,8 |
| Keskimääräinen THC-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen CH4-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen NMHC-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen CO-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | 0,8 |
| Keskimääräinen CO2-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | 126 868,9 |
| Keskimääräinen NOx-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | 4,8 |
| Keskimääräinen hiukkasmäärä maantieajossa | [#/m3] | |
| Keskimääräinen pakokaasun massavirta maantieajossa | [kg/s] | 0,013 |
| Pakokaasun keskimääräinen lämpötila maantieajossa | [K] | 383,8 |
| Pakokaasun suurin lämpötila maantieajossa | [K] | 450,2 |
| Kumulatiivinen THC-massa maantieajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen CH4-massa maantieajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen NMHC-massa maantieajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen CO-massa maantieajossa | [g] | 0,01 |
| Kumulatiivinen CO2-massa maantieajossa | [g] | 3 500,77 |
| Kumulatiivinen NOx-massa maantieajossa | [g] | 0,17 |
| Kumulatiivinen hiukkasmäärä maantieajossa | [#] | |
| THC-päästöt maantieajossa | [mg/km] | |
| CH4-päästöt maantieajossa | [mg/km] | |
| NMHC-päästöt maantieajossa | [mg/km] | |
| CO-päästöt maantieajossa | [mg/km] | 0,25 |
| CO2-päästöt maantieajossa | [g/km] | 116,44 |
| NOx-päästöt maantieajossa | [mg/km] | 5,78 |
| Hiukkasmäärä maantieajossa | [#/km] | |
| Moottoritieajo-osuuden pituus | [km] | 26,1 |
| Moottoritieajo-osuuden kesto | [h:min:s] | 00:12:53 |
| Pysähdysten kesto moottoritieajo-osuudella | [min:s] | 00:00 |
| Keskinopeus moottoritieajo-osuudella | [km/h] | 121,3 |
| Suurin nopeus moottoritieajo-osuudella | [km/h] | 142,8 |
| Keskimääräinen THC-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen CH4-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen NMHC-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | |
| Keskimääräinen CO-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | 2,45 |
| Keskimääräinen CO2-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | 127 096,5 |
| Keskimääräinen NOx-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | 2,48 |
| Keskimääräinen hiukkasmäärä moottoritieajossa | [#/m3] | |
| Keskimääräinen pakokaasun massavirta moottoritieajossa | [kg/s] | 0,022 |
| Pakokaasun keskimääräinen lämpötila moottoritieajossa | [K] | 437,9 |
| Pakokaasun suurin lämpötila moottoritieajossa | [K] | 486,7 |
| Kumulatiivinen THC-massa moottoritieajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen CH4-massa moottoritieajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen NMHC-massa moottoritieajossa | [g] | |
| Kumulatiivinen CO-massa moottoritieajossa | [g] | 0,04 |
| Kumulatiivinen CO2-massa moottoritieajossa | [g] | 3 287,47 |
| Kumulatiivinen NOx-massa moottoritieajossa | [g] | 0,09 |
| Kumulatiivinen hiukkasmäärä moottoritieajossa | [#] | |
| THC-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | |
| CH4-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | |
| NMHC-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | |
| CO-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | 1,76 |
| CO2-päästöt moottoritieajossa | [g/km] | 126,20 |
| NOx-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | 3,29 |
| Hiukkasmäärä moottoritieajossa | [#/km] | |
| Korkeus merenpinnasta ajomatkan alussa | [m merenpinnan yläpuolella] | 123,0 |
| Korkeus merenpinnasta ajomatkan lopussa | [m merenpinnan yläpuolella] | 154,1 |
| Ajomatkan kumulatiivinen korkeusero | [m/100 km] | 834,1 |
| Kumulatiivinen korkeusero kaupunkiajo-osuudella | [m/100 km] | 760,9 |
| Kaupunkiajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s2 | [määrä] | 845 |
| (v.apos)95urban | [m2/s3] | 9,03 |
| RPAurban | [m/s2] | 0,18 |
| Maantieajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s2 | [määrä] | 543 |
| (v.apos)95rural | [m2/s3] | 9,60 |
| RPArural | [m/s2] | 0,07 |
| Moottoritieajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s2 | [määrä] | 268 |
| (v.apos)95motorway | [m2/s3] | 5,32 |
| RPAmotorway | [m/s2] | 0,03 |
| Kylmäkäynnistysjakson ajomatka | [km] | 2,3 |
| Kylmäkäynnistysjakson kesto | [h:min:s] | 00:05:00 |
| Pysähdykset kylmäkäynnistysjaksolla | [min:s] | 60 |
| Keskinopeus kylmäkäynnistysjaksolla | [km/h] | 28,5 |
| Suurin nopeus kylmäkäynnistysjaksolla | [km/h] | 55,0 |
| Kaupunkiajomatka polttomoottori käynnissä | [km] | 34,8 |
| Käytetty nopeussignaali | [GPS/ECU/anturi] | GPS |
| T4253H-Filter käytössä | [kyllä/ei] | ei |
| Pisimmän pysähdyksen kesto | [s] | 54 |
| Yli 10 sekunnin pysähdykset kaupunkiajossa | [määrä] | 12 |
| Joutokäynti ensimmäisen käynnistämisen jälkeen | [s] | 7 |
| Osuus moottoritieajosta nopeudella > 145 km/h | [%] | 0,1 |
| Ajomatkan suurin korkeus merenpinnasta | [m] | 215 |
| Suurin ympäristön lämpötila | [K] | 293,2 |
| Pienin ympäristön lämpötila | [K] | 285,7 |
| Ajomatka kokonaan tai osittain laajemmissa korkeusoloissa | [kyllä/ei] | ei |
| Ajomatka kokonaan tai osittain laajemmissa lämpötilaoloissa | [kyllä/ei] | ei |
| Keskimääräiset NO-päästöt | [ppm] | 3,2 |
| Keskimääräiset NO2-päästöt | [ppm] | 2,1 |
| Kumulatiivinen NO-massa | [g] | 0,23 |
| Kumulatiivinen NO2-massa | [g] | 0,09 |
| Koko ajomatkan NO-päästöt | [mg/km] | 5,90 |
| Koko ajomatkan NO2-päästöt | [mg/km] | 2,01 |
| Keskimääräinen NO-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | 7,6 |
| Keskimääräinen NO2-pitoisuus kaupunkiajossa | [ppm] | 1,2 |
| Kumulatiivinen NO-massa kaupunkiajossa | [g] | 0,33 |
| Kumulatiivinen NO2-massa kaupunkiajossa | [g] | 0,12 |
| NO-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 11,12 |
| NO2-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 2,12 |
| Keskimääräinen NO-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | 3,8 |
| Keskimääräinen NO2-pitoisuus maantieajossa | [ppm] | 1,8 |
| Kumulatiivinen NO-massa maantieajossa | [g] | 0,33 |
| Kumulatiivinen NO2-massa maantieajossa | [g] | 0,12 |
| NO-päästöt maantieajossa | [mg/km] | 11,12 |
| NO2-päästöt maantieajossa | [mg/km] | 2,12 |
| Keskimääräinen NO-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | 2,2 |
| Keskimääräinen NO2-pitoisuus moottoritieajossa | [ppm] | 0,4 |
| Kumulatiivinen NO-massa moottoritieajossa | [g] | 0,33 |
| Kumulatiivinen NO2-massa moottoritieajossa | [g] | 0,12 |
| NO-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | 11,12 |
| NO2-päästöt moottoritieajossa | [mg/km] | 2,21 |
| TESTIN TUNNISTE | [koodi] | TEST_01_Veh01 |
| Testauspäivä | [pp.kk.vvvv] | 13.10.2016 |
| Testiä valvonut organisaatio | [organisaation nimi] | Esimerkki |
| (4) | | |

Koko ajomatka

[km]

90,9

Koko ajomatkan kesto

[h:min:s]

01:37:03

Pysähdysjaksojen kokonaiskesto

[min:s]

09:02

Ajomatkan keskinopeus

[km/h]

56,2

Ajomatkan suurin nopeus

[km/h]

142,8

Keskimääräiset THC-päästöt

[ppm]

Keskimääräiset CH4-päästöt

4

[ppm]

Keskimääräiset NMHC-päästöt

[ppm]

Keskimääräiset CO-päästöt

[ppm]

15,6

Keskimääräiset CO2-päästöt

2

[ppm]

119 969,1

Keskimääräiset NOx-päästöt

x

[ppm]

6,3

Keskimääräinen hiukkasmäärä

[#/m3]

3

Keskimääräinen pakokaasun massavirta

[kg/s]

0,010

Pakokaasun keskimääräinen lämpötila

[K]

368,6

Pakokaasun suurin lämpötila

[K]

486,7

Kumulatiivinen THC-massa

[g]

Kumulatiivinen CH4-massa

4

[g]

Kumulatiivinen NMHC-massa

[g]

Kumulatiivinen CO-massa

[g]

0,69

Kumulatiivinen CO2-massa

2

[g]

12 029,53

Kumulatiivinen NOx-massa

x

[g]

0,71

Kumulatiivinen hiukkasmäärä

[#]

Koko ajomatkan THC-päästöt

[mg/km]

Koko ajomatkan CH4-päästöt

4

[mg/km]

Koko ajomatkan NMHC-päästöt

[mg/km]

Koko ajomatkan CO-päästöt

[mg/km]

7,68

Koko ajomatkan CO2-päästöt

2

[g/km]

132,39

Koko ajomatkan NOx-päästöt

x

[mg/km]

7,98

Koko ajomatkan hiukkaspäästöt

[#/km]

Kaupunkiajo-osuuden pituus

[km]

34,7

Kaupunkiajo-osuuden kesto

[h:min:s]

01:01:42

Pysähdysten kesto kaupunkiajo-osuudella

[min:s]

09:02

Keskinopeus kaupunkiajo-osuudella

[km/h]

33.8

Suurin nopeus kaupunkiajo-osuudella

[km/h]

59,9

Keskimääräinen THC-pitoisuus kaupunkiajossa

[ppm]

Keskimääräinen CH4-pitoisuus kaupunkiajossa

4

[ppm]

Keskimääräinen NMHC-pitoisuus kaupunkiajossa

[ppm]

Keskimääräinen CO-pitoisuus kaupunkiajossa

[ppm]

23,8

Keskimääräinen CO2-pitoisuus kaupunkiajossa

2

[ppm]

115 968,4

Keskimääräinen NOx-pitoisuus kaupunkiajossa

x

[ppm]

7,5

Keskimääräinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa

[#/m3]

3

Keskimääräinen pakokaasun massavirta kaupunkiajossa

[kg/s]

0,007

Pakokaasun keskimääräinen lämpötila kaupunkiajossa

[K]

348,6

Pakokaasun suurin lämpötila kaupunkiajossa

[K]

435,4

Kumulatiivinen THC-massa kaupunkiajossa

[g]

Kumulatiivinen CH4-massa kaupunkiajossa

4

[g]

Kumulatiivinen NMHC-massa kaupunkiajossa

[g]

Kumulatiivinen CO-massa kaupunkiajossa

[g]

0,64

Kumulatiivinen CO2-massa kaupunkiajossa

2

[g]

5 241,29

Kumulatiivinen NOx-massa kaupunkiajossa

x

[g]

0,45

Kumulatiivinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa

[#]

THC-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

CH4-päästöt kaupunkiajossa

4

[mg/km]

NMHC-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

CO-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

18,54

CO2-päästöt kaupunkiajossa

2

[g/km]

150,64

NOx-päästöt kaupunkiajossa

x

[mg/km]

13,18

Hiukkasmäärä kaupunkiajossa

[#/km]

Maantieajo-osuuden pituus

[km]

30,0

Maantieajo-osuuden kesto

[h:min:s]

00:22:28

Pysähdysten kesto maantieajo-osuudella

[min:s]

00:00

Keskinopeus maantieajo-osuudella

[km/h]

80,2

Suurin nopeus maantieajo-osuudella

[km/h]

89,8

Keskimääräinen THC-pitoisuus maantieajossa

[ppm]

Keskimääräinen CH4-pitoisuus maantieajossa

4

[ppm]

Keskimääräinen NMHC-pitoisuus maantieajossa

[ppm]

Keskimääräinen CO-pitoisuus maantieajossa

[ppm]

0,8

Keskimääräinen CO2-pitoisuus maantieajossa

2

[ppm]

126 868,9

Keskimääräinen NOx-pitoisuus maantieajossa

x

[ppm]

4,8

Keskimääräinen hiukkasmäärä maantieajossa

[#/m3]

3

Keskimääräinen pakokaasun massavirta maantieajossa

[kg/s]

0,013

Pakokaasun keskimääräinen lämpötila maantieajossa

[K]

383,8

Pakokaasun suurin lämpötila maantieajossa

[K]

450,2

Kumulatiivinen THC-massa maantieajossa

[g]

Kumulatiivinen CH4-massa maantieajossa

4

[g]

Kumulatiivinen NMHC-massa maantieajossa

[g]

Kumulatiivinen CO-massa maantieajossa

[g]

0,01

Kumulatiivinen CO2-massa maantieajossa

2

[g]

3 500,77

Kumulatiivinen NOx-massa maantieajossa

x

[g]

0,17

Kumulatiivinen hiukkasmäärä maantieajossa

[#]

THC-päästöt maantieajossa

[mg/km]

CH4-päästöt maantieajossa

4

[mg/km]

NMHC-päästöt maantieajossa

[mg/km]

CO-päästöt maantieajossa

[mg/km]

0,25

CO2-päästöt maantieajossa

2

[g/km]

116,44

NOx-päästöt maantieajossa

x

[mg/km]

5,78

Hiukkasmäärä maantieajossa

[#/km]

Moottoritieajo-osuuden pituus

[km]

26,1

Moottoritieajo-osuuden kesto

[h:min:s]

00:12:53

Pysähdysten kesto moottoritieajo-osuudella

[min:s]

00:00

Keskinopeus moottoritieajo-osuudella

[km/h]

121,3

Suurin nopeus moottoritieajo-osuudella

[km/h]

142,8

Keskimääräinen THC-pitoisuus moottoritieajossa

[ppm]

Keskimääräinen CH4-pitoisuus moottoritieajossa

4

[ppm]

Keskimääräinen NMHC-pitoisuus moottoritieajossa

[ppm]

Keskimääräinen CO-pitoisuus moottoritieajossa

[ppm]

2,45

Keskimääräinen CO2-pitoisuus moottoritieajossa

2

[ppm]

127 096,5

Keskimääräinen NOx-pitoisuus moottoritieajossa

x

[ppm]

2,48

Keskimääräinen hiukkasmäärä moottoritieajossa

[#/m3]

3

Keskimääräinen pakokaasun massavirta moottoritieajossa

[kg/s]

0,022

Pakokaasun keskimääräinen lämpötila moottoritieajossa

[K]

437,9

Pakokaasun suurin lämpötila moottoritieajossa

[K]

486,7

Kumulatiivinen THC-massa moottoritieajossa

[g]

Kumulatiivinen CH4-massa moottoritieajossa

4

[g]

Kumulatiivinen NMHC-massa moottoritieajossa

[g]

Kumulatiivinen CO-massa moottoritieajossa

[g]

0,04

Kumulatiivinen CO2-massa moottoritieajossa

2

[g]

3 287,47

Kumulatiivinen NOx-massa moottoritieajossa

x

[g]

0,09

Kumulatiivinen hiukkasmäärä moottoritieajossa

[#]

THC-päästöt moottoritieajossa

[mg/km]

CH4-päästöt moottoritieajossa

4

[mg/km]

NMHC-päästöt moottoritieajossa

[mg/km]

CO-päästöt moottoritieajossa

[mg/km]

1,76

CO2-päästöt moottoritieajossa

2

[g/km]

126,20

NOx-päästöt moottoritieajossa

x

[mg/km]

3,29

Hiukkasmäärä moottoritieajossa

[#/km]

Korkeus merenpinnasta ajomatkan alussa

[m merenpinnan yläpuolella]

123,0

Korkeus merenpinnasta ajomatkan lopussa

[m merenpinnan yläpuolella]

154,1

Ajomatkan kumulatiivinen korkeusero

[m/100 km]

834,1

Kumulatiivinen korkeusero kaupunkiajo-osuudella

[m/100 km]

760,9

Kaupunkiajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s2

2

[määrä]

845

(v.apos)95urban

pos

[m2/s3]

2

3

9,03

RPAurban

urban

[m/s2]

2

0,18

Maantieajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s2

2

[määrä]

543

(v.apos)95rural

pos

[m2/s3]

2

3

9,60

RPArural

rural

[m/s2]

2

0,07

Moottoritieajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s2

2

[määrä]

268

(v.apos)95motorway

pos

[m2/s3]

2

3

5,32

RPAmotorway

motorway

[m/s2]

2

0,03

Kylmäkäynnistysjakson ajomatka

[km]

2,3

Kylmäkäynnistysjakson kesto

[h:min:s]

00:05:00

Pysähdykset kylmäkäynnistysjaksolla

[min:s]

60

Keskinopeus kylmäkäynnistysjaksolla

[km/h]

28,5

Suurin nopeus kylmäkäynnistysjaksolla

[km/h]

55,0

Kaupunkiajomatka polttomoottori käynnissä

[km]

34,8

Käytetty nopeussignaali

[GPS/ECU/anturi]

GPS

T4253H-Filter käytössä

[kyllä/ei]

ei

Pisimmän pysähdyksen kesto

[s]

54

Yli 10 sekunnin pysähdykset kaupunkiajossa

[määrä]

12

Joutokäynti ensimmäisen käynnistämisen jälkeen

[s]

7

Osuus moottoritieajosta nopeudella > 145 km/h

[%]

0,1

Ajomatkan suurin korkeus merenpinnasta

[m]

215

Suurin ympäristön lämpötila

[K]

293,2

Pienin ympäristön lämpötila

[K]

285,7

Ajomatka kokonaan tai osittain laajemmissa korkeusoloissa

[kyllä/ei]

ei

Ajomatka kokonaan tai osittain laajemmissa lämpötilaoloissa

[kyllä/ei]

ei

Keskimääräiset NO-päästöt

[ppm]

3,2

Keskimääräiset NO2-päästöt

2

[ppm]

2,1

Kumulatiivinen NO-massa

[g]

0,23

Kumulatiivinen NO2-massa

2

[g]

0,09

Koko ajomatkan NO-päästöt

[mg/km]

5,90

Koko ajomatkan NO2-päästöt

2

[mg/km]

2,01

Keskimääräinen NO-pitoisuus kaupunkiajossa

[ppm]

7,6

Keskimääräinen NO2-pitoisuus kaupunkiajossa

2

[ppm]

1,2

Kumulatiivinen NO-massa kaupunkiajossa

[g]

0,33

Kumulatiivinen NO2-massa kaupunkiajossa

2

[g]

0,12

NO-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

11,12

NO2-päästöt kaupunkiajossa

2

[mg/km]

2,12

Keskimääräinen NO-pitoisuus maantieajossa

[ppm]

3,8

Keskimääräinen NO2-pitoisuus maantieajossa

2

[ppm]

1,8

Kumulatiivinen NO-massa maantieajossa

[g]

0,33

Kumulatiivinen NO2-massa maantieajossa

2

[g]

0,12

NO-päästöt maantieajossa

[mg/km]

11,12

NO2-päästöt maantieajossa

2

[mg/km]

2,12

Keskimääräinen NO-pitoisuus moottoritieajossa

[ppm]

2,2

Keskimääräinen NO2-pitoisuus moottoritieajossa

2

[ppm]

0,4

Kumulatiivinen NO-massa moottoritieajossa

[g]

0,33

Kumulatiivinen NO2-massa moottoritieajossa

2

[g]

0,12

NO-päästöt moottoritieajossa

[mg/km]

11,12

NO2-päästöt moottoritieajossa

2

[mg/km]

2,21

TESTIN TUNNISTE

[koodi]

TEST_01_Veh01

Testauspäivä

[pp.kk.vvvv]

13.10.2016

Testiä valvonut organisaatio

[organisaation nimi]

Esimerkki

(4)

4

4.2.2.   Tietojen arvioinnin tulokset

Taulukon 4 riveillä 1–497 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (vakiomuotoinen), keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (vakiomuotoinen) ja oikeanpuoleiseen sarakkeeseen kirjataan todelliset tiedot. Taulukkoon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatettava.

Taulukko 4

Taulukko 4

Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäysten 5 ja 6 mukaisen tietojenarviointimenetelmän laskenta-asetukset

Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäysten 5 ja 6 mukaisen tietojenarviointimenetelmän laskenta-asetukset

| CO2-massan vertailuarvo | [g] | 1 529,48 |
| --- | --- | --- |
| CO2-ominaiskäyrän kerroin a1 | — | – 1,99 |
| CO2-ominaiskäyrän kerroin b1 | — | 238,07 |
| CO2-ominaiskäyrän kerroin a2 | — | 0,49 |
| CO2-ominaiskäyrän kerroin b2 | — | 97,02 |
| [varattu] | — | |
| [varattu] | — | |
| [varattu] | — | |
| [varattu] | — | |
| [varattu] | — | |
| Laskentaohjelmisto ja versio | — | EMROAD V.5.90 B5 |
| Ylempi primaaritoleranssi tol1 + | [%][% kaupunki / % maantie / % moottoritie] | 45/40/40 |
| Alempi primaaritoleranssi tol1 – | [%] | 25 |
| IC(t) | [polttomoottorikäytön osuus koko ajomatkasta] | 1 |
| dICE(t) | [polttomoottorilla ajetut kilometrit koko ajomatkasta] | 88 |
| dEV(t) | [sähköllä ajetut kilometrit koko ajomatkasta] | 0 |
| mCO2_WLTP_CS(t) | [CO2-massa WLTP-syklissä, kun testataan OVC-HEV-ajoneuvoa varausta ylläpitävässä tilassa [kg]] | |
| MCO2_WLTP(t) | [ajomatkakohtaiset CO2-päästöt WLTP-syklissä [g/km]] | 154 |
| MCO2_WLTP_CS(t) | [ajomatkakohtaiset CO2-päästöt WLTP-syklissä, kun testataan OVC-HEV-ajoneuvoa varausta ylläpitävässä tilassa [g/km]] | |
| MCO2_RDE(t) | [ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen massa koko RDE-ajomatkan aikana [g/km]] | 122,4 |
| MCO2_RDE(u) | [ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen massa RDE-ajomatkan kaupunkiosuuden aikana [g/km]] | 135,8 |
| r(t) | [RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde] | 1,15 |
| rOVC-HEV(t) | [OVC-HEV-ajoneuvon koko RDE-testissä ja koko WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde] | |
| RF(t) | [koko RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä] | 1 |
| RFL1 | [tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri] | 1,2 |
| RFL2 | [tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri] | 1,25 |
| IC(u) | [polttomoottorikäytön osuus kaupunkiajo-osuudesta] | 1 |
| dICE(u) | [polttomoottorilla ajetut kilometrit kaupunkiajo-osuudella] | 25 |
| dEV(u) | [sähköllä ajetut kilometrit kaupunkiajo-osuudella] | 0 |
| r(u) | [RDE-testissä ja WLTP-vaiheissa 1 + 2 kaupunkiosuudella mitattujen CO2-päästöjen suhde] | 1,26 |
| rOVC-HEV(u) | [OVC-HEV-ajoneuvon RDE-testin kaupunkiosuudella ja koko WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde] | |
| RF(u) | [RDE-ajomatkan kaupunkiosuudelle laskettu tulosten arviointitekijä] | 0,793651 |
| TESTIN TUNNISTE | [koodi] | TEST_01_Veh01 |
| Testauspäivä | [pp.kk.vvvv] | 13.10.2016 |
| Testiä valvonut organisaatio | [organisaation nimi] | Esimerkki |
| (5) | | |

CO2-massan vertailuarvo

2

[g]

1 529,48

CO2-ominaiskäyrän kerroin a1

2

1

—

– 1,99

CO2-ominaiskäyrän kerroin b1

2

1

—

238,07

CO2-ominaiskäyrän kerroin a2

2

2

—

0,49

CO2-ominaiskäyrän kerroin b2

2

2

—

97,02

[varattu]

—

[varattu]

—

[varattu]

—

[varattu]

—

[varattu]

—

Laskentaohjelmisto ja versio

—

EMROAD V.5.90 B5

Ylempi primaaritoleranssi tol1 +

1 +

[%][% kaupunki / % maantie / % moottoritie]

45/40/40

Alempi primaaritoleranssi tol1 –

1 –

[%]

25

IC(t)

[polttomoottorikäytön osuus koko ajomatkasta]

1

dICE(t)

[polttomoottorilla ajetut kilometrit koko ajomatkasta]

88

dEV(t)

[sähköllä ajetut kilometrit koko ajomatkasta]

0

mCO2_WLTP_CS(t)

2

[CO2-massa WLTP-syklissä, kun testataan OVC-HEV-ajoneuvoa varausta ylläpitävässä tilassa [kg]]

2

MCO2_WLTP(t)

[ajomatkakohtaiset CO2-päästöt WLTP-syklissä [g/km]]

2

154

MCO2_WLTP_CS(t)

[ajomatkakohtaiset CO2-päästöt WLTP-syklissä, kun testataan OVC-HEV-ajoneuvoa varausta ylläpitävässä tilassa [g/km]]

2

MCO2_RDE(t)

[ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen massa koko RDE-ajomatkan aikana [g/km]]

2

122,4

MCO2_RDE(u)

[ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen massa RDE-ajomatkan kaupunkiosuuden aikana [g/km]]

2

135,8

r(t)

[RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde]

2

1,15

rOVC-HEV(t)

OVC-HEV

[OVC-HEV-ajoneuvon koko RDE-testissä ja koko WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde]

2

RF(t)

[koko RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä]

1

RFL1

[tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri]

1,2

RFL2

[tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri]

1,25

IC(u)

[polttomoottorikäytön osuus kaupunkiajo-osuudesta]

1

dICE(u)

[polttomoottorilla ajetut kilometrit kaupunkiajo-osuudella]

25

dEV(u)

[sähköllä ajetut kilometrit kaupunkiajo-osuudella]

0

r(u)

[RDE-testissä ja WLTP-vaiheissa 1 + 2 kaupunkiosuudella mitattujen CO2-päästöjen suhde]

2

1,26

rOVC-HEV(u)

OVC-HEV

[OVC-HEV-ajoneuvon RDE-testin kaupunkiosuudella ja koko WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde]

2

RF(u)

[RDE-ajomatkan kaupunkiosuudelle laskettu tulosten arviointitekijä]

0,793651

TESTIN TUNNISTE

[koodi]

TEST_01_Veh01

Testauspäivä

[pp.kk.vvvv]

13.10.2016

Testiä valvonut organisaatio

[organisaation nimi]

Esimerkki

(5)

5

Taulukko 5 a alkaa tietojenraportointitiedoston nro 2 riviltä 101. Vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (vakiomuotoinen), keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (vakiomuotoinen) ja oikeanpuoleiseen sarakkeeseen kirjataan todelliset tiedot. Taulukkoon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatettava.

Taulukko 5 a

Taulukko 5 a

Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän tulokset

Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän tulokset

| Määritysjaksojen lukumäärä | — | 4 265 |
| --- | --- | --- |
| Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä | — | 1 551 |
| Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä | — | 1 803 |
| Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä | — | 910 |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| Määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1 | — | 4 219 |
| Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1 | — | 1 535 |
| Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1 | — | 1 774 |
| Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1 | — | 910 |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 | [%] | 99,0 |
| Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 | [%] | 98,4 |
| Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 | [%] | 100,0 |
| Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 yli 50 % | [1 = kyllä, 0 = ei] | 1 |
| Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 yli 50 % | [1 = kyllä, 0 = ei] | 1 |
| Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 yli 50 % | [1 = kyllä, 0 = ei] | 1 |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| (6) | | |

Määritysjaksojen lukumäärä

—

4 265

Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä

—

1 551

Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä

—

1 803

Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä

—

910

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

Määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1

1

—

4 219

Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1

1

—

1 535

Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1

1

—

1 774

Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol1

1

—

910

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella tol1

1

[%]

99,0

Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1

1

[%]

98,4

Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1

1

[%]

100,0

Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 yli 50 %

1

[1 = kyllä, 0 = ei]

1

Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 yli 50 %

1

[1 = kyllä, 0 = ei]

1

Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella tol1 yli 50 %

1

[1 = kyllä, 0 = ei]

1

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

(6)

6

Taulukko 5 b alkaa tietojenraportointitiedoston nro 2 riviltä 201. Vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (vakiomuotoinen), keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (vakiomuotoinen) ja oikeanpuoleiseen sarakkeeseen kirjataan todelliset tiedot. Taulukkoon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatettava.

Taulukko 5 b

Taulukko 5 b

Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 6 mukaiset lopulliset päästötulokset

Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 6 mukaiset lopulliset päästötulokset

| Koko ajomatkan THC-päästöt | [mg/km] | |
| --- | --- | --- |
| Koko ajomatkan CH4-päästöt | [mg/km] | |
| Koko ajomatkan NMHC-päästöt | [mg/km] | |
| Koko ajomatkan CO-päästöt | [mg/km] | |
| Koko ajomatkan NOx-päästöt | [mg/km] | 6,73 |
| Koko ajomatkan hiukkaspäästöt | [#/km] | 1,15 × 1011 |
| Koko ajomatkan CO2-päästöt | [g/km] | |
| Koko ajomatkan NO-päästöt | [mg/km] | 4,73 |
| Koko ajomatkan NO2-päästöt | [mg/km] | 2 |
| THC-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| CH4-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| NMHC-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| CO-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | |
| NOx-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 8,13 |
| Hiukkasmäärä kaupunkiajossa | [#/km] | 0,85 × 1011 |
| CO2-päästöt kaupunkiajossa | [g/km] | |
| NO-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 6,41 |
| NO2-päästöt kaupunkiajossa | [mg/km] | 2,5 |
| (7) | | |

Koko ajomatkan THC-päästöt

[mg/km]

Koko ajomatkan CH4-päästöt

4

[mg/km]

Koko ajomatkan NMHC-päästöt

[mg/km]

Koko ajomatkan CO-päästöt

[mg/km]

Koko ajomatkan NOx-päästöt

x

[mg/km]

6,73

Koko ajomatkan hiukkaspäästöt

[#/km]

1,15 × 1011

11

Koko ajomatkan CO2-päästöt

2

[g/km]

Koko ajomatkan NO-päästöt

[mg/km]

4,73

Koko ajomatkan NO2-päästöt

2

[mg/km]

2

THC-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

CH4-päästöt kaupunkiajossa

4

[mg/km]

NMHC-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

CO-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

NOx-päästöt kaupunkiajossa

x

[mg/km]

8,13

Hiukkasmäärä kaupunkiajossa

[#/km]

0,85 × 1011

11

CO2-päästöt kaupunkiajossa

2

[g/km]

NO-päästöt kaupunkiajossa

[mg/km]

6,41

NO2-päästöt kaupunkiajossa

2

[mg/km]

2,5

(7)

7

Raportointitiedoston nro 2 varsinainen osa koostuu kolmirivisestä ylätunnisteesta, joka vastaa rivejä 498, 499 ja 500 (siirretty taulukosta 6), ja lisäyksen 5 mukaisesti lasketuista liikkuvia keskiarvon määritysjaksoja kuvaavista todellisista arvoista, jotka lisätään rivistä 501 lähtien tietojen loppuun asti. Taulukon 6 vasen sarake vastaa raportointitiedoston nro 2 riviä 498 (vakiomuotoinen). Taulukon 6 keskimmäinen sarake vastaa raportointitiedoston nro 2 riviä 499 (vakiomuotoinen). Taulukon 6 oikeanpuoleinen sarake vastaa raportointitiedoston nro 2 riviä 500 (vakiomuotoinen).

Taulukko 6

Taulukko 6

Raportointitiedoston nro 2 varsinainen osa – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän yksityiskohtaiset tulokset. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenraportointitiedoston varsinaiseen osaan.

Raportointitiedoston nro 2 varsinainen osa – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän yksityiskohtaiset tulokset. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenraportointitiedoston varsinaiseen osaan.

| Määritysjakson alkamisaika | | [s] |
| --- | --- | --- |
| Määritysjakson päättymisaika | | [s] |
| Määritysjakson kesto | | [s] |
| Määritysjakson pituus | Lähde (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = anturi) | [km] |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| CO2-päästöt määritysjaksolla | | [g] |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| CO2-päästöt määritysjaksolla | | [g/km] |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| [varattu] | — | — |
| Etäisyys CO2-ominaiskäyrästä h_j määritysjaksolla | | [%] |
| [varattu] | | [-] |
| Ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla | Lähde (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = anturi) | [km/h] |
| (8) | | |

Määritysjakson alkamisaika

[s]

Määritysjakson päättymisaika

[s]

Määritysjakson kesto

[s]

Määritysjakson pituus

Lähde (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = anturi)

[km]

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

CO2-päästöt määritysjaksolla

2

[g]

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

CO2-päästöt määritysjaksolla

2

[g/km]

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

[varattu]

—

—

Etäisyys CO2-ominaiskäyrästä h_j määritysjaksolla

2

[%]

[varattu]

[-]

Ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla

Lähde (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = anturi)

[km/h]

(8)

8

| (e) | Lisätään 4.4 kohta seuraavasti:
  ”4.4   PEMS-laitteiston asennusta esittävä kuvamateriaali
  PEMS-laitteiston asennus jokaiseen testattavaan ajoneuvoon on dokumentoitava kuvamateriaalilla (valokuvilla ja/tai videoilla). Kuvien olisi oltava määrältään ja laadultaan sellaisia, että niiden perusteella voidaan tunnistaa ajoneuvo ja arvioida, onko PEMS-järjestelmän keskusyksikön, pakokaasun massavirtamittarin, GPS-antennin ja sääaseman asennus tehty laitteen valmistajan suositusten ja PEMS-testauksen yleisten hyvien käytäntöjen mukaisesti.” |
| --- | --- |

(e)

Lisätään 4.4 kohta seuraavasti:

”4.4   PEMS-laitteiston asennusta esittävä kuvamateriaali

PEMS-laitteiston asennus jokaiseen testattavaan ajoneuvoon on dokumentoitava kuvamateriaalilla (valokuvilla ja/tai videoilla). Kuvien olisi oltava määrältään ja laadultaan sellaisia, että niiden perusteella voidaan tunnistaa ajoneuvo ja arvioida, onko PEMS-järjestelmän keskusyksikön, pakokaasun massavirtamittarin, GPS-antennin ja sääaseman asennus tehty laitteen valmistajan suositusten ja PEMS-testauksen yleisten hyvien käytäntöjen mukaisesti.”

| (37) | Korvataan lisäys 9 seuraavasti:


  ”Lisäys 9

  Valmistajan todistus vaatimustenmukaisuudesta


  Valmistajan todistus siitä, että todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset täyttyvät

  (Valmistaja): ...
  (Valmistajan osoite): ...
  todistaa, että
  tämän todistuksen liitteessä luetellut ajoneuvotyypit täyttävät asetuksen (EU) N:o 2017/1151 liitteessä III A olevassa 2.1 kohdassa vahvistetut todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset kaikkien mahdollisten tämän liitteen vaatimusten mukaisten RDE-testien osalta.
  Tehty [... (paikka)]
  [... (päivämäärä)]
  ...
  (Valmistajan edustajan leima ja allekirjoitus)

  Liite:







  — | Luettelo ajoneuvotyypeistä, joita tämä todistus koskee. |
| --- | --- | --- |

(37)

Korvataan lisäys 9 seuraavasti:

”Lisäys 9

Valmistajan todistus vaatimustenmukaisuudesta

Valmistajan todistus siitä, että todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset täyttyvät

(Valmistaja): ...

(Valmistajan osoite): ...

todistaa, että

tämän todistuksen liitteessä luetellut ajoneuvotyypit täyttävät asetuksen (EU) N:o 2017/1151 liitteessä III A olevassa 2.1 kohdassa vahvistetut todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset kaikkien mahdollisten tämän liitteen vaatimusten mukaisten RDE-testien osalta.

Tehty [... (paikka)]

[... (päivämäärä)]

...

(Valmistajan edustajan leima ja allekirjoitus)

Liite:

—

Luettelo ajoneuvotyypeistä, joita tämä todistus koskee.

| — | Luettelo kunkin ajoneuvotyypin osalta ilmoitetuista suurimmista RDE-arvoista, jotka ilmaistaan tapauksen mukaan yksikkönä mg/km tai hiukkasmääränä/km, ilman liitteessä III A olevassa 2.1.1 kohdassa määritettyä marginaalia. |
| --- | --- |

—

Luettelo kunkin ajoneuvotyypin osalta ilmoitetuista suurimmista RDE-arvoista, jotka ilmaistaan tapauksen mukaan yksikkönä mg/km tai hiukkasmääränä/km, ilman liitteessä III A olevassa 2.1.1 kohdassa määritettyä marginaalia.

---

(1)  Ajoneuvon massa tietestissä mukaan luettuna kuljettajan ja PEMS-järjestelmän kaikkien komponenttien massa, myös mahdollinen keinotekoinen hyötykuorma.

1

(3)  Pakollinen, jos pakokaasun massavirta määritetään massavirtamittarilla.

3

(4)  Varattu mahdollisesti tarvittaville lisätiedoille.

4

(5)  Testin luonnehtimista ja merkintöjä varten voidaan lisätä parametreja.

5

(2)  Määritetään ainakin yhdellä menetelmällä.

2

(3)  Ajoneuvon kuntoa ja testiolosuhteita voidaan luonnehtia lisäparametreilla.

3

(4)  Ajomatkan lisäominaisuuksia voidaan luonnehtia lisäparametreilla.

4

(5)  Laskenta-asetusten luonnehtimista varten voidaan lisätä parametreja riville 95 asti.

5

(6)  Parametreja voidaan lisätä riville 195 asti.

6

(7)  Parametreja voidaan lisätä.

7

(8)  Määritysjakson ominaisuuksia voidaan luonnehtia lisäparametreilla.”

8

---

LIITE IV

”LIITE VI

HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN

(TYYPPI 4 -TESTI)

1.   Johdanto

Tässä liitteessä vahvistetaan menetelmä, jonka avulla määritetään kevyiden hyötyajoneuvojen haihtumispäästöt toistettavalla ja uusittavalla tavalla siten, että menetelmä edustaa ajoneuvon käyttöä todellisissa olosuhteissa.

2.   Varattu

3.   Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

3.1.   Testilaitteisto

3.1.1.   
  ’
  Tarkkuudella
  ’ tarkoitetaan mitatun arvon ja kansalliseen standardiin jäljitettävissä olevan vertailuarvon välistä eroa, joka kuvaa tuloksen täsmällisyyttä.

3.1.2.   
  ’
  Kalibroinnilla
  ’ tarkoitetaan mittausjärjestelmän vasteen asettamista niin, että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen.

3.2.   Sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot

3.2.1.   
  ’
  Varausta purkavalla toimintatilalla
  ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa käyttövoimaenergian varastointijärjestelmään (REESS-järjestelmään) varastoidun energian taso voi vaihdella mutta jossa se ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin vähenee, kunnes siirrytään varausta ylläpitävään toimintatilaan.

3.2.2.   
  ’
  Varausta ylläpitävällä toimintatilalla
  ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa REESS-järjestelmään varastoidun energian taso voi vaihdella mutta jossa varaustaso pysyy ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin neutraalina.

3.2.3.   
  ’
  Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla
  ’ (NOVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, jota ei voi ladata ulkoisesta lähteestä.

3.2.4.   
  ’
  Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla
  ’ (OVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan ladata ulkoisesta lähteestä.

3.2.5.   
  ’
  Hybridisähköajoneuvolla
  ’ (HEV) tarkoitetaan hybridiajoneuvoa, jossa yksi käyttövoimaenergianmuuntimista on sähkökone.

3.2.6.   
  ’
  Hybridiajoneuvolla
  ’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergianmuunninta ja ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergian varastointijärjestelmää.

3.3.   Haihtumispäästöt

3.3.1.   
  ’
  Polttoainesäiliöjärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan polttoaineen varastointiin käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu, jos se on asennettu polttoainesäiliöön tai siihen kiinni.

3.3.2.   
  ’
  Polttoainejärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan ajoneuvossa polttoainetta varastoivia tai kuljettavia komponentteja, joita ovat polttoainesäiliöjärjestelmä, kaikki polttoaine- ja höyryputket, mahdolliset muut kuin säiliöön asennetut polttoainepumput ja aktiivihiilisäiliö.

3.3.3.   
  ’
  Butaanikapasiteetilla
  ’ (BWC) tarkoitetaan butaanimassaa, jonka aktiivihiilisäiliö kykenee adsorboimaan.

3.3.4.   
  ’
  BWC300:lla
  ’ tarkoitetaan butaanikapasiteettia 300 polttoainevanhentamissyklin jälkeen.

3.3.5.   
  ’
  Läpäisevyyskertoimella
  ’ (PF) tarkoitetaan tekijää, joka määritetään tiettynä aikana syntyvien hiilivetyhäviöiden mukaan ja jota käytetään lopullisten haihtumispäästöjen määrittämiseen.

3.3.6.   
  ’
  Yksikerroksisella ei-metallisella polttoainesäiliöllä
  ’ tarkoitetaan polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi ei-metallinen materiaalikerros, mukaan luettuina fluoratut/sulfonoidut materiaalit.

3.3.7.   
  ’
  Monikerroksisella polttoainesäiliöllä
  ’ tarkoitetaan polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, joista yksi on hiilivetyjä läpäisemätöntä materiaalia.

3.3.8.   
  ’
  Suljetulla polttoainesäiliöjärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan polttoainesäiliöjärjestelmää, josta ajoneuvon ollessa pysäköitynä ei haihdu polttoainehöyryjä E-säännön nro 83 liitteen 7 lisäyksessä 2 määritellyssä 24 tunnin vuorokausivaihtelutestissä, kun testi tehdään tämän asetuksen liitteessä IX olevassa A.1 jaksossa määritetyllä vertailupolttoaineella.

3.3.9.   
  ’
  Haihtumispäästöillä
  ’ tarkoitetaan tämän asetuksen yhteydessä moottoriajoneuvon polttoainejärjestelmästä haihtumalla poistuvia hiilivetyjä ajoneuvon ollessa pysäköitynä ja välittömästi ennen suljetun polttoainesäiliön täyttämistä uudelleen.

3.3.10.   
  ’
  Yhdellä polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla
  ’ yhdellä polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, joka ensisijaisesti toimii nestekaasulla, maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös olla bensiinijärjestelmä ainoastaan hätätapauksia ja käynnistystä varten ja jonka bensiinisäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä.

3.3.11.   
  ’
  Paineenlaskun aiheuttamalla puhallushäviöllä
  ’ tarkoitetaan suljetusta polttoainesäiliöjärjestelmästä paineenlaskun yhteydessä ainoastaan järjestelmän höyrynvarastointiyksikön kautta vapautuvia hiilivetyjä.

3.3.12.   
  ’
  Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodolla
  ’ tarkoitetaan paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön hiilivetyjä, jotka virtaavat höyrynvarastointiyksikön läpi paineenlaskun aikana.

3.3.13.   
  ’
  Polttoainesäiliön purkautumispaineella
  ’ tarkoitetaan vähimmäispainetta, jossa suljettu polttoainesäiliöjärjestelmä alkaa tuulettua säiliönsisäisen paineen takia.

3.3.14.   
  ’
  Apusäiliöllä
  ’ tarkoitetaan paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon mittaamiseen käytettävää hiilisäiliötä.

3.3.15.   
  ’
  2 gramman ylivuodon
  ’ katsotaan tapahtuneen, kun aktiivihiilisäiliöstä vapautuneiden hiilivetyjen kumulatiivinen määrä on 2 grammaa.

4.   Lyhenteet

Yleiset lyhenteet

| BWC | Butaanikapasiteetti |
| --- | --- |
| PF | Läpäisevyyskerroin |
| APF | Läpäisevyyskertoimen vertailuarvo |
| OVC-HEV | Ulkopuolelta ladattava hybridisähköajoneuvo |
| NOVC-HEV | Vain sisäisesti ladattava hybridisähköajoneuvo |
| WLTC | Kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä |
| REESS | Ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä |

BWC

Butaanikapasiteetti

PF

Läpäisevyyskerroin

APF

Läpäisevyyskertoimen vertailuarvo

OVC-HEV

Ulkopuolelta ladattava hybridisähköajoneuvo

NOVC-HEV

Vain sisäisesti ladattava hybridisähköajoneuvo

WLTC

Kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä

REESS

Ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä

5.   Yleiset vaatimukset

5.1.   Ajoneuvo ja sen komponentit, jotka todennäköisesti vaikuttavat haihtumispäästöihin, on suunniteltava, rakennettava ja koottava niin, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä ja tavanomaisissa olosuhteissa (kosteus, sade, lumisade, kuumuus, kylmyys, hiekka, lika, värähtelyt, kuluminen jne.) täyttää tämän asetuksen vaatimukset käyttöikänsä ajan.

5.1.1.   Tämä koskee myös haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmissä käytettäviä letkuja, liitoksia ja liitäntöjä.

5.1.2.   Suljetulla polttoainesäiliöjärjestelmällä varustetuissa ajoneuvoissa tämän on sisällettävä myös järjestelmä, joka juuri ennen polttoainetäydennystä purkaa polttoainesäiliön painetta pelkästään höyrynvarastointiyksikön kautta, jonka ainoana tehtävänä on varastoida polttoainehöyryä. Sen on myös oltava ainoa käytössä oleva tuuletusväylä silloin, kun polttoainesäiliön paine ylittää turvallisen toimintapaineensa.

5.2.   Testiajoneuvo valitaan 5.5.2 kohdan mukaisesti.

5.3.   Ajoneuvon testausolosuhteet

5.3.1.   Päästötesteissä käytettävien voitelu- ja jäähdytysaineiden on tyypiltään ja määrältään vastattava niitä eritelmiä, jotka valmistaja antaa ajoneuvon tavanomaista käyttöä varten.

5.3.2.   Testeissä on käytettävä liitteessä IX olevassa A.1 jaksossa eritellyn tyyppistä polttoainetta.

5.3.3.   Kaikkien haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmien on oltava toimintakunnossa.

5.3.4.   Estolaitteiden käyttö on kielletty asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.4.   Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset

5.4.1.   Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset esitetään liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa.

5.5.   Haihtumispäästöperhe

5.5.1.   Samaan haihtumispäästöperheeseen voivat kuulua ainoastaan ne ajoneuvot, jotka ovat identtisiä a, c ja d alakohdassa lueteltujen ominaisuuksiensa osalta, vastaavat teknisesti b alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia ja ovat e ja f alakohdassa lueteltujen ominaisuuksiensa osalta samanlaisia tai – tapauksen mukaan – ilmoitetun toleranssin sisällä.

| a) | polttoainesäiliöjärjestelmän materiaali ja rakenne |
| --- | --- |

a)

polttoainesäiliöjärjestelmän materiaali ja rakenne

| b) | höyryletkun materiaali, polttoaineputken materiaali ja liitäntätekniikka |
| --- | --- |

b)

höyryletkun materiaali, polttoaineputken materiaali ja liitäntätekniikka

| c) | suljettu tai ei-suljettu polttoainesäiliöjärjestelmä |
| --- | --- |

c)

suljettu tai ei-suljettu polttoainesäiliöjärjestelmä

| d) | polttoainesäiliön paineventtiilin säätö (ilmanimu ja paineen purkaminen) |
| --- | --- |

d)

polttoainesäiliön paineventtiilin säätö (ilmanimu ja paineen purkaminen)

| e) | hiilisäiliön butaanikapasiteetti (BWC300) 10 prosentin välillä suurimmasta arvosta (samaa hiilityyppiä olevien hiilisäiliöiden osalta hiilen tilavuuden on oltava 10 prosentin sisällä tilavuudesta, jolle BWC300 on määritetty) |
| --- | --- |

e)

hiilisäiliön butaanikapasiteetti (BWC300) 10 prosentin välillä suurimmasta arvosta (samaa hiilityyppiä olevien hiilisäiliöiden osalta hiilen tilavuuden on oltava 10 prosentin sisällä tilavuudesta, jolle BWC300 on määritetty)

| f) | tyhjentymistä ohjaava järjestelmä (esim. venttiilityyppi, tyhjentymisen ohjausstrategia). |
| --- | --- |

f)

tyhjentymistä ohjaava järjestelmä (esim. venttiilityyppi, tyhjentymisen ohjausstrategia).

5.5.2.   Ajoneuvon katsotaan tuottavan huonoimmat haihtumispäästöt ja sitä on käytettävä testauksessa, jos sen polttoainesäiliön tilavuuden suhde hiilisäiliön butaanikapasiteettiin on perheen suurin. Ajoneuvon valinnasta on sovittava etukäteen hyväksyntäviranomaisen kanssa

5.5.3.   Jos käytetään innovatiivista järjestelmän kalibrointia tai konfigurointia tai innovatiivisia haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmään liittyviä laitteita, ajoneuvomalli kuuluu eri perheeseen.

5.5.4.   Haihtumispäästöperheen tunniste

Kullekin 5.5.1 kohdassa määritellylle haihtumispäästöperheelle annetaan yksilöllinen tunniste, jonka muoto on seuraava:

EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x

jossa

nnnnnnnnnnnnnnn on enintään 15 merkin pituinen jono, jossa saa käyttää vain merkkejä 0–9, A–Z ja alaviivaa ”_”.

WMI (valmistajatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka määritellään standardissa ISO 3780:2009.

x arvoksi asetetaan joko 1 tai 0 seuraavien edellytysten mukaisesti:

| a) | Hyväksyntäviranomaisen ja WMI-tunnuksen haltijan suostumuksella arvoksi asetetaan 1, kun ajoneuvoperhe on määritelty kattamaan seuraavien ajoneuvot:






  i) | yksittäinen valmistaja, jolla on yksi WMI-tunnus |
| --- | --- | --- |

a)

Hyväksyntäviranomaisen ja WMI-tunnuksen haltijan suostumuksella arvoksi asetetaan 1, kun ajoneuvoperhe on määritelty kattamaan seuraavien ajoneuvot:

i)

yksittäinen valmistaja, jolla on yksi WMI-tunnus

| ii) | valmistaja, jolla on useita WMI-tunnuksia, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta |
| --- | --- |

ii)

valmistaja, jolla on useita WMI-tunnuksia, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta

| iii) | useampi kuin yksi valmistaja, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta. |
| --- | --- |

iii)

useampi kuin yksi valmistaja, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta.

Edellä olevien i, ii ja iii alakohdan mukaisissa tapauksissa perheen tunniste koostuu yhdestä yksilöllisestä merkkien n jonosta ja yhdestä yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jota seuraa numero 1.

| b) | Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella arvoksi asetetaan 0, kun ajoneuvoperheen määrittelyperusteet ovat samat kuin vastaavan a alakohdan mukaisesti määritellyn ajoneuvoperheen määrittelyperusteet mutta valmistaja päättää käyttää eri WMI-tunnusta. Tällöin perheen tunniste koostuu samasta merkkien n jonosta kuin a alakohdan mukaisesti määritellylle ajoneuvoperheelle määritetty jono ja lisäksi yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jonka on oltava eri kuin a alakohdan mukaisissa tapauksissa käytetty ja jota seuraa numero 0. |
| --- | --- |

b)

Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella arvoksi asetetaan 0, kun ajoneuvoperheen määrittelyperusteet ovat samat kuin vastaavan a alakohdan mukaisesti määritellyn ajoneuvoperheen määrittelyperusteet mutta valmistaja päättää käyttää eri WMI-tunnusta. Tällöin perheen tunniste koostuu samasta merkkien n jonosta kuin a alakohdan mukaisesti määritellylle ajoneuvoperheelle määritetty jono ja lisäksi yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jonka on oltava eri kuin a alakohdan mukaisissa tapauksissa käytetty ja jota seuraa numero 0.

5.6.   Hyväksyntäviranomainen ei saa myöntää tyyppihyväksyntää, jos toimitetut tiedot eivät riitä osoittamaan, että haihtumispäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvon tavanomaisessa käytössä.

6.   Suorituskykyvaatimukset

6.1.   Raja-arvot

Raja-arvona käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 3 esitettyä arvoa.

Lisäys 1

Tyyppi 4 -testin menettelyt ja olosuhteet

1.   Johdanto

Tässä liitteessä kuvataan tyyppi 4 -testissä käytettävä menettely, jolla määritetään ajoneuvojen haihtumispäästöt.

2.   Tekniset vaatimukset

2.1.   Menettely sisältää haihtumispäästötestin ja kaksi lisätestiä, joista toinen koskee hiilisäiliön vanhentamista tämän lisäyksen 5.1 kohdassa kuvatulla tavalla ja toinen polttoainesäiliöjärjestelmän läpäisevyyttä tämän lisäyksen 5.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Haihtumispäästötestillä (kuva VI.4) määritetään hiilivetyjen haihtumispäästöt, jotka aiheutuvat lämpötilan vuorokausivaihtelusta ja kuumaksi ajetun moottorin ajoneuvoa lämmittävästä vaikutuksesta ajoneuvon ollessa pysäköitynä.

2.2.   Jos polttoainejärjestelmä sisältää useampia kuin yhden hiilisäiliön, kaikkia tämän liitteen viittauksia hiilisäiliöihin on sovellettava jokaiseen hiilisäiliöön.

3.   Ajoneuvo

Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. Haihtumispäästöjen määrittämistä varten kaikkiin asianmukaisiin testausselosteisiin kirjataan sertifioinnissa käytettävän ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmän on oltava kytkettynä ja toimittava oikein sisäänajojakson aikana. Käytetään tämän lisäyksen 5.1 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti vanhennettua hiilisäiliötä.

4.   Testilaitteisto

4.1.   Alustadynamometri

Alustadynamometrin on oltava liitteen XXI alaliitteessä 5 olevassa 2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.2.   Haihtumispäästöjen mittaustila

Haihtumispäästöjen mittaustilan on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.3.   Analysointijärjestelmät

Analysointijärjestelmien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.3 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen. Hiilivetyjen jatkuva mittaus ei ole pakollista, ellei käytetä tilavuudeltaan muuttumatonta mittaustilaa.

4.4.   Lämpötilalukemien tallennusjärjestelmä

Lämpötilalukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.5.   Painelukemien tallennusjärjestelmä

Painelukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen, mutta painelukemien tallennusjärjestelmän tarkkuuden ja erotuskyvyn, jotka määritellään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.6.2 kohdassa, on oltava seuraavat:

| a) | tarkkuus: ± 0,3 kPa |
| --- | --- |

a)

tarkkuus: ± 0,3 kPa

| b) | erotuskyky: 0,025 kPa |
| --- | --- |

b)

erotuskyky: 0,025 kPa

4.6.   Tuulettimet

Tuulettimien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.7 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia, mutta niiden tehon on oltava 0,1 – 0,5 m3/s eikä 0,1 – 0,5 m3/min.

4.7.   Kalibrointikaasut

Kaasujen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.8 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

4.8.   Lisävarusteet

Lisävarusteiden on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.9 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

4.9.   Apusäiliö

Apusäiliön on oltava pääsäiliön kanssa identtinen muttei välttämättä vanhennettu. Ajoneuvon hiilisäiliöön johtavan yhdysputken on oltava mahdollisimman lyhyt. Apusäiliö on tuuletettava huolellisesti kuivalla ilmalla ennen täyttämistä.

4.10.   Hiilisäiliön punnitusvaaka

Hiilisäiliön punnitusvaa'an tarkkuuden on oltava ±0,02 g.

5.   Menetelmät, joilla hiilisäiliö vanhennetaan vanhentamispenkissä ja määritetään läpäisevyyskerroin (PF)

5.1.   Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä

Hiilisäiliö on ennen kuumahaihtumisjaksoa ja lämpötilan vuorokausivaihtelujaksoa vanhennettava kuvassa VI.1 kuvatulla menettelyllä.

Kuva VI.1

Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä

5.1.2. Vanhentaminen altistamalla tärinälle

5.1.1. Vanhentaminen altistamalla lämpötilan vaihtelulle

50 kertaa

5.1.3. Vanhentaminen altistamalla polttoainehöyrylle ja BWC300:n määrittäminen

Valitaan uusi näytehiilisäiliö

Testin aloittaminen

5.1.1.   Vanhentaminen altistamalla lämpötilan vaihtelulle

Hiilisäiliölle tehdään tarkoitukseen varatussa lämpökammiossa käsittelysyklejä lämpötilassa – 15–60 °C siten, että lämpötila pidetään 30 minuutin ajan vakiona arvoissa – 15 °C ja 60 °C. Kunkin syklin kesto on 210 minuuttia (ks. kuva VI.2).

Lämpötilan muutoksen on oltava mahdollisimman tarkasti 1 °C minuutissa. On vältettävä ilmavirran pakotettua ohjaamista hiilisäiliön läpi.

Sykli toistetaan 50 kertaa peräkkäin. Menettely kestää yhteensä 175 tuntia.

Kuva VI.2

Lämpötilavakautussykli

Temperature (°C) vs time (min)

5.1.2.   Vanhentaminen altistamalla tärinälle

Lämpövanhentamisen jälkeen hiilisäiliötä ravistetaan pystysuunnassa säiliön ollessa kiinnitettynä ajoneuvoon asentamissuuntaansa siten, että Grms-kokonaisarvo on suurempi kuin 1,5 m/s2 ja ravistustaajuus on 30 ± 10 Hz. Testin kesto on 12 tuntia.

5.1.3.   Vanhentaminen altistamalla polttoainehöyrylle ja BWC300:n määrittäminen

5.1.3.1.   Vanhentamisessa hiilisäiliö täytetään toistuvasti polttoainehöyryllä ja tuuletetaan laboratorion ilmalla.

5.1.3.1.1.   Lämpötila- ja tärinävanhentamisen jälkeen hiilisäiliötä vanhennetaan edelleen seoksella, joka sisältää tämän lisäyksen 5.1.3.1.1.1 kohdassa määriteltyä, kaupan olevaa polttoainetta ja typpeä tai ilmaa siten, että seoksessa on polttoainehöyryä 50 ± 15 tilavuusprosenttia. Polttoainehöyryn täyttönopeuden on oltava 60 ± 20 g/h.

Hiilisäiliö on täytettävä 2 gramman ylivuotoon saakka. Vaihtoehtoisesti täytön voidaan katsoa olevan valmis, kun hiilivetypitoisuus venttiilinreiässä saavuttaa arvon 3 000 ppm.

5.1.3.1.1.1.   Testissä käytettävän, kaupan olevan polttoaineen on täytettävä samat vaatimukset kuin vertailupolttoaineen seuraavien arvojen osalta:

| a) | tiheys 15 °C:ssa |
| --- | --- |

a)

tiheys 15 °C:ssa

| b) | höyrynpaine |
| --- | --- |

b)

höyrynpaine

| c) | tislaus (70 °C, 100 °C, 150 °C) |
| --- | --- |

c)

tislaus (70 °C, 100 °C, 150 °C)

| d) | hiilivetyanalyysi (vain olefiinit, aromaattiset yhdisteet ja bentseeni) |
| --- | --- |

d)

hiilivetyanalyysi (vain olefiinit, aromaattiset yhdisteet ja bentseeni)

| e) | happipitoisuus |
| --- | --- |

e)

happipitoisuus

| f) | etanolipitoisuus. |
| --- | --- |

f)

etanolipitoisuus.

5.1.3.1.2.   Täytön jälkeen hiilisäiliötä tyhjennetään 5–60 minuutin ajan käyttäen 25 ± 5 litraa koelaboratorion ilmaa minuutissa hiililitraa kohden, kunnes säiliön ilma on vaihtunut 300 kertaa.

5.1.3.1.3.   Tämän lisäyksen 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kohdassa esitetyt menettelyt toistetaan 300 kertaa, minkä jälkeen hiilisäiliö katsotaan vakautetuksi.

5.1.3.1.4.   Menettely, jolla mitataan 5.5 kohdan mukaisen haihtumispäästöperheen butaanikapasiteetti (BWC), koostuu seuraavista:

| a) | Vakautettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka ja tyhjennetään sen jälkeen vähintään 5 kertaa. Hiilisäiliön täyttämisessä käytetään seosta, joka sisältää 50 tilavuusprosenttia butaania ja 50 tilavuusprosenttia typpeä käyttäen virtausnopeutta 40 grammaa butaania tunnissa. |
| --- | --- |

a)

Vakautettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka ja tyhjennetään sen jälkeen vähintään 5 kertaa. Hiilisäiliön täyttämisessä käytetään seosta, joka sisältää 50 tilavuusprosenttia butaania ja 50 tilavuusprosenttia typpeä käyttäen virtausnopeutta 40 grammaa butaania tunnissa.

| b) | Tyhjennys tehdään tämän lisäyksen 5.1.3.1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Tyhjennys tehdään tämän lisäyksen 5.1.3.1.2 kohdan mukaisesti.

| c) | Kunkin täyttökerran jälkeen BWC kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. |
| --- | --- |

c)

Kunkin täyttökerran jälkeen BWC kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

| d) | BWC300 lasketaan viiden viimeisimmän BWC:n keskiarvona. |
| --- | --- |

d)

BWC300 lasketaan viiden viimeisimmän BWC:n keskiarvona.

5.1.3.2.   Jos vanhennetun hiilisäiliön toimittaa tavarantoimittaja, valmistajan on ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle ennen vanhentamista, jotta tämä voi seurata mitä tahansa vanhentamisen vaihetta tavarantoimittajan tiloissa.

5.1.3.3.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

| a) | aktiivihiilen tyyppi |
| --- | --- |

a)

aktiivihiilen tyyppi

| b) | täyttöaste |
| --- | --- |

b)

täyttöaste

| c) | polttoaineen eritelmät. |
| --- | --- |

c)

polttoaineen eritelmät.

5.2.   Polttoainesäiliöjärjestelmän läpäisevyyskertoimen (PF) määrittäminen (ks. kuva VI.3)

Kuva VI.3

Läpäisevyyskertoimen (PF) määrittäminen

5.2.5. Läpäisevyyskerroin = HC20w - HC3w

5.2.4. Mitataan hiilivedyt samoissa olosuhteissa kuin vrk-vaihtelutestin ensimmäisenä päivänä: HC20w

5.2.4. Polttoainesäiliö tyhjennetään ja sitten täytetään vertailupolttoaineella 40 prosenttiin nimellistilavuudestaan

5.2.3. Seisotetaan loput 17 viikkoa lämpötilassa 40 ± 2 °C

5.2.2. Mitataan hiilivedyt samoissa olosuhteissa kuin vrk-vaihtelutestin ensimmäisenä päivänä: HC3w

5.2.1. Seisotetaan 3 viikkoa lämpötilassa 40 ± 2 °C

5.2.2. Polttoainesäiliö tyhjennetään ja sitten täytetään vertailupolttoaineella 40 prosenttiin nimellistilavuudestaan

5.2.1. Polttoainesäiliö täytetään vertailupolttoaineella 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan

Testin aloittaminen

5.2.1.   Valitaan perhettä edustava polttoainesäiliöjärjestelmä ja kiinnitetään se testipenkkiin samaan asentamissuuntaan kuin ajoneuvossa. Polttoainesäiliö täytetään 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C. Sen jälkeen testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainesäiliöjärjestelmä sijoitetaan kolmeksi viikoksi tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.

5.2.2.   Kolmannen viikon lopussa polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.

Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa mittaustilaan. Viimeiset kuusi tuntia tästä ajasta ympäristön lämpötilan on oltava 20 ± 2 °C. Ensimmäisten 24 tunnin aikana mittaustilassa suoritetaan tämän lisäyksen 6.5.9 kohdassa esitetty lämpötilan vuorokausivaihtelukäsittely. Polttoainesäiliön sisältämät polttoainehöyryt on tuuletettava mittaustilan ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että polttoainesäiliön huohotuspäästöt laskettaisiin läpäisevyyteen. Hiilivetypäästöt mitataan ja kirjataan HC3W-arvona kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

5.2.3.   Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainesäiliöjärjestelmä sijoitetaan jäljellä oleviksi 17 viikoksi tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.

5.2.4.   Seitsemännentoista viikon lopussa polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.

Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa mittaustilaan. Viimeiset kuusi tuntia tästä ajasta ympäristön lämpötilan on oltava 20 ± 2 °C. Ensimmäisten 24 tunnin aikana mittaustilassa suoritetaan tämän lisäyksen 6.5.9 kohdassa esitetty lämpötilan vuorokausivaihtelukäsittely. Polttoainesäiliöjärjestelmä on tuuletettava mittaustilan ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että polttoainesäiliön huohotuspäästöt laskettaisiin läpäisevyyteen. Hiilivetypäästöt mitataan ja kirjataan tässä tapauksessa HC20W-arvona kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

5.2.5.   Läpäisevyyskerroin PF on arvojen HC20W ja HC3W erotus grammoina/24 h kolmen desimaalin tarkkuudella, ja sen laskennassa käytetään seuraavaa yhtälöä:

PF = HC20w – HC3W

5.2.6.   Jos läpäisevyyskertoimen määrittää tavarantoimittaja, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle etukäteen, jotta tämä voi seurata määrittämistä tavarantoimittajan tiloissa.

5.2.7.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat:

| a) | testatun polttoainesäiliöjärjestelmän täydellinen kuvaus, joka sisältää tiedot testatusta polttoainesäiliötyypistä, siitä, onko kyseessä metallinen, yksikerroksinen ei-metallinen vai monikerroksinen polttoainesäiliö, sekä polttoainesäiliössä ja polttoainesäiliöjärjestelmän muissa osissa käytettyjen materiaalien tyypistä |
| --- | --- |

a)

testatun polttoainesäiliöjärjestelmän täydellinen kuvaus, joka sisältää tiedot testatusta polttoainesäiliötyypistä, siitä, onko kyseessä metallinen, yksikerroksinen ei-metallinen vai monikerroksinen polttoainesäiliö, sekä polttoainesäiliössä ja polttoainesäiliöjärjestelmän muissa osissa käytettyjen materiaalien tyypistä

| b) | viikoittaiset keskilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin |
| --- | --- |

b)

viikoittaiset keskilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin

| c) | viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC3W) |
| --- | --- |

c)

viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC3W)

| d) | viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt (HC20W) |
| --- | --- |

d)

viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt (HC20W)

| e) | tulokseksi saatu läpäisevyyskerroin (PF). |
| --- | --- |

e)

tulokseksi saatu läpäisevyyskerroin (PF).

5.2.8.   Vaihtoehtona sille, mitä tämän lisäyksen 5.2.1–5.2.7 kohdassa säädetään, monikerroksisia tai metallisia polttoainesäiliöitä käyttävä valmistaja voi halutessaan käyttää edellä mainitun täydellisen mittausmenettelyn asemesta seuraavaa läpäisevyyskertoimen vertailuarvoa (APF):

monikerroksisen/metallisen polttoainesäiliön APF = 120 mg/24 h

Jos valmistaja päättää käyttää läpäisevyyskertoimen vertailuarvoa, sen on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle ilmoitus, jossa polttoainesäiliön tyyppi yksilöidään selvästi, ja ilmoitus käytetyistä materiaaleista.

6.   Kuumahaihtujan ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittausmenetelmä

6.1.   Ajoneuvon valmistelu

Ajoneuvo valmistellaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.1 ja 5.1.2 kohdan mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen hyväksynnällä voidaan muiden kuin polttoainetaustapäästöjen lähteitä (esim. maali, liima, muovi, polttoaine-/höyryputket, renkaat ja muut kumi- tai polymeerikomponentit) vähentää ennen testausta tyypillisille ajoneuvojen taustapäästöjen tasolle (esim. lämpökuivaamalla renkaat 50 °C:ssa tai korkeammassa lämpötilassa asianmukaisen ajan, lämpökuivaamalla ajoneuvo tai poistamalla tuulilasinpesuneste).

Polttoainesäiliöjärjestelmän osalta ajoneuvon hiilisäiliöt on asennettava siten, että ne sijaitsevat helposti saavutettavissa olevassa paikassa ja ne voidaan helposti liittää ja irrottaa.

6.2.   Ajotilan valintaan ja vaihtamiseen sovellettavat vaatimukset

6.2.1.   Käsivalintaisella vaihteistolla varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan liitteen XXI alaliitteessä 2 vahvistettuja vaihtamista koskevia vaatimuksia.

6.2.2.   Täyspolttomoottoriajoneuvoissa ajotila valitaan liitteen XXI alaliitteen 6 mukaisesti.

6.2.3.   NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvoissa ajotila valitaan liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksen 6 mukaisesti.

6.2.4.   Valittu ajotila voi hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä olla eri kuin tämän lisäyksen 6.2.2 ja 6.2.3 kohdassa mainittu ajotila.

6.3.   Testausolosuhteet

Tämän liitteen sisältämät testit on suoritettava käyttäen testausolosuhteita, jotka liittyvät erityisesti interpolointiperheen ajoneuvoon H, jonka syklikohtainen energiantarve on suurin kaikkien tarkastelun kohteena oleviin haihtumispäästöperheisiin kuuluvien interpolointiperheiden joukossa.

Vaihtoehtoisesti hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä testissä voidaan käyttää mitä tahansa syklikohtaista energiantarvetta edustavaa perheen ajoneuvoa.

6.4.   Testausmenetelmän kulku

Suljettujen ja ei-suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien testauksessa on noudatettava kuvassa VI.4 esitettyä kaaviota.

Suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät testataan käyttäen yhtä annetuista kahdesta vaihtoehdosta. Ensimmäisessä vaihtoehdossa ajoneuvo testataan yhdellä jatkuvalla menetelmällä. Toisessa vaihtoehdossa, jota kutsutaan itsenäiseksi menettelyksi, ajoneuvo testataan kahdella erillisellä menettelyllä, jolloin dynamometritesti ja lämpötilan vuorokausivaihtelutesti voidaan toistaa joutumatta toistamaan polttoainesäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuototestiä ja paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön mittaamista.

Kuva VI.4

Testausmenettelyjä kuvaavat kaaviot

6.6.1.12. Polttoainesäiliön paineen alentaminen hiilisäiliö irti kytkettynä

6.7.2.1.3. Hiilisäiliön täyttö puhallushäviötä simuloivalla massalla

6.6.1.5. Hiilisäiliön tyhjennys 85 %:iin

Aloita seuraava seisonta 5 min:n kuluessa

6.5.1. Polttoaineen tyhjennys ja täyttö 40 %:iin

6.6.1.11. Seisonta 6–36 tuntia 20 °C:ssa

6.6.1.9.1. OVC-HEV:n REESS-järjestelmän lataus

6.6.1.8. Puhallushäviön ylivuodon mittaaminen

6.6.1.7.2. Puhallushäviö-kuormitus

Aloita puhallushäviön täyttö 15 min:n kuluessa

6.6.1.6. Hiilisäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviökuormituksen valmistelu (11 tunnin lämpötilasykli)

6.6.1.4. Polttoainesäiliön paineen purkautuminen

Aloita seuraava seisonta 5 min:n kuluessa

6.6.1.2. Polttoaineen tyhjennys ja täyttö 15 %:iin

6.5.5.2. Vanhennetun hiilisäiliön täyttö 2 g:n ylivuotoon saakka

Aloita seuraava seisonta 5 min:n kuluessa

6.5.4. Polttoaineen tyhjennys ja täyttö 40 %:iin

Aloita seuraava seisonta 5 min:n kuluessa

6.5.1. Polttoaineen tyhjennys ja täyttö 40 %:iin

Aloitus: Ei-suljetut polttoainesäiliöt, suljetut polttoainesäiliöt (jatkuva menettely) ja suljettujen polttoainesäiliöiden puhallushäviö (itsenäinen menettely)

Aloita kuumahaihtumatesti 7 min:n kuluessa dynamometritestistä ja 2 min:n kuluessa moottorin pysäyttämisestä

6.6.1.9.1. OVC-HEV:n REESS-järjestelmän lataus

Aloitus: Suljetut polttoainesäiliöt, itsenäinen kuumahaihtuminen ja lämpötilan vrk-vaihtelut

6.6.1.9. Seisonta 6–36 tuntia 23 °C:ssa

6.6.1.9. Seisonta 6–36 tuntia 23 °C:ssa

6.6.1.5. Hiilisäiliön tyhjennys 85 %:iin polttoaineen kulutuksen vertailuarvosta

6.6.1.5. Vanhennetun hiilisäiliön täyttö 2 g:n ylivuotoon

6.6.1.3. Seisonta 6–36 tuntia 20 °C:ssa

Ei

Kyllä

6.5.5. Seisonta 12–36 tuntia 23 °C:ssa

6.6.1.5. Vanhennetun hiilisäiliön täyttö 2 g:n ylivuotoon

6.6.1.10. Polttoaineen tyhjennys ja täyttö 40 %:iin

Itsenäisen puhallushäviötestin lopetus

Aloita seuraava polttoaineen tyhjennys ja täyttö 1 tunnin kuluessa

6.5.3. Esivakauttamisajo

6.5.2. Seisonta 6–36 tuntia 23 °C:ssa

Lopetus

7. Laskelmat

6.5.9. Vrk-vaihtelutesti, 2. päivä: MD2

6.5.9. Vrk-vaihtelutesti, 1. päivä: MD1

6.5.8. Seisonta 6–36 tuntia 20 °C:ssa

6.5.7. Kuumahaihtumatesti: MHS

6.5.6. Dynamometritesti

6.5.5.1. OVC-HEV:n REESS-järjestelmän lataus

Aloita seuraava polttoaineen tyhjennys ja täyttö 1 tunnin kuluessa

Suljettu polttoainesäiliöjärjestelmä?

6.5.3. Esivakauttamisajo

6.5.2. Seisonta 6–36 tuntia 23 °C:ssa

6.5.   Ei-suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien jatkuva testausmenettely

6.5.1.   Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö

Ajoneuvon polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjennys on suoritettava siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuormiteta tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa. Polttoainesäiliö täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.

6.5.2.   Seisonta

Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleentäytöstä ajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 tuntia ja enintään 36 tuntia lämpötilassa 23 ± 3 °C.

6.5.3.   Esivakauttamisajo

Ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille ja sillä ajetaan seuraavat liitteen XXI alaliitteessä 1 kuvatun syklin vaiheet:

| a) | Ryhmän 1 ajoneuvot: hidas, keskinopea, hidas, hidas, keskinopea, hidas |
| --- | --- |

a)

Ryhmän 1 ajoneuvot: hidas, keskinopea, hidas, hidas, keskinopea, hidas

| b) | Ryhmien 2 ja 3 ajoneuvot: hidas, keskinopea, nopea, keskinopea. |
| --- | --- |

b)

Ryhmien 2 ja 3 ajoneuvot: hidas, keskinopea, nopea, keskinopea.

OVC-HEV-ajoneuvojen osalta esivakautus suoritetaan liitteessä XXI olevassa 3.3.6 kohdassa määritellyssä varausta ylläpitävässä toimintatilassa. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan käyttää mitä tahansa muuta ajotilaa.

6.5.4.   Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö

Tunnin kuluessa esivakauttamisajosta ajoneuvon polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjennys on suoritettava siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuormiteta tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa. Polttoainesäiliö täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan testipolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.

6.5.5.   Seisonta

Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleentäytöstä ajoneuvo pysäköidään vähintään 12 tunniksi ja enintään 36 tunniksi lämpötilan ollessa 23 ± 3 °C.

Seisonnan aikana suoritetaan 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kohdassa kuvatut menettelyt joko siinä järjestyksessä, että 6.5.5.1 kohdan menettely suoritetaan ensin ja sen jälkeen 6.5.5.2 kohdan menettely tai päinvastoin. Edellä 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kohdassa kuvatut menettelyt voidaan suorittaa myös samanaikaisesti.

6.5.5.1.   REESS-järjestelmän lataus

Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) REESS-järjestelmän on oltava ladattu täyteen liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3 kohdassa esitettyjen latausvaatimusten mukaisesti

6.5.5.2.   Hiilisäiliön täyttö

Tämän lisäyksen 5.1 kohdassa esitetyssä järjestyksessä vanhennettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.4 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti.

6.5.6.   Dynamometritesti

Testiajoneuvo työnnetään dynamometrille ja sillä ajetaan tämän lisäyksen 6.5.3 kohdan a alakohdassa tai 6.5.3 kohdan b alakohdassa mainitut syklit. OVC-HEV-ajoneuvoja on käytettävä latausta purkavassa toimintatilassa. Sen jälkeen moottori pysäytetään. Tämän vaiheen aikana voidaan ottaa pakokaasunäytteitä, ja niiden tuloksia voidaan käyttää pakokaasupäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevassa tyyppihyväksynnässä, jos menettely täyttää liitteen XXI alaliitteessä 6 tai 8 esitetyt vaatimukset.

6.5.7.   Kuumahaihtumatesti

Kuumahaihtumatesti tehdään 7 minuutin kuluessa dynamometritestistä ja 2 minuutin kuluessa moottorin pysäyttämisestä E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.5 kohdan mukaisesti. Kuumahaihtumasta aiheutuvat haihtumispäästöt lasketaan tämän lisäyksen 7.1 kohdan mukaisesti ja kirjataan arvona MHS kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

6.5.8.   Seisonta

Kuumahaihtumatestin jälkeen testiajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 ja enintään 36 tuntia kuumahaihtumatestin päättymisen ja lämpötilan vuorokausivaihtelutestin aloittamisen välissä. Tästä jaksosta vähintään viimeisten 6 tunnin ajan ajoneuvoa on seisotettava lämpötilassa 20 ± 2 °C.

6.5.9.   Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti

6.5.9.1.   Testiajoneuvon on oltava ympäristön lämpötilassa kahden syklin ajan E-säännön nro 83 liitteen 7 lisäyksessä 2 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaavion mukaisesti. Lämpötila ei millään hetkellä saa poiketa annetuista arvoista enempää kuin ± 2 °C. Keskimääräinen lämpötilapoikkeama, joka lasketaan käyttäen kaikkien mitattujen lämpötilapoikkeamien itseisarvoja, ei saa olla suurempi kuin ± 1 °C. Ympäristön lämpötila on mitattava vähintään kerran minuutissa ja kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. Lämpötilan vaihtelu aloitetaan, kun aika Tstart = 0 tämän lisäyksen kohdan 6.5.9.6 mukaisesti.

6.5.9.2.   Mittaustilaa on tuuletettava välittömästi ennen testin aloittamista usean minuutin ajan, kunnes tausta-arvot ovat vakaat. Mittaustilan sekoitustuulettimien on tällöin oltava kytkettyinä.

6.5.9.3.   Testiajoneuvo on tuotava mittaustilaan voimalaite pysäytettynä ja ikkunat ja tavaratilat auki. Sekoitustuulettimet on säädettävä siten, että ilman virtaus testiajoneuvon polttoainesäiliön alla on jatkuvasti vähintään 8 km/h.

6.5.9.4.   Hiilivetyanalysaattori on nollattava ja mittausalue tarkastettava välittömästi ennen testiä.

6.5.9.5.   Mittaustilan ovet suljetaan ja saatetaan kaasutiiviiksi.

6.5.9.6.   Hiilivetypitoisuus, lämpötila ja ilmanpaine mitataan 10 minuutin kuluessa ovien sulkemisesta ja tiivistämisestä, jotta saadaan alkulukemat mittaustilan hiilivetypitoisuudesta CHCi, ilmanpaineesta Pi ja lämpötilasta Ti vuorokausivaihtelutestiä varten. Tämä on hetki Tstart = 0.

6.5.9.7.   Hiilivetyanalysaattori nollataan ja mittausalue tarkastetaan välittömästi ennen kunkin päästönäytteenottojakson päättymistä.

6.5.9.8.   Ensimmäinen näytteenotto päästöistä lopetetaan 24 tunnin ± 6 minuutin kuluttua ja toinen näytteenotto 48 tunnin ± 6 minuutin kuluttua tämän lisäyksen 6.5.9.6 kohdassa tarkoitetusta näytteenoton aloittamisesta. Kulunut aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

Jokaisen päästönäytteenottojakson lopussa mitataan hiilivetypitoisuus, lämpötila ja ilmanpaine, ja arvoja käytetään laskettaessa lämpötilan vuorokausivaihtelutestin tulokset tämän lisäyksen 7.1 kohdassa esitetyllä yhtälöllä. Ensimmäisestä 24 tunnin jaksosta saadut tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin arvona MD1. Toisesta 24 tunnin jaksosta saadut tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin arvona MD2.

6.6.   Suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien jatkuva testausmenettely

6.6.1.   Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa vähintään 30 kPa

6.6.1.1.   Testi tehdään tämän lisäyksen 6.5.1–6.5.3 kohdan mukaisesti.

6.6.1.2.   Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö

Tunnin kuluessa esivakauttamisajosta ajoneuvon polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjennys on suoritettava siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuormiteta tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa, tai muussa tapauksessa hiilisäiliö on kytkettävä irti. Polttoainesäiliö täytetään uudelleen 15 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.

6.6.1.3.   Seisonta

Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleentäytöstä ajoneuvoa seisotetaan sen vakauttamiseksi 6–36 tunnin ajan lämpötilassa 20 ± 2 °C.

6.6.1.4.   Polttoainesäiliön paineen alentaminen

Tämän jälkeen polttoainesäiliön paineen annetaan purkautua, jotta säiliön sisäistä painetta ei nosteta tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä irrottamalla ajoneuvon polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa. Käytetystä paineenalennusmenetelmästä riippumatta ajoneuvo on palautettava alkuperäiseen tilaansa yhden minuutin kuluessa.

6.6.1.5.   Hiilisäiliön täyttö ja tyhjennys

Tämän lisäyksen 5.1 kohdassa esitetyssä järjestyksessä vanhennettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.6 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti, ja sen jälkeen se tyhjennetään koelaboratorion ilmalla, jota käytetään 25 ± 5 litraa minuutissa. Puhdistusilman tilavuus ei saa ylittää 6.6.1.5.1 kohdassa määritettyä tilavuutta. Täyttö ja tyhjennys voidaan tehdä joko a) käyttäen ajoneuvon hiilisäiliötä 20 °C:n tai vaihtoehtoisesti 23 °C:n lämpötilassa tai b) kytkemällä hiilisäiliö irti. Polttoainesäiliön paine ei saa kummassakaan tapauksessa enää pienentyä.

6.6.1.5.1.   Puhdistusilman enimmäistilavuuden määrittäminen

Puhdistusilman enimmäismäärä Volmax määritetään seuraavalla yhtälöllä. Kun kyseessä on OVC-HEV-ajoneuvo, sitä on käytettävä varausta ylläpitävässä toimintatilassa. Määrittäminen voidaan tehdä myös erillisessä testissä tai esivakauttamisajon aikana.

Formula

jossa

| VolPcycle | on kumulatiivinen puhdistusilman tilavuus litroina, pyöristettynä lähimpään 0,1 litraan ja mitattuna soveltuvalla laitteella (esim. hiilisäiliön venttiiliin liitetty virtausmittari tai vastaava) kylmäkäynnistyksellä aloitetun esivakauttamisajon aikana, joka kuvataan tässä lisäyksessä 1 olevassa 6.5.3 kohdassa; |
| --- | --- |
| Voltank | on valmistajan ilmoittama polttoainesäiliön nimellinen tilavuus litroina; |
| FCPcycle | on polttoaineenkulutus yhden tämän lisäyksen 6.5.3 kohdassa kuvatun yksittäisen tyhjennyssyklin aikana mitattuna joko kuuma- tai kylmäkäynnistysolosuhteissa ja ilmaistuna litroina sataa kilometriä kohti. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta polttoaineenkulutus lasketaan liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.2.1 kohdan mukaisesti; |
| DistPcycle | on tämän lisäyksen 6.5.3 kohdassa kuvatun yksittäisen tyhjennyssyklin teoreettinen matka lähimmän 0,1 km:n tarkkuudella, ilmaistuna kilometreinä. |

VolPcycle

on kumulatiivinen puhdistusilman tilavuus litroina, pyöristettynä lähimpään 0,1 litraan ja mitattuna soveltuvalla laitteella (esim. hiilisäiliön venttiiliin liitetty virtausmittari tai vastaava) kylmäkäynnistyksellä aloitetun esivakauttamisajon aikana, joka kuvataan tässä lisäyksessä 1 olevassa 6.5.3 kohdassa;

Voltank

on valmistajan ilmoittama polttoainesäiliön nimellinen tilavuus litroina;

FCPcycle

on polttoaineenkulutus yhden tämän lisäyksen 6.5.3 kohdassa kuvatun yksittäisen tyhjennyssyklin aikana mitattuna joko kuuma- tai kylmäkäynnistysolosuhteissa ja ilmaistuna litroina sataa kilometriä kohti. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta polttoaineenkulutus lasketaan liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.2.1 kohdan mukaisesti;

DistPcycle

on tämän lisäyksen 6.5.3 kohdassa kuvatun yksittäisen tyhjennyssyklin teoreettinen matka lähimmän 0,1 km:n tarkkuudella, ilmaistuna kilometreinä.

6.6.1.6.   Hiilisäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviökuormituksen valmistelu

Hiilisäiliön täytön ja tyhjennyksen jälkeen testiajoneuvo siirretään joko SHED-kammioon tai ilmastoituun kammioon. On osoitettava, että järjestelmässä ei ole vuotokohtia ja paineistus tehdään tavanomaisella tavalla testin aikana tai erillisessä testissä (esim. ajoneuvon pinnalla olevalla ilmanpaineanturilla). Testiajoneuvon on sen jälkeen oltava ensimmäiset 11 tuntia ympäristön lämpötilassa E-säännön nro 83 liitteen 7 lisäyksessä 2 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaavion mukaisesti. Lämpötila ei millään hetkellä saa poiketa annetuista arvoista enempää kuin ± 2 °C. Keskimääräinen lämpötilapoikkeama, joka lasketaan käyttäen kaikkien mitattujen lämpötilapoikkeamien itseisarvoja, ei saa olla suurempi kuin ± 1 °C. Ympäristön lämpötila on mitattava vähintään kerran 10 minuutissa ja kirjattava asianomaisiin testausselosteisiin.

6.6.1.7.   Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus

6.6.1.7.1.   Polttoainesäiliön paineen alentaminen ennen uudelleentäyttöä

Valmistajan on varmistettava, että uudelleentäyttöä ei voi aloittaa, ennen kuin suljetun polttoainesäiliöjärjestelmän paine on laskenut arvoon, joka on alle 2,5 kPa suurempi kuin ilmanpaine ajoneuvon tavanomaisessa käytössä. Valmistajan on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava yksityiskohtaiset tiedot tai näyttö järjestelmän toiminnasta (esim. ajoneuvoon kiinnitetyllä ilmanpaineanturilla). Muu tekninen ratkaisu voidaan sallia edellyttäen, että polttoainesäiliö voidaan täyttää turvallisesti eikä ilmaan pääse liiallisia päästöjä ennen täyttölaitteen yhdistämistä ajoneuvoon.

6.6.1.7.2.   Kun ympäristön lämpötila on noussut 35 °C:een, polttoainesäiliön paineventtiili avataan 15 minuutin kuluessa hiilisäiliön täyttämiseksi. Hiilisäiliö voidaan täyttää mittaustilan sisä- tai ulkopuolella. Tämän kohdan mukaisesti täytetty hiilisäiliö kytketään irti ja pidetään seisonta-alueella. Ajoneuvoon on asennettava valehiilisäiliö tehtäessä tämän lisäyksen 6.6.1.9–6.6.1.12 kohdan mukainen menettely.

6.6.1.8.   Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon mittaaminen

6.6.1.8.1.   Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto ajoneuvon hiilisäiliöstä mitataan käyttäen apusäiliötä, joka yhdistetään suoraan ajoneuvon höyrynvarastointiyksikön ulostuloon. Se on punnittava sekä ennen tämän lisäyksen 6.6.1.7 kohdassa kuvattua menettelyä että sen jälkeen.

6.6.1.8.2.   Vaihtoehtoisesti paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto ajoneuvon hiilisäiliöstä säiliön paineen alentamisen aikana voidaan mitata käyttäen SHED-kammiota.

Hiilisäiliö suljetaan ja mittaus aloitetaan tämän lisäyksen 6.6.1.6 kohdan mukaisesti 15 minuutin kuluessa siitä, kun ympäristön lämpötila on noussut 35 °C:een.

Hiilivetyanalysaattori nollataan ja mittausalue tarkistetaan, ja sen jälkeen mitataan hiilivetypitoisuus, lämpötila ja ilmanpaine, jotta saadaan alkulukemat CHCi, Pi ja Ti suljetun polttoainesäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon määrittämistä varten.

Mittauksen aikana mittaustilan ilman lämpötilan on oltava vähintään 25 °C.

Mittaustilan hiilivetypitoisuus mitataan 60 ± 5 sekunnin kuluttua tämän lisäyksen 6.6.1.7.2 kohdassa kuvatun menettelyn päättymisen jälkeen. Myös lämpötila ja ilmapaine on mitattava. Nämä ovat suljetun polttoainesäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon lopulliset arvot CHCf, Pf ja Tf.

Suljetun polttoainesäiliön puhallushäviön ylivuoto lasketaan tämän lisäyksen 7.1 kohdan mukaisesti ja sisällytetään kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

6.6.1.8.3.   Apusäiliön paino tai SHED-kammiossa tehdyn mittauksen tulos ei saa muuttua enempää kuin ± 0,5 grammaa.

6.6.1.9.   Seisonta

Puhallushäviökuormituksen päätyttyä ajoneuvoa seisotetaan sen lämpötilan vakauttamiseksi 6–36 tunnin ajan lämpötilassa 23 ± 2 °C.

6.6.1.9.1.   REESS-järjestelmän lataus

Tämän lisäyksen 6.6.1.9 kohdassa kuvatun seisonnan aikana ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) REESS-järjestelmän on oltava ladattu täyteen liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3 kohdassa esitettyjen latausvaatimusten mukaisesti.

6.6.1.10.   Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö

Ajoneuvon polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.

6.6.1.11.   Seisonta

Sen jälkeen ajoneuvo pysäköidään polttoaineen lämpötilan vakauttamiseksi vähintään 6 tunniksi ja enintään 36 tunniksi seisonta-alueelle lämpötilan ollessa 20 ± 2 °C.

6.6.1.12.   Polttoainesäiliön paineen alentaminen

Tämän jälkeen polttoainesäiliön paineen annetaan purkautua, jotta säiliön sisäistä painetta ei nosteta tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä irrottamalla ajoneuvon polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa. Käytetystä paineenalennusmenetelmästä riippumatta ajoneuvo on palautettava alkuperäiseen tilaansa yhden minuutin kuluessa. Tämän jälkeen höyrynvarastointiyksikkö kytketään uudelleen.

6.6.1.13.   Noudatetaan tämän lisäyksen 6.5.6–6.5.9.8 kohdassa kuvattuja menettelyjä.

6.6.2.   Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa pienempi kuin 30 kPa

Testi tehdään tämän lisäyksen 6.6.1.1–6.6.1.13 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa tämän lisäyksen 6.5.9.1 kohdassa kuvattu ympäristön lämpötila on kuitenkin korvattava tämän lisäyksen taulukossa VI.1 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaavion mukaisesti.

Taulukko VI.1

Suljetun polttoainesäiliöjärjestelmän vaihtoehtoinen lämpötilan muuttumiskaavio

| Aika (tunteina) | Lämpötila (°C) |
| --- | --- |
| 0/24 | 20,0 |
| 1 | 20,4 |
| 2 | 20,8 |
| 3 | 21,7 |
| 4 | 23,9 |
| 5 | 26,1 |
| 6 | 28,5 |
| 7 | 31,4 |
| 8 | 33,8 |
| 9 | 35,6 |
| 10 | 37,1 |
| 11 | 38,0 |
| 12 | 37,7 |
| 13 | 36,4 |
| 14 | 34,2 |
| 15 | 31,9 |
| 16 | 29,9 |
| 17 | 28,2 |
| 18 | 26,2 |
| 19 | 24,7 |
| 20 | 23,5 |
| 21 | 22,3 |
| 22 | 21,0 |
| 23 | 20,2 |

Aika (tunteina)

Lämpötila (°C)

0/24

20,0

1

20,4

2

20,8

3

21,7

4

23,9

5

26,1

6

28,5

7

31,4

8

33,8

9

35,6

10

37,1

11

38,0

12

37,7

13

36,4

14

34,2

15

31,9

16

29,9

17

28,2

18

26,2

19

24,7

20

23,5

21

22,3

22

21,0

23

20,2

6.7.   Suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien itsenäinen testausmenettely

6.7.1   Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön kuormitusmassan mittaaminen

6.7.1.1.   Noudatetaan tämän lisäyksen 6.6.1.1–6.6.1.7.2 kohdassa kuvattuja menettelyjä. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön kuormitusmassa määritellään ajoneuvon hiilisäiliön painon erotukseksi punnittaessa hiilisäiliö ennen tämän lisäyksen 6.6.1.6 kohdan soveltamista ja tämän lisäyksen 6.6.1.7.2 soveltamisen jälkeen.

6.7.1.2.   Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto ajoneuvon hiilisäiliöstä on mitattava tämän lisäyksen 6.6.1.8.1 ja 6.6.1.8.2 kohdan mukaisesti, ja mittauksen on täytettävä tämän lisäyksen 6.6.1.8.3 kohdan vaatimukset.

6.7.2.   Kuumahaihtumaa ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta johtuvaa haihtumista mittaava testi

6.7.2.1.   Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa vähintään 30 kPa

6.7.2.1.1.   Testi tehdään tämän lisäyksen 6.5.1–6.5.3 kohdan ja 6.6.1.9–6.6.1.9.1 kohdan mukaisesti.

6.7.2.1.2.   Hiilisäiliö vanhennetaan tämän lisäyksen 5.1 kohdassa kuvatussa järjestyksessä, ja se täytetään ja tyhjennetään tämän lisäyksen 6.6.1.5 kohdan mukaisesti.

6.7.2.1.3.   Vanhennettu hiilisäiliö täytetään sen jälkeen E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.6 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti, kuormitusmassaa lukuun ottamatta. Kokonaiskuormitusmassa määritetään tämän lisäyksen 6.7.1.1 kohdan mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä butaanin sijasta voidaan vaihtoehtoisesti käyttää vertailupolttoainetta. Hiilisäiliö kytketään irti.

6.7.2.1.4.   Noudatetaan tämän lisäyksen 6.6.1.10–6.6.1.13 kohdassa kuvattuja menettelyjä.

6.7.2.2.   Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa pienempi kuin 30 kPa

Testi tehdään tämän lisäyksen 6.7.2.1.1–6.7.2.1.4 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa tämän lisäyksen 6.5.9.1 kohdassa kuvattua ympäristön lämpötilaa on kuitenkin muutettava tämän lisäyksen taulukossa VI.1 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaavion mukaisesti.

7.   Haihtumispäästötestin tulosten laskenta

7.1.   Tässä liitteessä kuvattujen haihtumispäästötestien avulla voidaan laskea puhallushäviön ylivuotoa, lämpötilan vuorokausivaihtelua ja kuumahaihtumia testattaessa syntyneet hiilivetypäästöt. Näissä testeissä syntyneet haihtumishäviöt lasketaan käyttäen mittaustilassa vallinneita alkuhetken ja loppuhetken hiilivetypitoisuuksia, lämpötiloja ja paineita sekä mittaustilan nettotilavuutta.

Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

| MHC | on hiilivedyn massa grammoina |
| --- | --- |
| MHC,out | on tilavuudeltaan muuttumattomasta mittaustilasta lämpötilan vuorokausivaihtelutestin aikana poistuvien hiilivetyjen massa (grammoina) |
| MHC,in | on tilavuudeltaan muuttumattomaan mittaustilaan lämpötilan vuorokausivaihtelutestin aikana saapuvien hiilivetyjen massa (grammoina) |
| CHC | on mittaustilassa mitattu hiilivetypitoisuus (ppm-tilavuutena C1-ekvivalenttina) |
| V | on mittaustilan nettotilavuus korjattuna ajoneuvon tilavuudella ikkunoiden ja tavaratilan ollessa auki (m3). Jos ajoneuvon tilavuutta ei ole määritetty, vähennetään 1,42 kuutiometrin suuruinen tilavuus |
| T | on ympäristön lämpötila kammiossa (K) |
| P | on ilmanpaine (kPa) |
| H/C | on vety-hiilisuhde
  jossa






  H/C:n | arvoksi oletetaan 2,33 puhallushäviön ylivuodon mittauksessa SHED-kammiossa sekä lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä |
| H/C:n | arvoksi oletetaan 2,20 kuumahaihtumatestissä |

MHC

on hiilivedyn massa grammoina

MHC,out

on tilavuudeltaan muuttumattomasta mittaustilasta lämpötilan vuorokausivaihtelutestin aikana poistuvien hiilivetyjen massa (grammoina)

MHC,in

on tilavuudeltaan muuttumattomaan mittaustilaan lämpötilan vuorokausivaihtelutestin aikana saapuvien hiilivetyjen massa (grammoina)

CHC

on mittaustilassa mitattu hiilivetypitoisuus (ppm-tilavuutena C1-ekvivalenttina)

V

on mittaustilan nettotilavuus korjattuna ajoneuvon tilavuudella ikkunoiden ja tavaratilan ollessa auki (m3). Jos ajoneuvon tilavuutta ei ole määritetty, vähennetään 1,42 kuutiometrin suuruinen tilavuus

T

on ympäristön lämpötila kammiossa (K)

P

on ilmanpaine (kPa)

H/C

on vety-hiilisuhde

jossa

H/C:n

arvoksi oletetaan 2,33 puhallushäviön ylivuodon mittauksessa SHED-kammiossa sekä lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä

H/C:n

arvoksi oletetaan 2,20 kuumahaihtumatestissä

k

on 1,2 × 10– 4 × (12 + H/C), yksikkönä (g × K/(m3 × kPa))

i

on lukema testin alussa

f

on lukema testin lopussa.

7.2.   Laskelman (MHS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) tuloksen on oltava pienempi kuin 6.1 kohdassa annettu raja-arvo.

8.   Testausseloste

Testausselosteessa on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | seisontajaksojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskilämpötilat |
| --- | --- |

a)

seisontajaksojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskilämpötilat

| b) | käytetyn vanhennetun säiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen vanhentamisselosteeseen |
| --- | --- |

b)

käytetyn vanhennetun säiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen vanhentamisselosteeseen

| c) | keskilämpötila kuumahaihtumatestissä |
| --- | --- |

c)

keskilämpötila kuumahaihtumatestissä

| d) | mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL |
| --- | --- |

d)

mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL

| e) | mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihtelutestin ensimmäisenä päivänä, DL1st day (DL1. päivä) |
| --- | --- |

e)

mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihtelutestin ensimmäisenä päivänä, DL1st day (DL1. päivä)

| f) | mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihtelutestin toisena päivänä, DL2nd day (DL2. päivä) |
| --- | --- |

f)

mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihtelutestin toisena päivänä, DL2nd day (DL2. päivä)

| g) | haihtumispäästötestin lopullinen tulos tämän lisäyksen 7 kohdan mukaisesti laskettuna |
| --- | --- |

g)

haihtumispäästötestin lopullinen tulos tämän lisäyksen 7 kohdan mukaisesti laskettuna

| h) | ilmoitettu järjestelmän polttoainesäiliön purkautumispaine (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) |
| --- | --- |

h)

ilmoitettu järjestelmän polttoainesäiliön purkautumispaine (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät)

| i) | puhallushäviökuormitus (käytettäessä tämän lisäyksen 6.7 kohdassa kuvattua itsenäistä testausmenettelyä). |
| --- | --- |

i)

puhallushäviökuormitus (käytettäessä tämän lisäyksen 6.7 kohdassa kuvattua itsenäistä testausmenettelyä).

---

LIITE V

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite IX seuraavasti:

| 1) | Korvataan A jakson 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Polttokennoajoneuvojen testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot
  Tyyppi: vety polttokennoajoneuvoihin









  Ominaisuudet | Yksiköt | Raja-arvot | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Vetypolttoaineen indeksiluku (1) | mooli-% | 99,97 | | |
| Kaasut (muut kuin vety) yhteensä | μmol/mol | | 300 | |
| Yksittäisten epäpuhtauksien enimmäispitoisuudet |
| Vesi (H2O) | μmol/mol | | 5 | (5) |
| Hiilivedyt yhteensä (2) (metaanipohjaiset) | μmol/mol | | 2 | (5) |
| Happi (O2) | μmol/mol | | 5 | (5) |
| Helium (He) | μmol/mol | | 300 | (5) |
| Typpi (N2) ja argon (Ar) yhteensä (2) | μmol/mol | | 100 | (5) |
| Hiilidioksidi (CO2) | μmol/mol | | 2 | (5) |
| Hiilimonoksidi (CO) | μmol/mol | | 0,2 | (5) |
| Rikkiyhdisteet yhteensä (3) (H2S-pohjaiset) | μmol/mol | | 0,004 | (5) |
| Formaldehydi (HCHO) | μmol/mol | | 0,01 | (5) |
| Muurahaishappo (HCOOH) | μmol/mol | | 0,2 | (5) |
| Ammoniakki (NH3) | μmol/mol | | 0,1 | (5) |
| Halogenoidut yhdisteet yhteensä (4)

  (halogenoituihin ioneihin perustuvat) | μmol/mol | | 0,05 | (5) |
| Yhteenlaskettavien ainesosien osalta, kuten hiilivedyt yhteensä ja rikkiyhdisteet yhteensä, ainesosien summan on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin hyväksyttävä raja-arvo. |

1)

Korvataan A jakson 3 kohta seuraavasti:

”3.   Polttokennoajoneuvojen testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot

Tyyppi: vety polttokennoajoneuvoihin

Ominaisuudet

Yksiköt

Raja-arvot

Testimenetelmä

Pienin

Suurin

Vetypolttoaineen indeksiluku (1)

mooli-%

99,97

Kaasut (muut kuin vety) yhteensä

μmol/mol

300

Yksittäisten epäpuhtauksien enimmäispitoisuudet

Vesi (H2O)

μmol/mol

5

(5)

Hiilivedyt yhteensä (2) (metaanipohjaiset)

μmol/mol

2

(5)

Happi (O2)

μmol/mol

5

(5)

Helium (He)

μmol/mol

300

(5)

Typpi (N2) ja argon (Ar) yhteensä (2)

μmol/mol

100

(5)

Hiilidioksidi (CO2)

μmol/mol

2

(5)

Hiilimonoksidi (CO)

μmol/mol

0,2

(5)

Rikkiyhdisteet yhteensä (3) (H2S-pohjaiset)

μmol/mol

0,004

(5)

Formaldehydi (HCHO)

μmol/mol

0,01

(5)

Muurahaishappo (HCOOH)

μmol/mol

0,2

(5)

Ammoniakki (NH3)

μmol/mol

0,1

(5)

Halogenoidut yhdisteet yhteensä (4)

(halogenoituihin ioneihin perustuvat)

μmol/mol

0,05

(5)

Yhteenlaskettavien ainesosien osalta, kuten hiilivedyt yhteensä ja rikkiyhdisteet yhteensä, ainesosien summan on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin hyväksyttävä raja-arvo.

---

(1)  Vetypolttoaineen indeksiluku määritetään vähentämällä 100 mooliprosentista tässä taulukossa annettu arvo ’kaasut (muut kuin vety) yhteensä’, ilmaistuna mooliprosentteina.

(2)  Hiilivedyt yhteensä sisältää hapetetut orgaaniset lajit. Hiilivedyt yhteensä mitataan hiiliperusteisesti (μmolC/mol). Hiilivedyt yhteensä saa ylittää arvon 2 μmol/mol ainoastaan metaanin esiintymisen takia, jolloin metaanin, typen ja argonin summa ei saa olla suurempi kuin 100 μmol/mol.

(3)  Rikkiyhdisteisiin yhteensä sisältyvät ainakin H2S, COS, CS2 ja merkaptaanit, joita esiintyy tyypillisesti maakaasussa.

(4)  Halogenoituihin yhdisteisiin kuuluvat esim. bromivety (HBr), kloorivety (HCl), kloori (Cl2) ja orgaaniset halogeeniyhdisteet (R-X).

(5)  Testimenetelmät on dokumentoitava.”

---

LIITE VI

”LIITE XI

MOOTTORIAJONEUVOJEN SISÄINEN VALVONTAJÄRJESTELMÄ (OBD-JÄRJESTELMÄ)

1.   JOHDANTO

1.1.   Tässä liitteessä esitetään moottoriajoneuvojen päästöjen rajoittamiseen liittyvien sisäisten valvontajärjestelmien (OBD-järjestelmien) toiminta.

2.   MÄÄRITELMÄT, VAATIMUKSET JA TESTIT

2.1.   Tässä liitteessä sovelletaan E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 2 ja 3 kohdassa esitettyjä OBD-järjestelmiä koskevia määritelmiä, vaatimuksia ja testejä tässä liitteessä vahvistetuin poikkeuksin,

2.1.1.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 2 kohdan johdantokappaleen katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”Seuraavia määritelmiä sovelletaan ainoastaan tässä liitteessä:”

2.1.2.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 2.10 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”
  ’
  Ajosyklillä
  ’ tarkoitetaan jaksoa, joka koostuu moottorin ”virta kytkettynä” -asennosta, käynnistä, jonka aikana mahdollinen vika havaitaan, ja moottorin ”virta kytkettynä pois” -asennosta.”

2.1.3.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.2.2 kohdan vaatimusten lisäksi heikentyminen tai vika voidaan tunnistaa myös ajosyklin ulkopuolella (kuten moottorin sammuttamisen jälkeen).

2.1.4.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.1 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

| ”3.3.3.1. | Katalysaattorin toimintatehon heikkeneminen muiden hiilivetyjen kuin metaanin (NMHC) ja typen oksidien (NOx) päästöjen osalta. Valmistajat voivat valvoa etummaista katalysaattoria erikseen tai yhdessä lähinnä sijaitsevan katalysaattorin (sijaitsevien katalysaattorien) kanssa. Katalysaattorissa tai katalysaattoriyhdistelmässä katsotaan olevan häiriö, jos päästöt ylittävät tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaiset NMHC- tai NOx-päästöt.” |
| --- | --- |

”3.3.3.1.

2.1.5.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.1 kohdan viittausta päästörajoihin on pidettävä viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdan raja-arvoihin.

2.1.6.   Varattu

2.1.7.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevia 3.3.4.9. ja 3.3.4.10 kohtaa ei sovelleta.

2.1.8.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevien 3.3.5–3.3.5.2 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

3.3.5.   Valmistajat voivat osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että tiettyjä osia tai järjestelmiä ei tarvitse valvoa, jos niiden rikkoutuessa tai ne poistettaessa päästöt eivät ylitä tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaisia OBD-raja-arvoja.

3.3.5.1.   Seuraavien laitteiden rikkoutumista tai poistamista olisi kuitenkin valvottava (jos poistaminen aiheuttaisi tämän säännön kohdan 5.3.1.4 mukaisesti sovellettavien päästörajojen ylittymisen):

| a) | puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty hiukkasloukku |
| --- | --- |

a)

puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty hiukkasloukku

| b) | puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä |
| --- | --- |

b)

puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä

| c) | puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty dieselmoottorin hapetuskatalysaattori (DOC). |
| --- | --- |

c)

puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty dieselmoottorin hapetuskatalysaattori (DOC).

3.3.5.2.   Tämän liitteen kohdassa 3.3.5.1 tarkoitettuja laitteita on valvottava myös kaikkien sellaisten vikojen osalta, joiden seurauksena olisi soveltuvien OBD-kynnysarvojen ylittyminen.”

2.1.9.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.8.1 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”OBD-järjestelmä voi poistaa vikakoodin, tiedon kuljetusta matkasta ja tilatiedot vikahetkellä, jos sama vika ei tallennu uudelleen vähintään 40:n moottorin lämmitysjakson aikana tai 40:n sellaisen ajosyklin aikana, joissa ajoneuvoa käytetään liitteen 11 lisäyksen 1 kohdan 7.5.1 alakohdassa a–c vahvistettujen kriteerien mukaisesti.”

2.1.10.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.9.3.1 kohdan viittauksen standardiin ISO DIS 15031-5 katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”... tämän säännön liitteen 11 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa.”

2.1.11.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3 kohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:

”Moottorin pysäytysstrategioita käyttäviä ajoneuvoja koskevat lisämääräykset

Ajosykli

Moottorin käynnistymistä itsenäisesti uudelleen moottorin sammuttamisen jälkeen moottorin ohjausjärjestelmän ohjaamana voidaan pitää uutena ajosyklinä tai saman ajosyklin jatkumisena.”

2.2.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.1 ja 3.3.1 kohdassa mainittuja tyyppi V -kestävyystestissä tarkoitettua matkaa ja tyyppi V -kestävyystestiä on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen VII vaatimuksiin.

2.3.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.2 kohdassa annettuja valvontajärjestelmän raja-arvoja on pidettävä viittauksina 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa esitettyihin vaatimuksiin.

| 2.3.1. | Seuraavassa taulukossa esitetään OBD-järjestelmiä koskevat raja-arvot ajoneuvoille, jotka tyyppihyväksytään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 asetettujen Euro 6 -päästöraja-arvojen mukaisesti kolme vuotta kyseisen asetuksen 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa esitettyjen päivämäärien jälkeen.

















  Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien lopulliset raja-arvot |
| --- | --- |
| | | Vertailumassa
  (VM) (kg) | Hiilimonoksidin massa | Muiden hiilivetyjen kuin metaanin massa | Typen oksidien massa | Hiukkasmassa (1) | Hiukkasmäärä (2) |
| Luokka | Alaluokka | | (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (PN)
  (#/km) |
| | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI | CI | PI |
| M | — | Kaikki | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1 | I | VM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < VM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < VM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Kaikki | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| Selitykset: PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit |

2.3.1.

Seuraavassa taulukossa esitetään OBD-järjestelmiä koskevat raja-arvot ajoneuvoille, jotka tyyppihyväksytään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 asetettujen Euro 6 -päästöraja-arvojen mukaisesti kolme vuotta kyseisen asetuksen 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa esitettyjen päivämäärien jälkeen.

Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien lopulliset raja-arvot

Vertailumassa

(VM) (kg)

Hiilimonoksidin massa

Muiden hiilivetyjen kuin metaanin massa

Typen oksidien massa

Hiukkasmassa (1)

1

Hiukkasmäärä (2)

2

Luokka

Alaluokka

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

x

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(PN)

(#/km)

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

CI

PI

M

—

Kaikki

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1

1

I

VM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < VM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < VM

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

2

—

Kaikki

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

Selitykset: PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit

Selitykset:

| 2.3.2. | Kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa uusille tyyppihyväksynnille ja uusille ajoneuvoille vahvistetuista päivämääristä sovelletaan seuraavia OBD-raja-arvoja ajoneuvoihin, jotka valmistajan valinnan mukaan tyyppihyväksytään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 esitettyjen Euro 6 -päästörajojen mukaisesti:















  Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien alustavat raja-arvot |
| --- | --- |
| | | Vertailumassa
  (VM) (kg) | Hiilimonoksidin massa | Muiden hiilivetyjen kuin metaanin massa | Typen oksidien massa | Hiukkasmassa (3) |
| Luokka | Alaluokka | | (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI |
| M | — | Kaikki | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1 | I | VM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| | II | 1 305 < VM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| | III | 1 760 < VM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Kaikki | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| Selitykset: PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit |

2.3.2.

Kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa uusille tyyppihyväksynnille ja uusille ajoneuvoille vahvistetuista päivämääristä sovelletaan seuraavia OBD-raja-arvoja ajoneuvoihin, jotka valmistajan valinnan mukaan tyyppihyväksytään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 esitettyjen Euro 6 -päästörajojen mukaisesti:

Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien alustavat raja-arvot

Vertailumassa

(VM) (kg)

Hiilimonoksidin massa

Muiden hiilivetyjen kuin metaanin massa

Typen oksidien massa

Hiukkasmassa (3)

3

Luokka

Alaluokka

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

x

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

M

—

Kaikki

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1

1

I

VM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < VM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < VM

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

2

—

Kaikki

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

Selitykset: PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit

Selitykset:

2.4.

2.5.   Varattu

2.6.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.3.2 kohdassa tarkoitettua tyyppi I -testin sykliä on pidettävä samana kuin sitä tyyppi 1 -testin sykliä, jota käytettiin vähintään kahdessa peräkkäisessä syklissä E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.3.1.2 kohdan mukaisesti aiheutettujen sytytyskatkojen jälkeen.

2.7.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.7 kohdan viittausta 3.3.2 kohdassa vahvistettuihin hiukkaspäästöjen kynnysarvoihin on pidettävä viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdassa vahvistettuihin hiukkaspäästöjen raja-arvoihin.

2.8.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.4 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

| ”3.3.3.4. | Jos OBD-järjestelmä on toiminnassa valitulla polttoaineella, muut päästöjenrajoitusjärjestelmän osat tai järjestelmät tai päästöihin vaikuttavat käyttövoimalaitteen osat tai järjestelmät, jotka ovat yhteydessä tietokoneeseen ja joiden vioittuminen voi johtaa tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaisten OBD-päästörajojen ylittymiseen.” |
| --- | --- |

”3.3.3.4.

2.9.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.4.4 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

| ”3.3.4.4. | Muut päästöjenrajoitusjärjestelmän osat tai järjestelmät tai päästöihin vaikuttavat, tietokoneeseen yhteydessä olevat käyttövoimalaitteen osat tai järjestelmät, joiden vioittuminen voi johtaa tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaisten OBD-päästörajojen ylittymiseen. Tällaisia osia tai järjestelmiä ovat esimerkiksi ilmavirtauksen massaa ja tilavuutta (sekä lämpötilaa), ahtopainetta ja imusarjan painetta valvovat ja säätävät laitteet (sekä anturit, jotka mahdollistavat nämä toiminnot).” |
| --- | --- |

”3.3.4.4.

3.   OBD-JÄRJESTELMIEN PUUTTEITA KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

3.1.   Tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut OBD-järjestelmien puutteita koskevat hallinnolliset määräykset ovat seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 4 kohdassa.

3.2.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 4.2.2 kohdan viittausta OBD:n raja-arvoihin on pidettävä viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdan OBD-raja-arvoihin.

3.3.   E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevalla 4.6 kohdalla tarkoitetaan seuraavaa:

”Hyväksyntäviranomainen ilmoittaa puutteen hyväksymistä koskevasta päätöksestään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”

4.   OBD-JÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIEN TIETOJEN SAATAVUUS

4.1.   OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuutta koskevat vaatimukset esitetään E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 5 kohdassa. Seuraavassa kuvaillaan poikkeukset näihin vaatimuksiin.

4.2.   Viittauksia E-säännön nro 83 liitteen 2 lisäykseen 1 on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 5.

4.3.   Viittauksia E-säännön nro 83 liitteessä 1 olevaan 3.2.12.2.7.6 kohtaan on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevaan 3.2.12.2.7.6 kohtaan.

4.4.   Viittauksia sopimuspuoliin on pidettävä viittauksina jäsenvaltioihin.

4.5.   Viittauksia säännön nro 83 mukaisesti myönnettyyn hyväksyntään on pidettävä viittauksina tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 nojalla myönnettyyn tyyppihyväksyntään.

4.6.   E-tyyppihyväksyntää on pidettävä EY-tyyppihyväksyntänä.

Lisäys 1

AJONEUVON SISÄISEN VALVONTAJÄRJESTELMÄN (OBD-JÄRJESTELMÄN) TOIMINTA

1.   JOHDANTO

1.1.   Tässä lisäyksessä kuvataan tämän liitteen 2 kohdan mukainen testimenetelmä.

2.   TEKNISET VAATIMUKSET

2.1.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä sovelletaan seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.

2.2.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 viittauksia E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.2 kohdassa asetettuihin OBD-järjestelmän raja-arvoihin on pidettävä viittauksina tämän liitteen 2.3 kohdassa asetettuihin raja-arvoihin.

2.3.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 2.1.3 kohdan viittausta tyyppi I -testin sykliin on pidettävä viittauksena asetuksen (EY) 692/2008 tai tämän asetuksen liitteen XXI mukaiseen tyyppi 1 -testiin sen mukaan, kumman valmistaja valitsee kunkin osoitettavan vian osalta.

2.4.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 3.2 kohdassa määriteltyjä vertailupolttoaineita on pidettävä tämän asetuksen liitteessä IX esitettyjen vertailupolttoaineiden eritelmien mukaisina.

2.5.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.4.1.1 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

| ”6.4.1.1. | Kun ajoneuvo on vakautettu tämän lisäyksen kohdan 6.2 mukaisesti, testiajoneuvolla on ajettava tyyppi I -testi (osat 1 ja 2).
  Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa tämän lisäyksen kohdissa 6.4.1.2–6.4.1.5 mainituissa olosuhteissa. Vianilmaisin voidaan aktivoida myös esivakautuksen aikana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla tämän lisäyksen kohdan 6.4.1.6 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää varten simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuitenkaan olla suurempi kuin neljä (4).
  Kun testataan kahta polttoainetta käyttävää kaasuajoneuvoa, testi on suoritettava molemmilla polttoainetyypeillä käyttäen enintään neljää simuloitua virhettä tyyppihyväksyntäviranomaisen valinnan mukaan.” |
| --- | --- |

”6.4.1.1.

Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa tämän lisäyksen kohdissa 6.4.1.2–6.4.1.5 mainituissa olosuhteissa. Vianilmaisin voidaan aktivoida myös esivakautuksen aikana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla tämän lisäyksen kohdan 6.4.1.6 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää varten simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuitenkaan olla suurempi kuin neljä (4).

Kun testataan kahta polttoainetta käyttävää kaasuajoneuvoa, testi on suoritettava molemmilla polttoainetyypeillä käyttäen enintään neljää simuloitua virhettä tyyppihyväksyntäviranomaisen valinnan mukaan.”

2.6.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.1.4 kohdan viittausta liitteeseen 11 on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteeseen XI.

2.7.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:

”Sähkövikojen osalta (oikosulku / avoin virtapiiri) päästöt voivat ylittää 3.3.2 kohdan mukaiset päästörajat enemmän kuin 20 prosenttia.”

2.8.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

6.5.3.   Päästöjenrajoitusjärjestelmää valvovien järjestelmien on oltava seuraavien ISO-standardien ja/tai SAE-spesifikaation mukaisia ja järjestelmiin on oltava pääsy standardoidun tietoliikenneyhteyden kautta. Myöhempiä versioita voidaan käyttää, jos asianomainen standardointiorganisaatio on kumonnut ja korvannut jonkin seuraavista standardeista.

6.5.3.1.   Ajoneuvon tietokoneen ja ulkopuolisen tietokoneen välisen tietoliikenneyhteyden on oltava seuraavan standardin mukainen:

| a) | ISO 15765-4:2011 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emission-related systems”, huhtikuu 2016 |
| --- | --- |

a)

ISO 15765-4:2011 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emission-related systems”, huhtikuu 2016

6.5.3.2.   OBD-järjestelmän kannalta merkityksellisten tietojen välittäminen:

| a) | ISO 15031-5 ”Road vehicles – Communication between vehicles and external test equipment for emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services”, elokuu 2015, tai SAE J1979, helmikuu 2017 |
| --- | --- |

a)

ISO 15031-5 ”Road vehicles – Communication between vehicles and external test equipment for emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services”, elokuu 2015, tai SAE J1979, helmikuu 2017

| b) | ISO 15031-4 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment”, helmikuu 2014, tai SAE J1978, 30. huhtikuuta 2002 |
| --- | --- |

b)

ISO 15031-4 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment”, helmikuu 2014, tai SAE J1978, 30. huhtikuuta 2002

| c) | ISO 15031-3 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specification and use”, huhtikuu 2016, tai SAE J1962, 26. heinäkuuta 2012 |
| --- | --- |

c)

ISO 15031-3 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specification and use”, huhtikuu 2016, tai SAE J1962, 26. heinäkuuta 2012

| d) | ISO 15031-6 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions”, elokuu 2015, tai SAE J2012, 7. maaliskuuta 2013 |
| --- | --- |

d)

ISO 15031-6 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions”, elokuu 2015, tai SAE J2012, 7. maaliskuuta 2013

| e) | ISO 27145 ”Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)”, 15. elokuuta 2012, sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 alakohtaa a voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä |
| --- | --- |

e)

ISO 27145 ”Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)”, 15. elokuuta 2012, sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 alakohtaa a voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä

| f) | ISO 14229:2013 ”Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS), sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 alakohdan a standardia voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä”. |
| --- | --- |

f)

ISO 14229:2013 ”Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS), sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 alakohdan a standardia voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä”.

Edellä olevien alakohtien e ja f standardeja voidaan käyttää vaihtoehtoina alakohdan a sijasta vasta 1. tammikuuta 2019 alkaen.

6.5.3.3.   Testauslaitteiden ja vianmääritystyökalujen, joita tarvitaan OBD-järjestelmien kanssa harjoitettavassa tietoliikenteessä, on täytettävä tai ylitettävä tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa b mainitussa standardissa esitetyt toiminnalliset vaatimukset.

6.5.3.4.   Vianmääritystä tukevat perustiedot (kohdan 6.5.1 mukaisesti) ja kaksisuuntaiset tarkistustiedot on annettava tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa määriteltyä esitystapaa ja yksiköitä käyttäen, ja niitä on kyettävä lukemaan kohdan 6.5.3.2 alakohdassa b mainitussa standardissa asetettujen vaatimusten mukaisella lukupäätteellä.

Ajoneuvon valmistajan on annettava kansalliselle standardointielimelle kaikki päästöihin liittyvät yksityiskohtaiset tiedot kuten parametritunnukset (PID), OBD-valvonta-ID:t tai testi-ID:t, joita ei ole täsmennetty tämän säännön kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa mutta jotka liittyvät tähän sääntöön.

6.5.3.5.   Valmistajan on yksilöitävä havaittu vika käyttämällä tarkoitukseen soveltuvaa ISO-standardin tai SAE-spesifikaation mukaista vikakoodia, joka määritellään yhdessä tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa d mainituista päästöihin liittyvän järjestelmän vianmäärityskoodeja koskevista standardeista. Jos tämä ei ole mahdollista, valmistaja voi käyttää saman standardin mukaisia valmistajan valvomia vianmäärityskoodeja. Vikakoodeihin on oltava pääsy vianmääritykseen käytettävillä vakiolaitteilla, jotka täyttävät tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.3 määräykset.

Ajoneuvon valmistajan on annettava kansalliselle standardointielimelle kaikki päästöihin liittyvät yksityiskohtaiset tiedot kuten parametritunnukset (PID), OBD-valvonta-ID:t tai testi-ID:t, joita ei ole täsmennetty tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainituissa standardeissa mutta jotka liittyvät tähän sääntöön.

6.5.3.6.   Ajoneuvon ja lukupäätteen välinen tietoliikennerajapinta on standardoitava, ja sen on täytettävä kaikki tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa c mainitun standardin vaatimukset. Asennuskohta on valittava hallinnollisen yksikön suostumuksella siten, että huoltohenkilökunnalla on helppo pääsy siihen mutta se on suojattu siten, että asiattomat henkilöt eivät pääse siihen käsiksi.

6.5.3.7.   Valmistajan on asetettava moottoriajoneuvojen huoltoon ja korjaukseen tarpeelliset tekniset tiedot saataville, tarvittaessa maksua vastaan, jollei tietoja ole suojattu immateriaalioikeuksin tai jollei niihin sisälly olennaista ja salaista tietämystä, joka on tunnistettavissa asianmukaisella tavalla. Tarpeellisia teknisiä tietoja ei saa tällaisessa tapauksessa asiattomasti salata.

Näitä tietoja on oikeus saada kaikilla, jotka kaupallisesti harjoittavat huolto- tai korjaustoimintaa, tiepelastuspalvelua, ajoneuvojen tarkastamista tai testaamista tai vara- ja täydennysosien tai testaus- ja vianmäärityslaitteiden valmistusta tai myyntiä.”

2.9.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.1 kohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:

”Tyyppi I -testiä ei tarvitse tehdä sähkövikojen (oikosulku / avoin virtapiiri) osoittamiseksi. Valmistaja voi osoittaa nämä vikatyypit käyttämällä ajo-olosuhteita, joissa käytetään kyseistä komponenttia ja joissa valvontaedellytykset täyttyvät. Nämä olosuhteet on kirjattava tyyppihyväksyntäasiakirjoihin.”

2.10   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.2.2 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää vaihtoehtoisia ja/tai täydentäviä esivakautusmenetelmiä.”

2.11   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.2 kohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:

”Täydentävien tai vaihtoehtoisten esivakautusmenetelmien käyttö on kirjattava tyyppihyväksyntäasiakirjoihin.”

2.12.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.3.1.5 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”Haihtumispäästöjen estolaitteen tyhjentymistä ohjaavan elektronisen laitteen irtikytkentä (jos ajoneuvossa on sellainen ja jos se on aktiivinen valitulla polttoaineella).”

2.13.   Varattu

2.14.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.4.2.1 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”Kun ajoneuvo on vakautettu tämän lisäyksen kohdan 6.2 mukaisesti, testiajoneuvolla on ajettava tyyppi I -testi (osat 1 ja 2).

Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa kohdissa 6.4.2.2–6.4.2.5 mainituissa olosuhteissa. Vianilmaisin voidaan aktivoida myös esivakautuksen aikana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla tämän lisäyksen kohdan 6.4.2.5 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää varten simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuitenkaan olla suurempi kuin neljä (4).”

2.15.   Liitteessä XXII olevassa 3 kohdassa lueteltujen tietojen on oltava saatavilla signaaleina sarjaporttiliittimestä, johon viitataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3.2 kohdan c alakohdassa, mikä on tulkittava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 2.8 kohdan mukaisesti.

3.   KÄYTÖNAIKAINEN TEHOKKUUS

3.1.   Yleiset vaatimukset

Yleiset vaatimukset

E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä sovelletaan seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.

3.1.1.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevalla 7.1.5 kohdalla tarkoitetaan seuraavaa:

Uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.4.7 kohdan mukaisesti vaaditun valvonnan IUPR-luvun on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,1 kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvistetuista päivämääristä.

3.1.2.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevalla 7.1.7 kohdalla tarkoitetaan seuraavaa:

Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle ja pyynnöstä komissiolle, että kaikki valvontalaitteet, joista OBD-järjestelmän on E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 kohdan mukaisesti pidettävä kirjaa, täyttävät nämä tilastolliset edellytykset, 18 kuukauden kuluessa siitä, kun OBD-perheen ensimmäinen ajoneuvotyyppi, jossa on käytönaikainen tehokkuussuhde, on tuotu markkinoille, ja tämän jälkeen aina 18 kuukauden välein. Tämän vuoksi niitä OBD-perheitä varten, jotka koostuvat yli 1 000 rekisteröinnistä unionissa ja joita koskee näytteenotto näytteenottojakson aikana, on käytettävä liitteessä II kuvailtua prosessia, sanotun rajoittamatta E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.9 kohdan määräysten soveltamista.

Liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi ja riippumatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa kuvaillun tarkastuksen tuloksesta hyväksynnän myöntäneen viranomaisen on tehtävä ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II lisäyksessä 1 kuvailtua käytönaikaista tehokkuussuhdetta varten soveltuvaan määrään sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia. Ilmauksella ”soveltuva määrä sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia” tarkoitetaan, että tällä toimenpiteellä on tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä tai tarkastusta varten toimitettavia käsiteltyjä, virheellisiä tai epäedustavia tietoja ehkäisevä vaikutus. Jos mitkään poikkeukselliset olosuhteet eivät vallitse eivätkä tyyppihyväksyntäviranomaiset voi niitä osoittaa, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen, jota sovelletaan sattumanvaraisesti 5 prosenttiin tyyppihyväksytyistä OBD-perheistä, katsotaan riittäväksi tämän vaatimuksen noudattamista varten. Tätä varten tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat toteuttaa valmistajan kanssa järjestelyjä tietyn OBD-perheen kaksinkertaisen testaamisen vähentämiseksi, kunhan tällaiset järjestelyt eivät vaaranna tyyppihyväksyntäviranomaisen itse toteuttaman, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen vaikutusta, jolla ehkäistään tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä. Jäsenvaltioiden seurantatestausohjelmien aikana keräämiä tietoja voidaan käyttää ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa. Tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava komissiolle ja muille tyyppihyväksyntäviranomaisille sen tekemiä tarkastuksia ja ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistestejä koskevat tiedot, myös menetelmä, jota on käytetty niiden tapausten valintaan, joissa tehtiin ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistesti.

3.1.3.   Tämän lisäyksen 3.1.2 kohdassa tai E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 7.1.9 kohdassa kuvailluilla testeillä todettu E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.6 kohdan vaatimusten noudattamatta jättäminen katsotaan rikkomiseksi, jota koskevat asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklassa vahvistetut seuraamukset. Tämä viittaus ei rajoita tällaisten seuraamusten soveltamista asetuksen (EY) N:o 715/2007 muiden säännösten tai tämän asetuksen sellaisten säännösten rikkomisiin, joissa ei nimenomaan viitata asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklaan.

3.1.4.   Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 7.6.1 kohta seuraavasti:

| ”7.6.1. | OBD-järjestelmä kirjaa tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitun standardin vaatimusten mukaisesti sytytyssyklien laskimen ja yleisnimittäjän tiedot sekä kaikkien seuraavien valvontalaitteiden erilliset osoittajat ja nimittäjät, jos ajoneuvossa on tämän liitteen mukaan oltava tällainen valvontalaite: |
| --- | --- |

”7.6.1.

| a) | katalysaattorit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikseen) |
| --- | --- |

a)

katalysaattorit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikseen)

| b) | happi-/pakokaasuanturit, mukaan lukien ylimääräiset happianturit
  (jokaisen anturin tiedot kirjataan erikseen) |
| --- | --- |

b)

happi-/pakokaasuanturit, mukaan lukien ylimääräiset happianturit

(jokaisen anturin tiedot kirjataan erikseen)

| c) | haihtumispäästöihin vaikuttava järjestelmä |
| --- | --- |

c)

haihtumispäästöihin vaikuttava järjestelmä

| d) | pakokaasujen kierrätysjärjestelmä |
| --- | --- |

d)

pakokaasujen kierrätysjärjestelmä

| e) | muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä |
| --- | --- |

e)

muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä

| f) | lisäilmajärjestelmä |
| --- | --- |

f)

lisäilmajärjestelmä

| g) | hiukkasloukku |
| --- | --- |

g)

hiukkasloukku

| h) | typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (esim. NOx-adsorberi, NOx-reagenssi-/katalysaattorijärjestelmä) |
| --- | --- |

h)

typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (esim. NOx-adsorberi, NOx-reagenssi-/katalysaattorijärjestelmä)

| i) | ahtopaineen säätöjärjestelmä.” |
| --- | --- |

i)

ahtopaineen säätöjärjestelmä.”

3.1.5.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6.2 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

| ”7.6.2. | Sellaisten erityisten komponenttien tai järjestelmien yhteydessä, joihin liittyy useita valvontalaitteita, joiden tiedot on tämän kohdan nojalla kirjattava, (esim. happianturiryhmään 1 voi kuulua useita valvontalaitteita anturivastetta tai anturin muita ominaisuuksia varten), OBD-järjestelmä seuraa erikseen kunkin valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä ja kirjaa vain sen valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän, jonka numeerinen suhdeluku on pienin. Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella on sama suhdeluku, kyseisestä komponentista kirjataan sen valvontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.” |
| --- | --- |

”7.6.2.

3.1.6.   E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6.2 kohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:

”Komponenttien tai järjestelmien sellaisten valvontalaitteiden osoittajia ja nimittäjiä, jotka valvovat jatkuvasti oikosulkuja tai avoimen virtapiirin vikoja, ei tarvitse kirjata.

”Jatkuvasti” tarkoittaa tässä yhteydessä, että valvonta on koko ajan käytössä ja valvontaan käytetystä signaalista otetaan näyte vähintään kahdesti sekunnissa ja että valvontalaite havaitsee kyseisen valvonnan kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kuluessa.

Jos tietokoneen syöttökomponenttia koskeva näytteenottotaajuus valvontatarkoituksessa on harvempi, komponentin lähettämä signaali voidaan sen sijaan arvioida jokaisella näytteenottokerralla.

Tulostuskomponentin tai -järjestelmän aktivointia ei edellytetä pelkästään kyseisen tulostuskomponentin tai -järjestelmän valvontaa varten.”

Lisäys 2

AJONEUVOPERHEEN OLENNAISET PIIRTEET

Ajoneuvoperheen olennaiset piirteet ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 2.

---

(1)  Kipinäsytytysmoottoreita koskevia hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoottori.

1

(2)  Hiukkasmäärille voidaan asettaa raja-arvot myöhemmässä vaiheessa.

2

(3)  Kipinäsytytysmoottoreita koskevia hiukkasmassarajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoottori.

3

---

LIITE VII

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite XII seuraavasti:

| 1) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”
  EKOINNOVAATIOILLA VARUSTETTUJEN AJONEUVOJEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ SEKÄ MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TAI YKSITTÄISHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN
  ” |
| --- | --- |

1)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”
  EKOINNOVAATIOILLA VARUSTETTUJEN AJONEUVOJEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ SEKÄ MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TAI YKSITTÄISHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN
  ”

| 2) | Poistetaan 1.4 kohta. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan 1.4 kohta.

| 3) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TAI YKSITTÄISHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN
  2.1.   Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitetun ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrityksessä sovelletaan liitteen XXI menettelyjä. Valmistajan valinnan mukaan ja riippumatta ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta voidaan kuitenkin käyttää 2.2–2.6 kohdassa kuvattua vaihtoehtoa, jos perusajoneuvo on keskeneräinen.
  2.2.   Ajovastusmatriisiperhe, sellaisena kuin se määritellään liitteessä XXI olevassa 5.8 kohdassa, on muodostettava edustavan monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon parametrien pohjalta liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti.
  2.3.   Perusajoneuvon valmistajan on laskettava ajovastusmatriisiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen HM ja LM ajovastuskertoimet liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 5 kohdan mukaisesti ja määritettävä kummankin ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus tyyppi 1 -testissä. Perusajoneuvon valmistajan on asetettava saataville laskentaväline, jolla määritetään valmistuneiden ajoneuvojen parametrien pohjalta lopullinen polttoaineenkulutus ja lopulliset hiilidioksidipäästöt siten kuin ne määritetään liitteen XXI alaliitteessä 7.
  2.4.   Yksittäisen monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon ajovastus ja liikevastus lasketaan liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti.
  2.5.   Viimeisen vaiheen valmistaja laskee lopullisen polttoaineenkulutuksen ja lopulliset hiilidioksidipäästöt valmistuneen ajoneuvon parametrien pohjalta liitteen XXI alaliitteessä 7 olevan 3.2.4 kohdan mukaisesti käyttäen perusajoneuvon valmistajan toimittamaa laskentavälinettä.
  2.6.   Valmistuneen ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä vaatimustenmukaisuustodistukseen tiedot valmistuneista ajoneuvoista ja perusajoneuvoista direktiivin 2007/46/EY liitteen IX mukaisesti.
  2.7.   Kun kyseessä ovat ajoneuvon yksittäishyväksyntään toimitetut monivaiheisesti valmistetut ajoneuvot, yksittäishyväksyntätodistukseen on kirjattava seuraavat tiedot:






  a) | edellä 2.1–2.6 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti mitatut hiilidioksidipäästöt |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TAI YKSITTÄISHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN

2.1.   Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitetun ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrityksessä sovelletaan liitteen XXI menettelyjä. Valmistajan valinnan mukaan ja riippumatta ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta voidaan kuitenkin käyttää 2.2–2.6 kohdassa kuvattua vaihtoehtoa, jos perusajoneuvo on keskeneräinen.

2.2.   Ajovastusmatriisiperhe, sellaisena kuin se määritellään liitteessä XXI olevassa 5.8 kohdassa, on muodostettava edustavan monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon parametrien pohjalta liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti.

2.3.   Perusajoneuvon valmistajan on laskettava ajovastusmatriisiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen HM ja LM ajovastuskertoimet liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 5 kohdan mukaisesti ja määritettävä kummankin ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus tyyppi 1 -testissä. Perusajoneuvon valmistajan on asetettava saataville laskentaväline, jolla määritetään valmistuneiden ajoneuvojen parametrien pohjalta lopullinen polttoaineenkulutus ja lopulliset hiilidioksidipäästöt siten kuin ne määritetään liitteen XXI alaliitteessä 7.

2.4.   Yksittäisen monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon ajovastus ja liikevastus lasketaan liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti.

2.5.   Viimeisen vaiheen valmistaja laskee lopullisen polttoaineenkulutuksen ja lopulliset hiilidioksidipäästöt valmistuneen ajoneuvon parametrien pohjalta liitteen XXI alaliitteessä 7 olevan 3.2.4 kohdan mukaisesti käyttäen perusajoneuvon valmistajan toimittamaa laskentavälinettä.

2.6.   Valmistuneen ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä vaatimustenmukaisuustodistukseen tiedot valmistuneista ajoneuvoista ja perusajoneuvoista direktiivin 2007/46/EY liitteen IX mukaisesti.

2.7.   Kun kyseessä ovat ajoneuvon yksittäishyväksyntään toimitetut monivaiheisesti valmistetut ajoneuvot, yksittäishyväksyntätodistukseen on kirjattava seuraavat tiedot:

a)

edellä 2.1–2.6 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti mitatut hiilidioksidipäästöt

| b) | ajokuntoisen valmistuneen ajoneuvon massa |
| --- | --- |

b)

ajokuntoisen valmistuneen ajoneuvon massa

| c) | perusajoneuvon tyyppiä, varianttia ja muunnosta vastaava tunnuskoodi |
| --- | --- |

c)

perusajoneuvon tyyppiä, varianttia ja muunnosta vastaava tunnuskoodi

| d) | perusajoneuvon tyyppihyväksyntänumero, hyväksynnän laajentamisen numero mukaan luettuna |
| --- | --- |

d)

perusajoneuvon tyyppihyväksyntänumero, hyväksynnän laajentamisen numero mukaan luettuna

| e) | perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

e)

perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite

| f) | ajokuntoisen perusajoneuvon massa. |
| --- | --- |

f)

ajokuntoisen perusajoneuvon massa.

2.8.   Kun kyseessä on monivaiheinen tyyppihyväksyntä tai yksittäishyväksyntä, jossa perusajoneuvo on valmis ajoneuvo, jolla on voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus, viimeisen vaiheen valmistajan on kuultava perusajoneuvon valmistajaa uuden hiilidioksidiarvon määrittämiseksi CO2-interpoloinnin mukaisesti käyttäen valmistuneen ajoneuvon asianomaisia tietoja tai laskee uuden hiilidioksidiarvon valmistuneen ajoneuvon parametrien perusteella liitteen XXI alaliitteessä 7 olevan 3.2.4 kohdassa esitetyllä tavalla ja käyttäen perusajoneuvon valmistajan toimittamaa, 2.3 kohdassa tarkoitettua laskentavälinettä. Jos kyseinen väline ei ole saatavilla tai CO2-interpolointi ei ole mahdollista, käytetään perusajoneuvoa edustavan ajoneuvo H:n hiilidioksidiarvoa hyväksyntäviranomaisen suostumuksella.”

---

LIITE VIII

”LIITE XVI

VAATIMUKSET AJONEUVOILLE, JOIDEN JÄLKIKÄSITTELYJÄRJESTELMÄSSÄ KÄYTETÄÄN REAGENSSIA

1.   Johdanto

Tässä liitteessä asetetaan vaatimukset ajoneuvoille, joiden jälkikäsittelyjärjestelmissä käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi. Kaikki tämän liitteen viittausten ”reagenssisäiliöön” on ymmärrettävä koskevan myös muita säiliöitä, joissa reagenssia varastoidaan.

1.1.   Reagenssisäiliön tilavuuden on oltava sellainen, ettei reagenssia tarvitse lisätä viidellä täydellä polttoainesäiliöllä ajettavalla keskimääräisellä ajomatkalla edellyttäen, että reagenssisäiliö on helppo täyttää (toisin sanoen käyttämättä työkaluja ja irrottamatta verhoilua. Ajoneuvon sisällä olevan täyttöaukon kannen avaamisen, joka on tarpeen reagenssin lisäämiseksi, ei katsota tarkoittavan verhoilun irrottamista.) Jos reagenssisäiliötä ei voida pitää edellä kuvatulla tavalla helposti täytettävänä, sen vähimmäistilavuuden on ainakin vastattava 15 täydellä polttoainesäiliöllä ajettavaa keskimääräistä ajomatkaa. Edellä vahvistettuja reagenssisäiliön vähimmäistilavuutta koskevia vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta, jos valmistaja 3.5 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa päättää käynnistää varoitusjärjestelmän siinä vaiheessa, kun ajoneuvolla voidaan kulkea vielä vähintään 2 400 ajokilometriä, ennen kuin reagenssisäiliö tyhjenee.

1.2.   Tässä liitteessä ”keskimääräinen ajomatka” on katsottava johdetuksi polttoaineen kulutuksesta tyyppi 1 -testin aikana matkasta, joka ajetaan täydellä polttoainesäiliöllä, ja reagenssin kulutuksesta tyyppi 1 -testin aikana matkasta, joka ajetaan täydellä reagenssisäiliöllä.

2.   Reagenssimäärän ilmaisin

2.1.   Ajoneuvon kojelaudassa on oltava erityinen ilmaisin, joka ilmoittaa kuljettajalle, kun reagenssisäiliön taso on 3.5 kohdassa määriteltyjä raja-arvoja alempi.

3.   Kuljettajan varoitusjärjestelmä

3.1.   Ajoneuvossa on oltava varoitusjärjestelmä, joka koostuu visuaalisista varoituksista, jotka ilmoittavat kuljettajalle, kun reagenssin annostuksessa havaitaan poikkeavuus eli kun päästöt ovat liian suuret, reagenssitaso on alhainen, reagenssin annostelu keskeytyy tai reagenssi ei vastaa valmistajan ohjetta. Varoitusjärjestelmään voi kuulua myös äänihälytin.

3.2.   Varoitusjärjestelmän tehon on voimistuttava sitä mukaa kuin reagenssisäiliö tyhjenee. Sen on huipennuttava ilmoitukseen, jota kuljettaja ei voi helposti estää tai jättää huomiotta. Järjestelmää ei saa voida kytkeä pois päältä, ennen kuin reagenssia on lisätty.

3.3.   Visuaalisena varoituksena on näytettävä viesti siitä, että reagenssisäiliön taso on alhainen. Varoitus ei saa olla sama, jota käytetään OBD-järjestelmää tai muuta moottorin huoltoa varten. Varoituksen on oltava riittävän selkeä, jotta kuljettaja ymmärtää, että reagenssisäiliön taso on alhainen (esim. ”urea level low” (ureataso alhainen), ”AdBlue level low” (AdBlue-taso alhainen) tai ”reagent low” (reagenssitaso alhainen)).

3.4.   Varoituksen ei tarvitse olla heti jatkuvasti päällä, mutta sen on voimistuttava siten, että se muuttuu jatkuvaksi, kun reagenssisäiliön taso lähestyy pistettä, jossa 8 kohdan mukainen kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä käynnistyy. Näytettävän varoituksen on oltava yksiselitteinen (esim. ”fill up urea” (täytä ureasäiliö), ”fill up AdBlue” (täytä AdBlue-säiliö) tai ”fill up reagent” (täytä reagenssisäiliö)). Jatkuva varoitus voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla edellyttäen, että ne esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.

3.5.   Varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun ajoneuvolla voidaan kulkea vielä vähintään 2 400 ajokilometriä, ennen kuin reagenssisäiliö tyhjenee, tai valmistajan valinnan mukaan viimeistään, kun reagenssisäiliön taso saavuttaa toisen seuraavista:

| a) | taso, jonka odotetaan olevan riittävä ajomatkaan, joka on 150 prosenttia keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä tai |
| --- | --- |

a)

taso, jonka odotetaan olevan riittävä ajomatkaan, joka on 150 prosenttia keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä tai

| b) | 10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta

sen mukaan, kumpi ehto täyttyy aikaisemmin.

4.   Väärän reagenssin tunnistaminen

4.1.   Ajoneuvossa on oltava menetelmä, jolla voidaan todeta, että lisätty reagenssi vastaa valmistajan ilmoittamia ja liitteen I lisäykseen 3 kirjattuja ominaisuuksia.

4.2.   Jos säiliössä oleva reagenssi ei täytä valmistajan ilmoittamia vähimmäisvaatimuksia, 3 kohdan mukaisen kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava ja esitettävä asianmukainen varoitus (esim. ”incorrect urea detected” (havaittu väärä urea), ”incorrect AdBlue detected” (havaittu väärä AdBlue) tai ”incorrect reagent detected” (havaittu väärä reagenssi)). Jos reagenssin laatua ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjärjestelmän aktivoitumisesta, sovelletaan 8 kohdan mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuksia.

5.   Reagenssin kulutuksen valvonta

5.1.   Ajoneuvossa on oltava menetelmä, jolla määritetään reagenssin kulutus ja annetaan mahdollisuus saada kulutustiedot käyttöön ajoneuvon ulkopuolelta.

5.2.   Reagenssin keskimääräinen kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima keskimääräinen reagenssin kulutus on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta. Tietojen on oltava saatavilla viimeiseltä 2 400 ajokilometriltä.

5.3.   Reagenssin kulutuksen seurantaa varten on seurattava vähintäänkin seuraavia ajoneuvon parametreja:

| a) | ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä ja |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä ja

| b) | reagenssin virtaus tai reagenssin injektio niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään. |
| --- | --- |

b)

reagenssin virtaus tai reagenssin injektio niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään.

5.4.   Jos keskimääräinen reagenssin kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima reagenssin kulutus poikkeavat enemmän kuin 50 prosenttia keskiarvosta 30 minuutin käytön aikana, 3 kohdan mukaisen kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava ja esitettävä asianmukainen varoitusviesti (esim. ”urea dosing malfunction” (virhe urean annostelussa), ”AdBlue dosing malfunction” (virhe AdBluen annostelussa) tai ”reagent dosing malfunction” (virhe reagenssin annostelussa)). Jos reagenssin kulutusta ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjärjestelmän aktivoitumisesta, sovelletaan 8 kohdan mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuksia.

5.5.   Jos reagenssin annostelu keskeytyy, 3 kohdan mukaisen kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava ja esitettävä asianmukainen varoitusviesti. Jos moottorijärjestelmä käynnistää reagenssin annostelun keskeytyksen siksi, että ajoneuvon käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että ajoneuvon päästötehokkuus ei edellytä reagenssin annostelua, 3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän ei tarvitse aktivoitua edellyttäen, että valmistaja on ilmoittanut selkeästi hyväksyntäviranomaiselle, milloin kyseisiä käyttöolosuhteita sovelletaan. Jos reagenssin annostelua ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjärjestelmän aktivoitumisesta, sovelletaan 8 kohdan mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuksia.

6.   Typen oksidien päästöjen seuranta

6.1.   Vaihtoehtona 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuille seurantavaatimuksille valmistajat voivat käyttää suoraan pakokaasuantureita, jotka tunnistavat typen oksidien liian suuren määrän pakokaasussa.

6.2.   Valmistajan on osoitettava, että 6.1 kohdassa tarkoitettujen anturien ja muiden anturien käyttö ajoneuvossa johtaa siihen, että 3 kohdan mukainen kuljettajan varoitusjärjestelmä aktivoituu, että asianmukainen varoitusviesti esitetään (esim. ”emissions too high – check urea” (päästöt liian suuret – tarkista urea), ”emissions too high – check AdBlue” (päästöt liian suuret – tarkista AdBlue) tai ”emissions too high – check reagent” (päästöt liian suuret – tarkista reagenssi)) ja että 8.3 kohdassa tarkoitettu kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, kun 4.2, 5.4 tai 5.5 kohdan tilanne toteutuu.

Tätä kohtaa sovellettaessa tällaisten tilanteiden odotetaan ilmenevän, jos liitteessä XI olevassa 2.3 kohdan taulukoissa annetut sovellettavat typen oksidien OBD-raja-arvot ylittyvät.

Typen oksidien päästöt testin aikana, jolla osoitetaan näiden vaatimusten mukaisuus, saavat olla enintään 20 prosenttia suuremmat kuin OBD-järjestelmän raja-arvot.

7.   Vikatietojen tallennus

7.1.   Tämän kohdan yhteydessä on tallennettava pyyhkiytymätön parametrin tunniste (PID), joka ilmaisee, miksi kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut ja minkä matkan ajoneuvo on kulkenut järjestelmän aktivoitumisen aikana. Ajoneuvon on säilytettävä kirjattu PID vähintään 800 päivää tai 30 000 km, kun ajoneuvoa käytetään. PID:n on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta yleisellä lukulaitteella liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 2.3 kohdan säännösten mukaisesti. PID:hen tallennetut tiedot on liitettävä ajoneuvon kumulatiiviseen käyttöaikaan, jona aktivoituminen on tapahtunut, vähintään 300 päivän tai 10 000 km:n tarkkuudella.

7.2.   Teknisestä viasta (esim. mekaanisesta tai sähköviasta) johtuviin reagenssin annostelujärjestelmän toimintahäiriöihin sovelletaan myös liitteessä XI esitettyjä OBD-järjestelmän vaatimuksia.

8.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä

8.1.   Ajoneuvossa on oltava kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä, jolla varmistetaan, että ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä on aina toimintakuntoinen. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on suunniteltava siten, että ajoneuvoa ei voida käyttää, kun sen reagenssisäiliö on tyhjä.

8.2.   Toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava viimeistään, kun reagenssin taso säiliössä laskee seuraavalle tasolle:

| a) | Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reagenssisäiliön odotettiin tyhjenevän, taso, jonka odotetaan riittävän ajoneuvon keskimääräiseen ajomatkaan täydellä polttoainesäiliöllä; |
| --- | --- |

a)

Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reagenssisäiliön odotettiin tyhjenevän, taso, jonka odotetaan riittävän ajoneuvon keskimääräiseen ajomatkaan täydellä polttoainesäiliöllä;

| b) | Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui 3.5 kohdan a alakohdassa kuvatulla tasolla, taso, jonka odotetaan riittävän 75 prosenttiin ajoneuvon keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä; tai |
| --- | --- |

b)

Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui 3.5 kohdan a alakohdassa kuvatulla tasolla, taso, jonka odotetaan riittävän 75 prosenttiin ajoneuvon keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä; tai

| c) | Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui 3.5 kohdan b alakohdassa kuvatulla tasolla, 5 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta. |
| --- | --- |

c)

Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui 3.5 kohdan b alakohdassa kuvatulla tasolla, 5 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta.

| d) | Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui ennen sekä 3.5 kohdan a alakohdassa että 3.5 kohdan b alakohdassa kuvatun tason saavuttamista mutta alle 2 400 km ennen reagenssisäiliön tyhjentymistä, se tämän kohdan b tai c alakohdassa kuvatuista tasoista, joka saavutetaan aikaisemmin. |
| --- | --- |

d)

Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui ennen sekä 3.5 kohdan a alakohdassa että 3.5 kohdan b alakohdassa kuvatun tason saavuttamista mutta alle 2 400 km ennen reagenssisäiliön tyhjentymistä, se tämän kohdan b tai c alakohdassa kuvatuista tasoista, joka saavutetaan aikaisemmin.

Käytettäessä 6.1 kohdassa kuvattua vaihtoehtoa järjestelmän on aktivoiduttava, kun 4 tai 5 kohdassa kuvattuja poikkeamia tai 6.2 kohdassa esitettyjä NOx-tasoja esiintyy.

Tyhjän reagenssisäiliön ja 4, 5 tai 6 kohdassa mainittujen poikkeamien havaitsemisen on johdettava 7 kohdan mukaisten vikatietojen tallennusvaatimusten täyttymiseen.

8.3.   Valmistaja valitsee, minkälainen toimenpiteitä vaativa järjestelmä ajoneuvoihin asennetaan. Vaihtoehdot kuvaillaan 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ja 8.3.4 kohdassa.

8.3.1.   Järjestelmässä, jossa moottori voidaan käynnistää vain tietty määrä kertoja, käynnistyksiä tai jäljellä olevaa etäisyyttä aletaan laskea sen jälkeen, kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. Ajoneuvon ohjausjärjestelmän, kuten käynnistys-pysäytysjärjestelmän, toteuttamia käynnistyksiä ei lasketa mukaan.

8.3.1.1.   Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reagenssisäiliön odotettiin tyhjenevän tai jos 4 tai 5 kohdassa kuvattuja poikkeamia tai 6.2 kohdassa esitettyjä NOx-tasoja esiintyi, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä polttoainesäiliöllä.

8.3.1.2.   Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan b alakohdassa kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut 75 prosenttia ajoneuvon keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä.

8.3.1.3.   Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan c alakohdassa kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa reagenssisäiliön tason ollessa 5 prosenttia.

8.3.1.4.   Lisäksi moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun reagenssisäiliö on tyhjentynyt, jos tämä tapahtuu ennen 8.3.1.1, 8.3.1.2 tai 8.3.1.3 kohdassa kuvattuja tilanteita.

8.3.2.   Järjestelmässä, jossa käynnistys estetään polttoainetäydennyksen jälkeen, ajoneuvoa ei voida käynnistää polttoainetäydennyksen jälkeen, jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut.

8.3.3.   Polttoainesäiliön lukitsemisjärjestelmässä estetään ajoneuvon polttoainetäydennys lukitsemalla polttoaineen täydennysjärjestelmä sen jälkeen, kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. Lukitusjärjestelmän on oltava sellainen, ettei sitä voida ohittaa.

8.3.4.   Toimintatehon rajoitusjärjestelmässä ajoneuvon nopeutta rajoitetaan sen jälkeen, kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. Nopeuden rajoittumisen on oltava niin selkeää, että kuljettaja huomaa sen, ja ajoneuvon huippunopeuden on laskettava huomattavasti. Toimintatehoa rajoitetaan asteittain tai moottorin käynnistyksen jälkeen. Hieman ennen kuin moottorin käynnistyminen estetään, ajoneuvon nopeus rajoitetaan 50 kilometriin tunnissa.

8.3.4.1.   Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reagenssisäiliön odotettiin tyhjenevän tai jos 4 tai 5 kohdassa kuvattuja poikkeamia tai 6.2 kohdassa esitettyjä NOx-tasoja esiintyi, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä polttoainesäiliöllä.

8.3.4.2.   Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan b alakohdassa kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut 75 prosenttia ajoneuvon keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä.

8.3.4.3.   Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan c alakohdassa kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa reagenssisäiliön tason ollessa 5 prosenttia.

8.3.4.4.   Lisäksi moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun reagenssisäiliö on tyhjentynyt, jos tämä tapahtuu ennen 8.3.4.1, 8.3.4.2 tai 8.3.4.3 kohdassa kuvattuja tilanteita.

8.4.   Kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on estänyt moottorin käynnistymisen uudelleen, toimenpiteitä vaativa järjestelmä on voitava kytkeä pois päältä vain jos 4, 5 ja 6 kohdassa esitetyt poikkeamat on korjattu tai jos ajoneuvoon lisätyn reagenssin määrä täyttää vähintään yhden seuraavista kriteereistä:

| a) | määrän odotetaan riittävän ajomatkaan, joka on 150 prosenttia keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä tai |
| --- | --- |

a)

määrän odotetaan riittävän ajomatkaan, joka on 150 prosenttia keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä tai

| b) | määrä on 10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta. |
| --- | --- |

b)

määrä on 10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta.

Kun 7.2 kohdan mukainen OBD-järjestelmään liittyvä vika on korjattu, toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä uudelleen päälle OBD-järjestelmän sarjaportin kautta (esim. yleisellä lukulaitteella) siten, että ajoneuvo voidaan käynnistää itsevalvontaa varten. Ajoneuvo saa toimia enintään 50 km:n ajan korjauksen onnistumisen varmistamiseksi. Toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava uudelleen, jos vika säilyy tämän varmistamisen jälkeen.

8.5.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on näytettävä viesti, josta ilmenee selkeästi

| a) | jäljellä olevien käynnistysten määrä ja/tai jäljellä oleva ajomatka ja |
| --- | --- |

a)

jäljellä olevien käynnistysten määrä ja/tai jäljellä oleva ajomatka ja

| b) | ajoneuvon käynnistymisen edellytykset. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon käynnistymisen edellytykset.

8.6.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä ei saa kytkeytyä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

8.7.   Tyyppihyväksyntäviranomaiselle on esitettävä hyväksynnän yhteydessä yksityiskohtaiset kirjalliset ohjeet, joissa kuvaillaan kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.

8.8.   Osana tämän asetuksen mukaista tyyppihyväksyntää valmistajan on esiteltävä kuljettajan varoitusjärjestelmän ja toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta.

9.   Tietovaatimukset

9.1.   Valmistajan on tarjottava kaikille uusien ajoneuvojen omistajille selkeää kirjallista tietoa päästöjenrajoitusjärjestelmästä. Tiedoissa on ilmoitettava, että jos ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi kunnolla, kuljettajan varoitusjärjestelmä kertoo kuljettajalle ongelmasta ja sen seurauksena kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä estää ajoneuvon käynnistymisen.

9.2.   Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka liittyvät ajoneuvojen asianmukaiseen käyttöön ja huoltoon ja kuluvien reagenssien käyttöön.

9.3.   Ohjeissa on ilmoitettava, onko ajoneuvon kuljettajan lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten määräaikaishuoltojen välillä. Niissä on myös ilmoitettava, miten ajoneuvon kuljettaja täyttää reagenssisäiliön. Tiedoissa on myös esitettävä, kuinka paljon kyseinen ajoneuvotyyppi todennäköisesti kuluttaa reagenssia ja kuinka usein sitä tulisi lisätä.

9.4.   Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on pakollista, jotta ajoneuvo olisi kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetyn vaatimustenmukaisuustodistuksen mukainen.

9.5.   Ohjeissa on ilmoitettava, että sellaisen ajoneuvon käyttäminen, joka ei kuluta päästöjen vähentämisen edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa rikokseksi.

9.6.   Ohjeissa on selitettävä, miten varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativat järjestelmät toimivat. Lisäksi on selitettävä, mitä seuraa, jos varoitusjärjestelmä jätetään huomiotta eikä reagenssia lisätä.

10.   Jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaolosuhteet

Valmistajien on varmistettava, että päästöjenrajoitusjärjestelmä säilyttää päästöjenrajoitustoimintonsa kaikissa olosuhteissa ja erityisesti matalissa lämpötiloissa. Niiden on muun muassa toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään reagenssin jäätyminen, jos ajoneuvo pysäköidään enintään 7 päiväksi 258 K:n (– 15 °C) lämpötilaan, kun reagenssisäiliö on 50-prosenttisesti täynnä. Jos reagenssi jäätyy, valmistajan on varmistettava, että reagenssi sulaa ja on käyttövalmis 20 minuutin kuluessa ajoneuvon käynnistämisestä 258 K:n (– 15 °C) lämpötilassa mitattuna reagenssisäiliön sisältä.

---

LIITE IX

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite XXI seuraavasti:

| 1) | Lisätään kuvan 1 edelle 3.1.16, 3.1.17 ja 3.1.18 kohta seuraavasti:






  ”3.1.16. | ’Vasteajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään kuvan 1 edelle 3.1.16, 3.1.17 ja 3.1.18 kohta seuraavasti:

”3.1.16.

’Vasteajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta.

| 3.1.17. | ’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten komponenttien osalta tämä on mitatun komponentin siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen. |
| --- | --- |

3.1.17.

’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten komponenttien osalta tämä on mitatun komponentin siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen.

| 3.1.18. | ’Nousuajalla’ tarkoitetaan 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden (t90 – t10) välistä ajallista eroa.” |
| --- | --- |

3.1.18.

’Nousuajalla’ tarkoitetaan 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden (t90 – t10) välistä ajallista eroa.”

| 2) | Korvataan 3.2.21 kohta seuraavasti:






  ”3.2.21. | ’Ajoneuvon vapaarullaustilalla’ tarkoitetaan käyttöjärjestelmää, jonka avulla voidaan määrittää ajovastus tarkasti ja toistettavasti ja säätää dynamometri tarkasti.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 3.2.21 kohta seuraavasti:

”3.2.21.

’Ajoneuvon vapaarullaustilalla’ tarkoitetaan käyttöjärjestelmää, jonka avulla voidaan määrittää ajovastus tarkasti ja toistettavasti ja säätää dynamometri tarkasti.”

| 3) | Lisätään 3.2.28–3.2.35 kohta seuraavasti:






  ”3.2.28. | ’n/v-suhteella’ tarkoitetaan moottorin pyörimisnopeutta jaettuna ajoneuvon nopeudella tietyllä vaihteella. |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään 3.2.28–3.2.35 kohta seuraavasti:

”3.2.28.

’n/v-suhteella’ tarkoitetaan moottorin pyörimisnopeutta jaettuna ajoneuvon nopeudella tietyllä vaihteella.

| 3.2.29. | ’Yksirullaisella dynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa yhteen rullaan. |
| --- | --- |

3.2.29.

’Yksirullaisella dynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa yhteen rullaan.

| 3.2.30. | ’Kaksirullaisella dynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa kahteen rullaan. |
| --- | --- |

3.2.30.

’Kaksirullaisella dynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa kahteen rullaan.

| 3.2.31. | ’Vetävällä akselilla’ tarkoitetaan ajoneuvon akselia, joka pystyy siirtämään käyttövoimaenergiaa ja/tai ottamaan talteen energiaa riippumatta siitä, onko toiminto mahdollinen vain tilapäisesti vai pysyvästi ja/tai kuljettajan valittavissa. |
| --- | --- |

3.2.31.

’Vetävällä akselilla’ tarkoitetaan ajoneuvon akselia, joka pystyy siirtämään käyttövoimaenergiaa ja/tai ottamaan talteen energiaa riippumatta siitä, onko toiminto mahdollinen vain tilapäisesti vai pysyvästi ja/tai kuljettajan valittavissa.

| 3.2.32. | ’Kaksipyörävetodynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon akseleista vain yhden pyörät ovat kosketuksissa rullaan tai rulliin. |
| --- | --- |

3.2.32.

’Kaksipyörävetodynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon akseleista vain yhden pyörät ovat kosketuksissa rullaan tai rulliin.

| 3.2.33. | ’Nelipyörävetodynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon kummankin akselin pyörät ovat kosketuksissa rulliin. |
| --- | --- |

3.2.33.

’Nelipyörävetodynamometrilla’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajoneuvon kummankin akselin pyörät ovat kosketuksissa rulliin.

| 3.2.34. | ’Kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla’ tarkoitetaan kaksipyörävetodynamometria taikka nelipyörävetodynamometria, joka simuloi inertiaa ja ajovastusta ainoastaan testiajoneuvon vetävällä akselilla ja jossa ei-vetävän akselin pyörät eivät vaikuta mittaustulokseen riippumatta siitä, pyörivätkö ne vai eivät. |
| --- | --- |

3.2.34.

’Kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla’ tarkoitetaan kaksipyörävetodynamometria taikka nelipyörävetodynamometria, joka simuloi inertiaa ja ajovastusta ainoastaan testiajoneuvon vetävällä akselilla ja jossa ei-vetävän akselin pyörät eivät vaikuta mittaustulokseen riippumatta siitä, pyörivätkö ne vai eivät.

| 3.2.35. | ’Nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla’ tarkoitetaan nelipyörävetodynamometria, joka simuloi inertiaa ja ajovastusta testiajoneuvon kummallakin akselilla.” |
| --- | --- |

3.2.35.

’Nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla’ tarkoitetaan nelipyörävetodynamometria, joka simuloi inertiaa ja ajovastusta testiajoneuvon kummallakin akselilla.”

| 4) | Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:






  ”3.3. | Täyssähkö-, sähköhybridi- ja polttokennoajoneuvot ja kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot” |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:

”3.3.

| 5) | Lisätään kohdat seuraavasti:






  ”3.3.21. | ’Kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on suunniteltu toimimaan pääasiassa vain yhdellä polttoaineella kerrallaan. Molempien polttoaineiden samanaikainen käyttö kuitenkin sallitaan määrän ja keston mukaan rajoitettuna. |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”3.3.21.

’Kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on suunniteltu toimimaan pääasiassa vain yhdellä polttoaineella kerrallaan. Molempien polttoaineiden samanaikainen käyttö kuitenkin sallitaan määrän ja keston mukaan rajoitettuna.

| 3.3.22. | ’Kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ tarkoitetaan kahdella polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka käyttämät kaksi polttoainetta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nestekaasu, maakaasu/biometaani tai vety.” |
| --- | --- |

3.3.22.

’Kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ tarkoitetaan kahdella polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka käyttämät kaksi polttoainetta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nestekaasu, maakaasu/biometaani tai vety.”

| 6) | Korvataan 3.5.9 kohta seuraavasti:






  ”3.5.9. | ’Ensisijaisella ajotilalla’ tarkoitetaan tässä liitteessä yksittäistä kuljettajan valittavissa olevaa toimintatilaa, joka valitaan aina, kun ajoneuvo käynnistetään riippumatta siitä kuljettajan valittavissa olevasta ajotilasta, joka oli käytössä, kun ajoneuvo edellisen kerran sammutettiin, ja joksi ei voida määritellä toista ajotilaa. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on käynnistetty, ensisijaisesta ajotilasta voidaan siirtyä toiseen kuljettajan valittavissa olevaan ajotilaan vain kuljettajan tietoisilla toimilla.” |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 3.5.9 kohta seuraavasti:

”3.5.9.

’Ensisijaisella ajotilalla’ tarkoitetaan tässä liitteessä yksittäistä kuljettajan valittavissa olevaa toimintatilaa, joka valitaan aina, kun ajoneuvo käynnistetään riippumatta siitä kuljettajan valittavissa olevasta ajotilasta, joka oli käytössä, kun ajoneuvo edellisen kerran sammutettiin, ja joksi ei voida määritellä toista ajotilaa. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on käynnistetty, ensisijaisesta ajotilasta voidaan siirtyä toiseen kuljettajan valittavissa olevaan ajotilaan vain kuljettajan tietoisilla toimilla.”

| 7) | Korvataan 3.5.2011 kohta seuraavasti:






  ”3.5.11. | ’Pakokaasupäästöillä’ tarkoitetaan pakoputkesta pääseviä kaasumaisia, kiinteitä ja nestemäisiä yhdisteitä.” |
| --- | --- | --- |

7)

Korvataan 3.5.2011 kohta seuraavasti:

”3.5.11.

’Pakokaasupäästöillä’ tarkoitetaan pakoputkesta pääseviä kaasumaisia, kiinteitä ja nestemäisiä yhdisteitä.”

| 8) | Korvataan 3.7.1 kohta seuraavasti:






  ”3.7.1. | ’Moottorin nimellisteholla’ (Prated) tarkoitetaan moottorin suurinta nettotehoa (kW) mitattuna liitteen XX vaatimusten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 3.7.1 kohta seuraavasti:

”3.7.1.

’Moottorin nimellisteholla’ (Prated) tarkoitetaan moottorin suurinta nettotehoa (kW) mitattuna liitteen XX vaatimusten mukaisesti.”

| 9) | Korvataan 3.8.1 kohta seuraavasti:






  ”3.8.1. | ’Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ tarkoitetaan päästöjä rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava.” |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 3.8.1 kohta seuraavasti:

”3.8.1.

’Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ tarkoitetaan päästöjä rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava.”

| 10) | Muutetaan 4.1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan lyhenteitä ”Extra High2” ja ”Extra High3” vastaavat rivit seuraavasti:






  ”Extra High2 | WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe, ryhmä 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Extra High3 | WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe, ryhmä 3”. |

10)

Muutetaan 4.1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan lyhenteitä ”Extra High2” ja ”Extra High3” vastaavat rivit seuraavasti:

”Extra High2

WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe, ryhmä 2

Extra High3

WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe, ryhmä 3”.

| b) | Korvataan lyhenteitä ”High2”, ”High3-1” ja ”High3-2” vastaavat rivit seuraavasti:






  ”High2 | WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 2 |
| --- | --- | --- |
| High3a | WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 3a |
| High3b | WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 3b”. |

b)

Korvataan lyhenteitä ”High2”, ”High3-1” ja ”High3-2” vastaavat rivit seuraavasti:

”High2

WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 2

High3a

WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 3a

High3b

WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 3b”.

| c) | Korvataan lyhenteitä ”Low1”, ”Low2”, ”Low3”, ”Medium1”, ”Medium2”, ”Medium3-1” ja ”Medium3-2” vastaavat rivit seuraavasti:






  ”Low1 | WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 1 |
| --- | --- | --- |
| Low2 | WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 2 |
| Low3 | WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 3 |
| Medium1 | WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 1 |
| Medium2 | WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 2 |
| Medium3a | WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 3a |
| Medium3b | WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 3b”. |

c)

Korvataan lyhenteitä ”Low1”, ”Low2”, ”Low3”, ”Medium1”, ”Medium2”, ”Medium3-1” ja ”Medium3-2” vastaavat rivit seuraavasti:

”Low1

WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 1

Low2

WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 2

Low3

WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 3

Medium1

WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 1

Medium2

WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 2

Medium3a

WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 3a

Medium3b

WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 3b”.

| d) | lisätään lyhennettä ”REESS” vastaavan rivin jälkeen rivi seuraavasti:






  ”RRC | Vierintävastuskerroin”. |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään lyhennettä ”REESS” vastaavan rivin jälkeen rivi seuraavasti:

”RRC

Vierintävastuskerroin”.

| 11) | Korvataan 5.0 kohta seuraavasti:






  ”5.0. | Kullekin 5.6–5.9 kohdassa määritellylle ajoneuvoperheelle annetaan yksilöllinen tunniste, jonka muoto on seuraava:
  FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x
  jossa | FT on perheen tyypin tunniste:








  — | IP | = | interpolointiperhe 5.6 kohdan määritelmän mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | RL | = | ajovastusperhe 5.7 kohdan määritelmän mukaisesti |
| — | RM | = | ajovastusmatriisiperhe 5.8 kohdan määritelmän mukaisesti |
| — | PR | = | jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (Ki) mukainen perhe 5.9 kohdan määritelmän mukaisesti |
| — | AT | = | ATCT-perhe alaliitteessä 6 a olevan 2 kohdan määritelmän mukaisesti. |

11)

Korvataan 5.0 kohta seuraavasti:

”5.0.

FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x

jossa

FT on perheen tyypin tunniste:

—

IP

=

interpolointiperhe 5.6 kohdan määritelmän mukaisesti

—

RL

=

ajovastusperhe 5.7 kohdan määritelmän mukaisesti

—

RM

=

ajovastusmatriisiperhe 5.8 kohdan määritelmän mukaisesti

—

PR

=

jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (Ki) mukainen perhe 5.9 kohdan määritelmän mukaisesti

—

AT

=

ATCT-perhe alaliitteessä 6 a olevan 2 kohdan määritelmän mukaisesti.

| | nnnnnnnnnnnnnnn on enintään 15 merkin pituinen jono, jossa saa käyttää vain merkkejä 0–9, A–Z ja alaviivaa ”_”. |
| --- | --- |

nnnnnnnnnnnnnnn on enintään 15 merkin pituinen jono, jossa saa käyttää vain merkkejä 0–9, A–Z ja alaviivaa ”_”.

| | WMI (valmistajatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka määritellään standardissa ISO 3780:2009. |
| --- | --- |

WMI (valmistajatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka määritellään standardissa ISO 3780:2009.

| | x arvoksi asetetaan joko 1 tai 0 seuraavien edellytysten mukaisesti:






  a) | Hyväksyntäviranomaisen ja WMI-tunnuksen haltijan suostumuksella arvoksi asetetaan 1, kun ajoneuvoperhe on määritelty kattamaan seuraavien ajoneuvot:






  i) | yksittäinen valmistaja, jolla on yksi WMI-tunnus |
| --- | --- | --- | --- |

x arvoksi asetetaan joko 1 tai 0 seuraavien edellytysten mukaisesti:

a)

Hyväksyntäviranomaisen ja WMI-tunnuksen haltijan suostumuksella arvoksi asetetaan 1, kun ajoneuvoperhe on määritelty kattamaan seuraavien ajoneuvot:

i)

yksittäinen valmistaja, jolla on yksi WMI-tunnus

| ii) | valmistaja, jolla on useita WMI-tunnuksia, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta |
| --- | --- |

ii)

valmistaja, jolla on useita WMI-tunnuksia, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta

| iii) | useampi kuin yksi valmistaja, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta. |
| --- | --- |

iii)

useampi kuin yksi valmistaja, kuitenkin vain tapauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta.

Edellä olevien i, ii ja iii alakohdan mukaisissa tapauksissa perheen tunniste koostuu yhdestä yksilöllisestä merkkien n jonosta ja yhdestä yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jota seuraa numero 1.

| b) | Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella arvoksi asetetaan 0, kun ajoneuvoperheen määrittelyperusteet ovat samat kuin vastaavan a alakohdan mukaisesti määritellyn ajoneuvoperheenmäärittelyperusteet mutta valmistaja päättää käyttää eri WMI-tunnusta. Tällöin perheen tunniste koostuu samasta merkkien n jonosta kuin a alakohdan mukaisesti määritellylle ajoneuvoperheelle määritetty jono ja lisäksi yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jonka on oltava eri kuin a alakohdan mukaisissa tapauksissa käytetty ja jota seuraa numero 0.” |
| --- | --- |

b)

Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella arvoksi asetetaan 0, kun ajoneuvoperheen määrittelyperusteet ovat samat kuin vastaavan a alakohdan mukaisesti määritellyn ajoneuvoperheenmäärittelyperusteet mutta valmistaja päättää käyttää eri WMI-tunnusta. Tällöin perheen tunniste koostuu samasta merkkien n jonosta kuin a alakohdan mukaisesti määritellylle ajoneuvoperheelle määritetty jono ja lisäksi yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jonka on oltava eri kuin a alakohdan mukaisissa tapauksissa käytetty ja jota seuraa numero 0.”

| 12) | Lisätään 5.1 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Tämä koskee myös päästöjenrajoitusjärjestelmissä käytettävien letkujen, liitosten ja liitäntöjen suojausta.” |
| --- | --- |

12)

Lisätään 5.1 kohtaan kappale seuraavasti:

”Tämä koskee myös päästöjenrajoitusjärjestelmissä käytettävien letkujen, liitosten ja liitäntöjen suojausta.”

| 13) | Poistetaan 5.1.1 kohta. |
| --- | --- |

13)

Poistetaan 5.1.1 kohta.

| 14) | Korvataan 5.3.6 kohta seuraavasti:






  ”5.6. | Päästötesteissä on käytettävä tämän liitteen alaliitteessä 6 olevassa 2.4.5 kohdassa määriteltyjä renkaita.” |
| --- | --- | --- |

14)

Korvataan 5.3.6 kohta seuraavasti:

”5.6.

| 15) | Korvataan 5.5 kohta seuraavasti:
  ”5.5.   Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset
  Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset esitetään liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 5.5 kohta seuraavasti:

”5.5.   Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset

Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset esitetään liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa.”

| 16) | Poistetaan 5.5.1, 5.5.2, 5.5.3 ja 5.5.4 kohta. |
| --- | --- |

16)

Poistetaan 5.5.1, 5.5.2, 5.5.3 ja 5.5.4 kohta.

| 17) | Korvataan 5.6.1 kohta seuraavasti:






  ”5.6.1. | Täyspolttomoottoriajoneuvojen interpolointiperhe”. |
| --- | --- | --- |

17)

Korvataan 5.6.1 kohta seuraavasti:

”5.6.1.

| 18) | Lisätään 5.6.1.1, 5.6.1.2 ja 5.6.1.3 kohta seuraavasti:
  5.6.1.1.   Ajoneuvot voivat kuulua samaan interpolointiperheeseen kaikissa seuraavissa tapauksissa ja niiden yhdistelmissä:






  a) | ne kuuluvat eri ajoneuvoryhmiin, jotka kuvataan alaliitteessä 1 olevassa 2 kohdassa |
| --- | --- | --- |

18)

Lisätään 5.6.1.1, 5.6.1.2 ja 5.6.1.3 kohta seuraavasti:

5.6.1.1.   Ajoneuvot voivat kuulua samaan interpolointiperheeseen kaikissa seuraavissa tapauksissa ja niiden yhdistelmissä:

a)

ne kuuluvat eri ajoneuvoryhmiin, jotka kuvataan alaliitteessä 1 olevassa 2 kohdassa

| b) | niiden alaliitteessä 1 olevassa 8 kohdassa kuvatut pienennykset ovat eritasoiset |
| --- | --- |

b)

niiden alaliitteessä 1 olevassa 8 kohdassa kuvatut pienennykset ovat eritasoiset

| c) | niiden alaliitteessä 1 olevassa 9 kohdassa kuvatut rajatut nopeudet ovat erisuuruiset. |
| --- | --- |

c)

niiden alaliitteessä 1 olevassa 9 kohdassa kuvatut rajatut nopeudet ovat erisuuruiset.

5.6.1.2.   Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:

| a) | polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajoneuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa), palamisprosessi, moottorin iskutilavuus, ominaisuudet täydellä kuormalla, moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut moottorin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO2-päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhteissa |
| --- | --- |

a)

polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajoneuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa), palamisprosessi, moottorin iskutilavuus, ominaisuudet täydellä kuormalla, moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut moottorin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO2-päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhteissa

| b) | voimalaitteen kaikkien CO2-päästöjen massaan vaikuttavien komponenttien toimintastrategia |
| --- | --- |

b)

voimalaitteen kaikkien CO2-päästöjen massaan vaikuttavien komponenttien toimintastrategia

| c) | voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä) |
| --- | --- |

c)

voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä)

| d) | n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyypin n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia. |
| --- | --- |

d)

n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyypin n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia.

| e) | vetävien akselien lukumäärä |
| --- | --- |

e)

vetävien akselien lukumäärä

| f) | ATCT-perhe (vertailupolttoainekohtaisesti flex-fuel-ajoneuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa) |
| --- | --- |

f)

ATCT-perhe (vertailupolttoainekohtaisesti flex-fuel-ajoneuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa)

| g) | pyörien lukumäärä akselia kohti. |
| --- | --- |

g)

pyörien lukumäärä akselia kohti.

5.6.1.3.   Jos käytetään vaihtoehtoista parametria, jollaisia ovat esimerkiksi alaliitteessä 2 olevan 2 kohdan k alakohdassa esitetty nmin_drive ja alaliitteessä 2 olevassa 3.4 kohdassa määritelty ASM-marginaali, parametrin on oltava interpolointiperheessä sama.”

| 19) | Korvataan 5.6.2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen, ajo-REESS-järjestelmän ja pienjännitetehonlähteen välisen sekä latauspistokkeen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen sähköenergianmuuntimen tyyppi ja muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO2-päästöjen massaan ja sähköenergiankulutukseen WLTP:n mukaisissa olosuhteissa.” |
| --- | --- | --- |

19)

Korvataan 5.6.2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

| 20) | Korvataan 5.6.3 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen, ajo-REESS-järjestelmän ja pienjännitetehonlähteen välisen sekä latauspistokkeen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen sähköenergianmuuntimen tyyppi ja muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta sähköenergiankulutukseen ja sähköiseen toimintasäteeseen WLTP:n mukaisissa olosuhteissa.” |
| --- | --- | --- |

20)

Korvataan 5.6.3 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

| 21) | Korvataan 5.6.3 kohdan g alakohta seuraavasti:






  ”g) | n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyypin ja -mallin n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia.” |
| --- | --- | --- |

21)

Korvataan 5.6.3 kohdan g alakohta seuraavasti:

”g)

| 22) | Korvataan 5.7 kohta d alakohdasta kohdan loppuun seuraavasti:






  ”d) | pyörien lukumäärä akselia kohti. |
| --- | --- | --- |

22)

Korvataan 5.7 kohta d alakohdasta kohdan loppuun seuraavasti:

”d)

Jos ainakin yksi sähkökone on kytkettynä vaihteiston vapaa-asennossa eikä ajoneuvoa ole varustettu ajoneuvon vapaarullaustilalla (alaliitteessä 4 oleva 4.2.1.8.5 kohta), jossa sähkökone ei vaikuta ajovastukseen, sovelletaan 5.6.2 kohdan a alakohdan ja 5.6.3 kohdan a alakohdan perusteita.

Jos ajoneuvo poikkeaa muilta ominaisuuksiltaan kuin massaltaan, vierintävastukseltaan ja aerodynamiikaltaan siten, että erolla on merkityksellistä vaikutusta ajovastukseen, ajoneuvoa ei pidetä perheen jäsenenä, ellei hyväksyntäviranomainen sitä hyväksy.”

| 23) | Korvataan 5.8 kohta seuraavasti:
  ”5.8.   Ajovastusmatriisiperhe
  Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden suurin suunniteltu teknisesti sallittu kokonaismassa on ≥ 3 000 kg.
  Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa myös ajoneuvoihin, jotka on toimitettu monivaiheiseen tyyppihyväksyntään, tai monivaiheisesti tyyppihyväksyttäviin ajoneuvoihin, jotka on toimitettu yksittäishyväksyntään.
  Tällöin sovelletaan liitteessä XII olevan 2 kohdan säännöksiä.
  Samaan ajovastusmatriisiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:






  a) | vaihteiston tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) |
| --- | --- | --- |

23)

Korvataan 5.8 kohta seuraavasti:

”5.8.   Ajovastusmatriisiperhe

Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden suurin suunniteltu teknisesti sallittu kokonaismassa on ≥ 3 000 kg.

Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa myös ajoneuvoihin, jotka on toimitettu monivaiheiseen tyyppihyväksyntään, tai monivaiheisesti tyyppihyväksyttäviin ajoneuvoihin, jotka on toimitettu yksittäishyväksyntään.

Tällöin sovelletaan liitteessä XII olevan 2 kohdan säännöksiä.

Samaan ajovastusmatriisiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:

a)

vaihteiston tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton)

| b) | vetävien akselien lukumäärä |
| --- | --- |

b)

vetävien akselien lukumäärä

| c) | pyörien lukumäärä akselia kohti.” |
| --- | --- |

c)

pyörien lukumäärä akselia kohti.”

| 24) | Korvataan 5.9 kohta seuraavasti:
  ”5.9.   Jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (Ki) mukainen perhe
  Samaan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän mukaiseen perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:






  a) | polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi, palamisprosessi |
| --- | --- | --- |

24)

Korvataan 5.9 kohta seuraavasti:

”5.9.   Jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (Ki) mukainen perhe

Samaan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän mukaiseen perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:

a)

polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi, palamisprosessi

| b) | jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä (eli katalysaattori, hiukkasloukku)






  i) | rakenne (eli kotelointi, käytettävä jalometalli, käytettävä substraatti, kennotiheys) |
| --- | --- | --- |

b)

jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä (eli katalysaattori, hiukkasloukku)

i)

rakenne (eli kotelointi, käytettävä jalometalli, käytettävä substraatti, kennotiheys)

| ii) | tyyppi ja toimintaperiaate |
| --- | --- |

ii)

tyyppi ja toimintaperiaate

| iii) | tilavuus (± 10 prosenttia) |
| --- | --- |

iii)

tilavuus (± 10 prosenttia)

| iv) | sijainti (lämpötila ± 100 °C toiseksi suurimmalla vertailunopeudella). |
| --- | --- |

iv)

sijainti (lämpötila ± 100 °C toiseksi suurimmalla vertailunopeudella).

| c) | Perheen kunkin ajoneuvon testimassan on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin Ki-demonstroinnissa käytettävän ajoneuvon testimassa lisättynä 250 kg:lla.” |
| --- | --- |

c)

Perheen kunkin ajoneuvon testimassan on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin Ki-demonstroinnissa käytettävän ajoneuvon testimassa lisättynä 250 kg:lla.”

| 25) | Poistetaan 5.9.1 ja 5.9.2 kohta. |
| --- | --- |

25)

Poistetaan 5.9.1 ja 5.9.2 kohta.

| 26) | Korvataan 6.1 kohta seuraavasti:
  ”6.1.   Raja-arvot
  Päästöjen raja-arvoina käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 esitettyjä arvoja.” |
| --- | --- |

26)

Korvataan 6.1 kohta seuraavasti:

”6.1.   Raja-arvot

Päästöjen raja-arvoina käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 esitettyjä arvoja.”

| 27) | Muutetaan alaliite 1 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1–3.5 kohta seuraavasti:
  ”1.   Yleiset vaatimukset
  Ajettavan syklin määräävät testiajoneuvon nimellistehon suhde sen massaan ajokuntoisena miinus 75 kg (W/kg) ja sen suurin nopeus vmax.
  Tämän alaliitteen vaatimuksista johtuvaa sykliä nimitetään liitteen muissa osissa ”sovellettavaksi sykliksi”.
  2.   Ajoneuvojen luokitus
  2.1.   Ryhmän 1 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg suhde Pmr ≤ 22 W/kg.
  2.2.   Ryhmän 2 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg suhde > 22 ja ≤ 34 W/kg.
  2.3.   Ryhmän 3 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg suhde > 34 W/kg.
  2.3.1.   Ryhmän 3 ajoneuvot jaetaan kahteen alaryhmään suurimman nopeutensa vmax mukaan.
  2.3.1.1.   Ryhmän 3a ajoneuvot: vmax < 120 km/h.
  2.3.1.2.   Ryhmän 3b ajoneuvot: vmax ≥ 120 km/h.
  2.3.2.   Kaikkia alaliitteen 8 mukaisesti testattavia ajoneuvoja pidetään ryhmän 3 ajoneuvoina.
  3.   Testisyklit
  3.1.   Ryhmän 1 sykli
  3.1.1.   Ryhmän 1 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low1), keskinopeasta vaiheesta (Medium1) ja toisesta hitaasta vaiheesta (Low1).
  3.1.2.   Vaihe Low1 kuvataan kuvassa A1/1 ja taulukossa A1/1.
  3.1.3.   Vaihe Medium1 kuvataan kuvassa A1/2 ja taulukossa A1/2.
  3.2.   Ryhmän 2 sykli
  3.2.1.   Ryhmän 2 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low2), keskinopeasta vaiheesta (Medium2), nopeasta vaiheesta (High2) ja moottoritievaiheesta (Extra High2).
  3.2.2.   Vaihe Low2 kuvataan kuvassa A1/3 ja taulukossa A1/3.
  3.2.3.   Vaihe Medium2 kuvataan kuvassa A1/4 ja taulukossa A1/4.
  3.2.4.   Vaihe High2 kuvataan kuvassa A1/5 ja taulukossa A1/5.
  3.2.5.   Vaihe Extra High2 kuvataan kuvassa A1/6 ja taulukossa A1/6.
  3.3.   Ryhmän 3 sykli
  Ryhmän 3 syklit jaetaan kahteen alaryhmään ryhmän 3 ajoneuvojen jaottelun mukaisesti.
  3.3.1.   Ryhmän 3a sykli
  3.3.1.1.   Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low3), keskinopeasta vaiheesta (Medium3a), nopeasta vaiheesta (High3a) ja moottoritievaiheesta (Extra High3).
  3.3.1.2.   Vaihe Low3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.
  3.3.1.3.   Vaihe Medium3a kuvataan kuvassa A1/8 ja taulukossa A1/8.
  3.3.1.4.   Vaihe High3a kuvataan kuvassa A1/10 ja taulukossa A1/10.
  3.3.1.5.   Vaihe Extra High3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.
  3.3.2.   Ryhmän 3b sykli
  3.3.2.1.   Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low3), keskinopeasta vaiheesta (Medium3b), nopeasta vaiheesta (High3b) ja moottoritievaiheesta (Extra High3).
  3.3.2.2.   Vaihe Low3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.
  3.3.2.3.   Vaihe Medium3b kuvataan kuvassa A1/9 ja taulukossa A1/9.
  3.3.2.4.   Vaihe High3b kuvataan kuvassa A1/11 ja taulukossa A1/11.
  3.3.2.5.   Vaihe Extra High3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.
  3.4.   Kaikkien vaiheiden kesto
  3.4.1.   Kaikkien hitaiden vaiheiden kesto on 589 sekuntia.
  3.4.2.   Kaikkien keskinopeiden vaiheiden kesto on 433 sekuntia.
  3.4.3.   Kaikkien nopeiden vaiheiden kesto on 455 sekuntia.
  3.4.4.   Kaikkien moottoritievaiheiden kesto on 323 sekuntia.
  3.5.   WLTC-kaupunkiajosyklit
  Ulkopuolelta ladattavat sähköhybridiajoneuvot ja täyssähköajoneuvot testataan asianomaisilla ryhmän 3a ja ryhmän 3b WLTC-sykleillä ja WLTC-kaupunkiajosykleillä (ks. alaliite 8).
  WLTC-kaupunkiajosykli koostuu vain hitaasta ja keskinopeasta vaiheesta.” |
| --- | --- | --- |

27)

Muutetaan alaliite 1 seuraavasti:

a)

Korvataan 1–3.5 kohta seuraavasti:

”1.   Yleiset vaatimukset

Ajettavan syklin määräävät testiajoneuvon nimellistehon suhde sen massaan ajokuntoisena miinus 75 kg (W/kg) ja sen suurin nopeus vmax.

Tämän alaliitteen vaatimuksista johtuvaa sykliä nimitetään liitteen muissa osissa ”sovellettavaksi sykliksi”.

2.   Ajoneuvojen luokitus

2.1.   Ryhmän 1 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg suhde Pmr ≤ 22 W/kg.

2.2.   Ryhmän 2 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg suhde > 22 ja ≤ 34 W/kg.

2.3.   Ryhmän 3 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg suhde > 34 W/kg.

2.3.1.   Ryhmän 3 ajoneuvot jaetaan kahteen alaryhmään suurimman nopeutensa vmax mukaan.

2.3.1.1.   Ryhmän 3a ajoneuvot: vmax < 120 km/h.

2.3.1.2.   Ryhmän 3b ajoneuvot: vmax ≥ 120 km/h.

2.3.2.   Kaikkia alaliitteen 8 mukaisesti testattavia ajoneuvoja pidetään ryhmän 3 ajoneuvoina.

3.   Testisyklit

3.1.   Ryhmän 1 sykli

3.1.1.   Ryhmän 1 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low1), keskinopeasta vaiheesta (Medium1) ja toisesta hitaasta vaiheesta (Low1).

3.1.2.   Vaihe Low1 kuvataan kuvassa A1/1 ja taulukossa A1/1.

3.1.3.   Vaihe Medium1 kuvataan kuvassa A1/2 ja taulukossa A1/2.

3.2.   Ryhmän 2 sykli

3.2.1.   Ryhmän 2 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low2), keskinopeasta vaiheesta (Medium2), nopeasta vaiheesta (High2) ja moottoritievaiheesta (Extra High2).

3.2.2.   Vaihe Low2 kuvataan kuvassa A1/3 ja taulukossa A1/3.

3.2.3.   Vaihe Medium2 kuvataan kuvassa A1/4 ja taulukossa A1/4.

3.2.4.   Vaihe High2 kuvataan kuvassa A1/5 ja taulukossa A1/5.

3.2.5.   Vaihe Extra High2 kuvataan kuvassa A1/6 ja taulukossa A1/6.

3.3.   Ryhmän 3 sykli

Ryhmän 3 syklit jaetaan kahteen alaryhmään ryhmän 3 ajoneuvojen jaottelun mukaisesti.

3.3.1.   Ryhmän 3a sykli

3.3.1.1.   Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low3), keskinopeasta vaiheesta (Medium3a), nopeasta vaiheesta (High3a) ja moottoritievaiheesta (Extra High3).

3.3.1.2.   Vaihe Low3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.

3.3.1.3.   Vaihe Medium3a kuvataan kuvassa A1/8 ja taulukossa A1/8.

3.3.1.4.   Vaihe High3a kuvataan kuvassa A1/10 ja taulukossa A1/10.

3.3.1.5.   Vaihe Extra High3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.

3.3.2.   Ryhmän 3b sykli

3.3.2.1.   Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low3), keskinopeasta vaiheesta (Medium3b), nopeasta vaiheesta (High3b) ja moottoritievaiheesta (Extra High3).

3.3.2.2.   Vaihe Low3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.

3.3.2.3.   Vaihe Medium3b kuvataan kuvassa A1/9 ja taulukossa A1/9.

3.3.2.4.   Vaihe High3b kuvataan kuvassa A1/11 ja taulukossa A1/11.

3.3.2.5.   Vaihe Extra High3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.

3.4.   Kaikkien vaiheiden kesto

3.4.1.   Kaikkien hitaiden vaiheiden kesto on 589 sekuntia.

3.4.2.   Kaikkien keskinopeiden vaiheiden kesto on 433 sekuntia.

3.4.3.   Kaikkien nopeiden vaiheiden kesto on 455 sekuntia.

3.4.4.   Kaikkien moottoritievaiheiden kesto on 323 sekuntia.

3.5.   WLTC-kaupunkiajosyklit

Ulkopuolelta ladattavat sähköhybridiajoneuvot ja täyssähköajoneuvot testataan asianomaisilla ryhmän 3a ja ryhmän 3b WLTC-sykleillä ja WLTC-kaupunkiajosykleillä (ks. alaliite 8).

WLTC-kaupunkiajosykli koostuu vain hitaasta ja keskinopeasta vaiheesta.”

| b) | Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 1 sykli”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 1 sykli”.

| c) | Korvataan kuvan A1/1 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low1
  ”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan kuvan A1/1 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low1
  ”.

| d) | Korvataan kuvan A1/2 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium1
  ”. |
| --- | --- |

d)

Korvataan kuvan A1/2 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium1
  ”.

| e) | Korvataan taulukon A1/1 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low1
  ”. |
| --- | --- |

e)

Korvataan taulukon A1/1 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low1
  ”.

| f) | Korvataan taulukon A1/2 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium1
  ”. |
| --- | --- |

f)

Korvataan taulukon A1/2 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium1
  ”.

| g) | Korvataan 5 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli”. |
| --- | --- |

g)

Korvataan 5 kohdan otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli”.

| h) | Korvataan kuvan A1/3 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low2
  ”. |
| --- | --- |

h)

Korvataan kuvan A1/3 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low2
  ”.

| i) | Korvataan kuvan A1/4 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium2
  ”. |
| --- | --- |

i)

Korvataan kuvan A1/4 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium2
  ”.

| j) | Korvataan kuvan A1/5 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High2
  ”. |
| --- | --- |

j)

Korvataan kuvan A1/5 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High2
  ”.

| k) | Korvataan kuvan A1/6 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High2
  ”. |
| --- | --- |

k)

Korvataan kuvan A1/6 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High2
  ”.

| l) | Korvataan taulukon A1/3 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low2
  ”. |
| --- | --- |

l)

Korvataan taulukon A1/3 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low2
  ”.

| m) | Korvataan taulukon A1/4 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium2
  ”. |
| --- | --- |

m)

Korvataan taulukon A1/4 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium2
  ”.

| n) | Korvataan taulukon A1/5 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High2
  ”. |
| --- | --- |

n)

Korvataan taulukon A1/5 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High2
  ”.

| o) | Korvataan taulukon A1/6 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High2
  ”. |
| --- | --- |

o)

Korvataan taulukon A1/6 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High2
  ”.

| p) | Korvataan 6 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3 sykli”. |
| --- | --- |

p)

Korvataan 6 kohdan otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3 sykli”.

| q) | Korvataan kuvan A1/7 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low3
  ”. |
| --- | --- |

q)

Korvataan kuvan A1/7 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low3
  ”.

| r) | Korvataan kuvan A1/8 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium3a
  ”. |
| --- | --- |

r)

Korvataan kuvan A1/8 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium3a
  ”.

| s) | Korvataan kuvan A1/9 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium3b
  ”. |
| --- | --- |

s)

Korvataan kuvan A1/9 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium3b
  ”.

| t) | Korvataan kuvan A1/10 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High3a
  ”. |
| --- | --- |

t)

Korvataan kuvan A1/10 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High3a
  ”.

| u) | Korvataan kuvan A1/11 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High3b
  ”. |
| --- | --- |

u)

Korvataan kuvan A1/11 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High3b
  ”.

| v) | Korvataan kuvan A1/12 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High3
  ”. |
| --- | --- |

v)

Korvataan kuvan A1/12 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High3
  ”.

| w) | Korvataan taulukon A1/7 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low3
  ”. |
| --- | --- |

w)

Korvataan taulukon A1/7 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low3
  ”.

| x) | Korvataan taulukon A1/8 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium3a
  ”. |
| --- | --- |

x)

Korvataan taulukon A1/8 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium3a
  ”.

| y) | Korvataan taulukon A1/9 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium3b
  ”. |
| --- | --- |

y)

Korvataan taulukon A1/9 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium3b
  ”.

| z) | Korvataan taulukon A1/10 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High3a
  ”. |
| --- | --- |

z)

Korvataan taulukon A1/10 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High3a
  ”.

| aa) | Korvataan taulukon A1/11 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High3b
  ”. |
| --- | --- |

aa)

Korvataan taulukon A1/11 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High3b
  ”.

| ab) | Korvataan taulukon A1/12 otsikko seuraavasti:

  ”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High3
  ”. |
| --- | --- |

ab)

Korvataan taulukon A1/12 otsikko seuraavasti:

”WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High3
  ”.

| ac) | Korvataan 7 kohdassa oleva taulukko A1/13 seuraavasti:
  ”Taulukko A1/13


  1 Hz:n tarkistussummat








  Syklin ryhmä | Syklin vaihe | Ajoneuvon 1 Hz:n tavoitenopeuksien tarkistussumma |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä 1 | Hidas | 11 988,4 |
| Keskinopea | 17 162,8 |
| Hidas | 11 988,4 |
| Yhteensä | 41 139,6 |
| Ryhmä 2 | Hidas | 11 162,2 |
| Keskinopea | 17 054,3 |
| Nopea | 24 450,6 |
| Moottoritie | 28 869,8 |
| Yhteensä | 81 536,9 |
| Ryhmä 3a | Hidas | 11 140,3 |
| Keskinopea | 16 995,7 |
| Nopea | 25 646,0 |
| Moottoritie | 29 714,9 |
| Yhteensä | 83 496,9 |
| Ryhmä 3b | Hidas | 11 140,3 |
| Keskinopea | 17 121,2 |
| Nopea | 25 782,2 |
| Moottoritie | 29 714,9 |
| Yhteensä | 83 758,6 ”. |

ac)

Korvataan 7 kohdassa oleva taulukko A1/13 seuraavasti:

”Taulukko A1/13

1 Hz:n tarkistussummat

Syklin ryhmä

Syklin vaihe

Ajoneuvon 1 Hz:n tavoitenopeuksien tarkistussumma

Ryhmä 1

Hidas

11 988,4

Keskinopea

17 162,8

Hidas

11 988,4

Yhteensä

41 139,6

Ryhmä 2

Hidas

11 162,2

Keskinopea

17 054,3

Nopea

24 450,6

Moottoritie

28 869,8

Yhteensä

81 536,9

Ryhmä 3a

Hidas

11 140,3

Keskinopea

16 995,7

Nopea

25 646,0

Moottoritie

29 714,9

Yhteensä

83 496,9

Ryhmä 3b

Hidas

11 140,3

Keskinopea

17 121,2

Nopea

25 782,2

Moottoritie

29 714,9

Yhteensä

83 758,6 ”.

| ad) | Poistetaan 8.1 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen. |
| --- | --- |

ad)

Poistetaan 8.1 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen.

| ae) | Korvataan 8.2.2 kohta seuraavasti:
  ”8.2.2.   Pienennysmenettely, ryhmän 2 ajoneuvot
  Koska ajettavuusongelmat liittyvät yksinomaan ryhmien 2 ja 3 syklien moottoritievaiheisiin, pienennystä sovelletaan niihin moottoritievaiheen osuuksiin, joissa ajettavuusongelmia odotetaan esiintyvän (ks. kuvat A1/15 ja A1/16).” |
| --- | --- |

ae)

Korvataan 8.2.2 kohta seuraavasti:

”8.2.2.   Pienennysmenettely, ryhmän 2 ajoneuvot

Koska ajettavuusongelmat liittyvät yksinomaan ryhmien 2 ja 3 syklien moottoritievaiheisiin, pienennystä sovelletaan niihin moottoritievaiheen osuuksiin, joissa ajettavuusongelmia odotetaan esiintyvän (ks. kuvat A1/15 ja A1/16).”

| af) | Korvataan 8.2.3 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Kuvassa A1/16 esitetään esimerkki pienennetystä moottoritievaiheesta, jota sovelletaan ryhmän 3 ajoneuvojen WLTC-menettelyssä.” |
| --- | --- |

af)

Korvataan 8.2.3 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Kuvassa A1/16 esitetään esimerkki pienennetystä moottoritievaiheesta, jota sovelletaan ryhmän 3 ajoneuvojen WLTC-menettelyssä.”

| ag) | Korvataan 8.3 kohdassa ensimmäistä yhtälöä seuraava ilmaisu






  ”f0, f1, f2 | ovat sovellettavat ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2) |
| --- | --- | --- |
| TM | on sovellettava testimassa (kg) |
| vi | on nopeus aikana i (km/h). |

ag)

Korvataan 8.3 kohdassa ensimmäistä yhtälöä seuraava ilmaisu

”f0, f1, f2

ovat sovellettavat ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2)

TM

on sovellettava testimassa (kg)

vi

on nopeus aikana i (km/h).

Syklin aika i, jona tarvittava teho on suurin tai tehoarvot ovat lähellä suurinta tehoa, on sekunti 764 ryhmän 1, sekunti 1 574 ryhmän 2 ja sekunti 1 566 ryhmän 3 ajoneuvojen osalta.”

seuraavasti:

| ”f0, f1, f2 | ovat sovellettavat ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2) |
| --- | --- |
| TM | on sovellettava testimassa (kg) |
| vi | on nopeus aikana i (km/h) |
| ai | on kiihtyvyys aikana i (km/h2). |

”f0, f1, f2

ovat sovellettavat ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2)

TM

on sovellettava testimassa (kg)

vi

on nopeus aikana i (km/h)

ai

on kiihtyvyys aikana i (km/h2).

Syklin aika i, jona tarvittava teho on suurin tai tehoarvot ovat lähellä suurinta tehoa, on sekunti 764 ryhmän 1, sekunti 1 574 ryhmän 2 ja sekunti 1 566 ryhmän 3 syklien osalta.”

| ah) | Korvataan 9.1 kohta seuraavasti:
  ”9.1.   Yleiset huomautukset
  Tätä kohtaa sovelletaan ajoneuvoihin, jotka teknisesti pystyvät noudattamaan tämän alaliitteen 1 kohdassa esitetyn sovellettavan syklin (perussykli) nopeuskäyrää suurinta nopeuttaan pienemmillä nopeuksilla mutta joiden suurin nopeus on muista syistä rajoitettu pienemmäksi kuin syklin suurin nopeus. Tätä sovellettavaa sykliä nimitetään ”perussykliksi” ja käytetään rajatun nopeuden syklin määrittämiseen.
  Jos sovelletaan 8.2 mukaista pienennystä, perussyklinä käytetään pienennettyä sykliä.
  Perussyklin suurin nopeus on vmax,cycle.
  Ajoneuvon suurinta nopeutta nimitetään sen rajatuksi nopeudeksi vcap.
  Jos 3.3.2 kohdassa määriteltyyn ryhmän 3b ajoneuvoon sovelletaan rajattua nopeutta vcap, perussyklinä käytetään ryhmän 3b sykliä. Näin tehdään, vaikka vcap olisi pienempi kuin 120 km/h.
  Silloin kun rajattua nopeutta vcap sovelletaan, perussykliä on muutettava 9.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jotta rajatun nopeuden syklissä saavutetaan sama matka kuin perussyklissä.” |
| --- | --- |

ah)

Korvataan 9.1 kohta seuraavasti:

”9.1.   Yleiset huomautukset

Tätä kohtaa sovelletaan ajoneuvoihin, jotka teknisesti pystyvät noudattamaan tämän alaliitteen 1 kohdassa esitetyn sovellettavan syklin (perussykli) nopeuskäyrää suurinta nopeuttaan pienemmillä nopeuksilla mutta joiden suurin nopeus on muista syistä rajoitettu pienemmäksi kuin syklin suurin nopeus. Tätä sovellettavaa sykliä nimitetään ”perussykliksi” ja käytetään rajatun nopeuden syklin määrittämiseen.

Jos sovelletaan 8.2 mukaista pienennystä, perussyklinä käytetään pienennettyä sykliä.

Perussyklin suurin nopeus on vmax,cycle.

Ajoneuvon suurinta nopeutta nimitetään sen rajatuksi nopeudeksi vcap.

Jos 3.3.2 kohdassa määriteltyyn ryhmän 3b ajoneuvoon sovelletaan rajattua nopeutta vcap, perussyklinä käytetään ryhmän 3b sykliä. Näin tehdään, vaikka vcap olisi pienempi kuin 120 km/h.

Silloin kun rajattua nopeutta vcap sovelletaan, perussykliä on muutettava 9.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jotta rajatun nopeuden syklissä saavutetaan sama matka kuin perussyklissä.”

| ai) | Korvataan 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 kohta seuraavasti:
  9.2.1.1.   Jos vcap < vmax,medium, lasketaan perussyklin keskinopeiden vaiheiden matka dbase,medium ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka dcap,medium kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:



  , kun i = 591 – 1 022

  jossa
  vmax,medium on ajoneuvon suurin nopeus keskinopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan taulukossa A1/2 ryhmän 1 syklille, taulukossa A1/4 ryhmän 2 syklille, taulukossa A1/8 ryhmän 3a syklille ja taulukossa A1/9 ryhmän 3b syklille.
  9.2.1.2.   Jos vcap < vmax,high, lasketaan perussyklin nopeiden vaiheiden matkat dbase,high ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka dcap,high kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:



  , kun i = 1 024 – 1 477

  vmax,high on ajoneuvon suurin nopeus nopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan taulukossa A1/5 ryhmän 2 sykleille, taulukossa A1/10 ryhmän 3a sykleille ja taulukossa A1/11 ryhmän 3b sykleille.” |
| --- | --- |

ai)

Korvataan 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 kohta seuraavasti:

9.2.1.1.   Jos vcap < vmax,medium, lasketaan perussyklin keskinopeiden vaiheiden matka dbase,medium ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka dcap,medium kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:

Formula
  , kun i = 591 – 1 022

jossa

vmax,medium on ajoneuvon suurin nopeus keskinopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan taulukossa A1/2 ryhmän 1 syklille, taulukossa A1/4 ryhmän 2 syklille, taulukossa A1/8 ryhmän 3a syklille ja taulukossa A1/9 ryhmän 3b syklille.

9.2.1.2.   Jos vcap < vmax,high, lasketaan perussyklin nopeiden vaiheiden matkat dbase,high ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka dcap,high kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:

Formula
  , kun i = 1 024 – 1 477

vmax,high on ajoneuvon suurin nopeus nopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan taulukossa A1/5 ryhmän 2 sykleille, taulukossa A1/10 ryhmän 3a sykleille ja taulukossa A1/11 ryhmän 3b sykleille.”

| aj) | Korvataan 9.2.2 kohdassa toinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Jotta voidaan kompensoida perussyklin ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matkaero, lisätään väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin vastaavat ajanjaksot, joissa vi = vcap, 9.2.2.1–9.2.2.3 kohdassa kuvatulla tavalla.” |
| --- | --- |

aj)

Korvataan 9.2.2 kohdassa toinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Jotta voidaan kompensoida perussyklin ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matkaero, lisätään väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin vastaavat ajanjaksot, joissa vi = vcap, 9.2.2.1–9.2.2.3 kohdassa kuvatulla tavalla.”

| ak) | Korvataan 9.2.3.1 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”Ryhmän 1 sykli”. |
| --- | --- |

ak)

Korvataan 9.2.3.1 kohdan otsikko seuraavasti:

”Ryhmän 1 sykli”.

| al) | Korvataan 9.2.3.2 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”Ryhmien 2 ja 3 syklit”. |
| --- | --- |

al)

Korvataan 9.2.3.2 kohdan otsikko seuraavasti:

”Ryhmien 2 ja 3 syklit”.

| am) | Korvataan 9.2.3.2.2 kohdassa ensimmäisellä rivillä oleva yhtälö

  ”vmax, medium ≤ = vcap < vmax, high
  ”

  yhtälöllä

  ”vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
  ” |
| --- | --- |

am)

Korvataan 9.2.3.2.2 kohdassa ensimmäisellä rivillä oleva yhtälö

”vmax, medium ≤ = vcap < vmax, high
  ”

yhtälöllä

”vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
  ”

| an) | Korvataan 9.2.3.2.3 kohdassa ensimmäisellä rivillä oleva yhtälö

  ”vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
  ”

  yhtälöllä

  ”vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
  ”. |
| --- | --- |

an)

Korvataan 9.2.3.2.3 kohdassa ensimmäisellä rivillä oleva yhtälö

”vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
  ”

yhtälöllä

”vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
  ”.

| ao) | Lisätään 10 ja 10.1 kohta seuraavasti:
  ”10.   Syklien osoittaminen ajoneuvoille
  10.1.   Tietyn ryhmän ajoneuvo on testattava saman ryhmän syklillä: ryhmän 1 ajoneuvot ryhmän 1 syklillä, ryhmän 2 ajoneuvot ryhmän 2 syklillä, ryhmän 3a ajoneuvot ryhmän 3a syklillä ja ryhmän 3b ajoneuvot ryhmän 3b syklillä. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ajoneuvo voidaan testata myös numeroltaan suuremman ryhmän syklillä, jolloin esimerkiksi ryhmän 2 ajoneuvo voidaan testata ryhmän 3 syklillä. Tällöin on noudatettava ryhmien 3a ja 3b eroja ja sykliä voidaan pienentää 8–8.4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

ao)

Lisätään 10 ja 10.1 kohta seuraavasti:

”10.   Syklien osoittaminen ajoneuvoille

10.1.   Tietyn ryhmän ajoneuvo on testattava saman ryhmän syklillä: ryhmän 1 ajoneuvot ryhmän 1 syklillä, ryhmän 2 ajoneuvot ryhmän 2 syklillä, ryhmän 3a ajoneuvot ryhmän 3a syklillä ja ryhmän 3b ajoneuvot ryhmän 3b syklillä. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ajoneuvo voidaan testata myös numeroltaan suuremman ryhmän syklillä, jolloin esimerkiksi ryhmän 2 ajoneuvo voidaan testata ryhmän 3 syklillä. Tällöin on noudatettava ryhmien 3a ja 3b eroja ja sykliä voidaan pienentää 8–8.4 kohdan mukaisesti.”

| 28) | Korvataan alaliite 2 seuraavasti:


  ”Alaliite 2

  Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen vaihteenvalinnan ja vaihtamispisteen määrittäminen

  1.   Yleistä
  1.1.   Tässä alaliitteessä kuvattuja vaihteenvaihtamismenetelmiä sovelletaan ajoneuvoihin, jotka on varustettu käsivalintaisella vaihteistolla.
  1.2.   Määrätyt vaihteet ja vaihtamispisteet perustuvat niiden voimien tasapainoon, joita vaaditaan ajovastuksen voittamiseen ja kiihdytykseen ja joita moottori tuottaa kaikilla mahdollisilla vaihteilla tietyssä syklin vaiheessa.
  1.3.   Käytettävien vaihteiden määrittämiseksi tehtävät laskelmat perustuvat moottorin pyörimisnopeuksiin ja täyden kuormituksen tehokäyriin moottorin pyörimisnopeuden suhteen.
  1.4.   Aluevaihteistolla (dual range eli hidas ja nopea) varustettujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenkäytön määrittämisessä otetaan huomioon vain tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitettu toiminta-alue.
  1.5.   Kytkimen käyttöä koskevia vaatimuksia ei sovelleta, jos kytkin toimii automaattisesti ilman, että kuljettajan täytyy kytkeä tai vapauttaa se.
  1.6.   Tätä alaliitettä ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka testataan alaliitteen 8 mukaisesti.
  2.   Vaaditut tiedot ja esilaskelmat
  Kun sykli ajetaan alustadynamometrilla, käytettävien vaihteiden määrittämiseen vaaditaan seuraavat tiedot ja laskelmat:






  a) | Prated, valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho (kW) |
| --- | --- | --- |

28)

Korvataan alaliite 2 seuraavasti:

”Alaliite 2

Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen vaihteenvalinnan ja vaihtamispisteen määrittäminen

1.   Yleistä

1.1.   Tässä alaliitteessä kuvattuja vaihteenvaihtamismenetelmiä sovelletaan ajoneuvoihin, jotka on varustettu käsivalintaisella vaihteistolla.

1.2.   Määrätyt vaihteet ja vaihtamispisteet perustuvat niiden voimien tasapainoon, joita vaaditaan ajovastuksen voittamiseen ja kiihdytykseen ja joita moottori tuottaa kaikilla mahdollisilla vaihteilla tietyssä syklin vaiheessa.

1.3.   Käytettävien vaihteiden määrittämiseksi tehtävät laskelmat perustuvat moottorin pyörimisnopeuksiin ja täyden kuormituksen tehokäyriin moottorin pyörimisnopeuden suhteen.

1.4.   Aluevaihteistolla (dual range eli hidas ja nopea) varustettujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenkäytön määrittämisessä otetaan huomioon vain tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitettu toiminta-alue.

1.5.   Kytkimen käyttöä koskevia vaatimuksia ei sovelleta, jos kytkin toimii automaattisesti ilman, että kuljettajan täytyy kytkeä tai vapauttaa se.

1.6.   Tätä alaliitettä ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka testataan alaliitteen 8 mukaisesti.

2.   Vaaditut tiedot ja esilaskelmat

Kun sykli ajetaan alustadynamometrilla, käytettävien vaihteiden määrittämiseen vaaditaan seuraavat tiedot ja laskelmat:

a)

Prated, valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho (kW)

| b) | nrated, valmistajan ilmoittama moottorin nimellispyörimisnopeus, jolla moottori kehittää suurimman tehonsa (rpm) |
| --- | --- |

b)

nrated, valmistajan ilmoittama moottorin nimellispyörimisnopeus, jolla moottori kehittää suurimman tehonsa (rpm)

| c) | nidle, joutokäyntinopeus (rpm)
  nidle mitataan vähintään 1 minuutin ajalta vähintään 1 Hz:n mittaustaajuudella, kun moottori käy lämpimänä, vaihteenvalitsin on vapaa-asennossa ja kytkin on kytkettynä. Lämpötilaa sekä oheis- ja apulaitteita koskevat vaatimukset ovat samat kuin alaliitteessä 6 kuvataan tyyppi 1 -testin osalta.
  Tässä alaliitteessä käytettävä arvo on mittausjaksolta laskettu aritmeettinen keskiarvo, joka pyöristetään lähimpään 10 rpm:ään. |
| --- | --- |

c)

nidle, joutokäyntinopeus (rpm)

nidle mitataan vähintään 1 minuutin ajalta vähintään 1 Hz:n mittaustaajuudella, kun moottori käy lämpimänä, vaihteenvalitsin on vapaa-asennossa ja kytkin on kytkettynä. Lämpötilaa sekä oheis- ja apulaitteita koskevat vaatimukset ovat samat kuin alaliitteessä 6 kuvataan tyyppi 1 -testin osalta.

Tässä alaliitteessä käytettävä arvo on mittausjaksolta laskettu aritmeettinen keskiarvo, joka pyöristetään lähimpään 10 rpm:ään.

| d) | ng, eteenpäinajovaihteiden määrä.
  Tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetun toiminta-alueen eteenpäinajovaihteet numeroidaan laskevassa järjestyksessä moottorin pyörimisnopeuden (rpm) ja ajoneuvon nopeuden (km/h) suhteen mukaan. Vaihde 1 on vaihde, jossa suhde on suurin, vaihde ng se, jossa suhde on pienin. ng on eteenpäinajovaihteiden määrä. |
| --- | --- |

d)

ng, eteenpäinajovaihteiden määrä.

Tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetun toiminta-alueen eteenpäinajovaihteet numeroidaan laskevassa järjestyksessä moottorin pyörimisnopeuden (rpm) ja ajoneuvon nopeuden (km/h) suhteen mukaan. Vaihde 1 on vaihde, jossa suhde on suurin, vaihde ng se, jossa suhde on pienin. ng on eteenpäinajovaihteiden määrä.

| e) | (n/v)i, suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v kunkin vaihteen i osalta vaihteesta i vaihteeseen ngmax (rpm/(km/h). (n/v)i lasketaan käyttämällä alaliitteessä 7 olevassa 8 kohdassa annettuja yhtälöitä. |
| --- | --- |

e)

(n/v)i, suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v kunkin vaihteen i osalta vaihteesta i vaihteeseen ngmax (rpm/(km/h). (n/v)i lasketaan käyttämällä alaliitteessä 7 olevassa 8 kohdassa annettuja yhtälöitä.

| f) | f0, f1, f2, testaukseen valitut ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2) |
| --- | --- |

f)

f0, f1, f2, testaukseen valitut ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2)

| g) | nmax

  nmax1 = n95_high, moottorin pienin pyörimisnopeus, jolla saavutetaan 95 prosenttia nimellistehosta (rpm).
  Jos arvoa n95_high ei voida määrittää, koska moottorin pyörimisnopeus on rajoitettu pienemmäksi kuin nlim kaikkien vaihteiden osalta ja vastaava täyden kuormituksen teho on suurempi kuin 95 prosenttia nimellistehosta, arvoksi n95_high otetaan nlim.
  nmax2 = (n/v)(ngmax) × vmax,cycle

  nmax3 = (n/v)(ngmax) × vmax,vehicle

  jossa






  ngvmax | määritellään 2 kohdan i alakohdassa |
| --- | --- | --- |
| vmax,cycle | on ajoneuvon nopeuskäyrän suurin nopeus alaliitteen 1 mukaisesti (km/h) |
| vmax,vehicle | on ajoneuvon suurin nopeus 2 kohdan i alakohdan mukaisesti (km/h) |
| (n/v)(ngvmax) | on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella ngvmax (rpm/(km/h)) |
| nmax | on suurin arvoista nmax1, nmax2 ja nmax3 (rpm). |

g)

nmax

nmax1 = n95_high, moottorin pienin pyörimisnopeus, jolla saavutetaan 95 prosenttia nimellistehosta (rpm).

Jos arvoa n95_high ei voida määrittää, koska moottorin pyörimisnopeus on rajoitettu pienemmäksi kuin nlim kaikkien vaihteiden osalta ja vastaava täyden kuormituksen teho on suurempi kuin 95 prosenttia nimellistehosta, arvoksi n95_high otetaan nlim.

nmax2 = (n/v)(ngmax) × vmax,cycle

nmax3 = (n/v)(ngmax) × vmax,vehicle

jossa

ngvmax

määritellään 2 kohdan i alakohdassa

vmax,cycle

on ajoneuvon nopeuskäyrän suurin nopeus alaliitteen 1 mukaisesti (km/h)

vmax,vehicle

on ajoneuvon suurin nopeus 2 kohdan i alakohdan mukaisesti (km/h)

(n/v)(ngvmax)

on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella ngvmax (rpm/(km/h))

nmax

on suurin arvoista nmax1, nmax2 ja nmax3 (rpm).

| h) | Pwot(n), täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeusalueella
  Tehokäyrän on koostuttava riittävästä määrästä tietosarjoja (n, Pwot), jotta perättäisten tietosarjojen väliset välipisteet voidaan laskea lineaarisella interpoloinnilla. Lineaarisen interpoloinnin poikkeama liitteen XX mukaisesta täyden kuormituksen tehokäyrästä saa olla enintään 2 prosenttia. Ensimmäisen tietosarjan arvoksi otetaan nmin_drive_set (ks. k alakohdan 3 alakohta) tai pienempi. Viimeisen tietosarjan arvoksi otetaan nmax tai suurempi moottorin pyörimisnopeus. Tietosarjojen välien ei tarvitse olla tasaisia, mutta kaikki tietosarjat on ilmoitettava.
  Tietosarjat ja arvot Prated ja nrated otetaan valmistajan ilmoittamasta tehokäyrästä.
  Täyden kuormituksen teho liitteen XX soveltamisalaan kuulumattomilla moottorin pyörimisnopeuksilla määritetään liitteessä XX kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

h)

Pwot(n), täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeusalueella

Tehokäyrän on koostuttava riittävästä määrästä tietosarjoja (n, Pwot), jotta perättäisten tietosarjojen väliset välipisteet voidaan laskea lineaarisella interpoloinnilla. Lineaarisen interpoloinnin poikkeama liitteen XX mukaisesta täyden kuormituksen tehokäyrästä saa olla enintään 2 prosenttia. Ensimmäisen tietosarjan arvoksi otetaan nmin_drive_set (ks. k alakohdan 3 alakohta) tai pienempi. Viimeisen tietosarjan arvoksi otetaan nmax tai suurempi moottorin pyörimisnopeus. Tietosarjojen välien ei tarvitse olla tasaisia, mutta kaikki tietosarjat on ilmoitettava.

Tietosarjat ja arvot Prated ja nrated otetaan valmistajan ilmoittamasta tehokäyrästä.

Täyden kuormituksen teho liitteen XX soveltamisalaan kuulumattomilla moottorin pyörimisnopeuksilla määritetään liitteessä XX kuvatulla menetelmällä.

| i) | Arvojen ngvmax ja vmax määrittäminen
  ngvmax eli vaihde, jolla ajoneuvon suurin nopeus saavutetaan, määritetään seuraavasti:
  Jos vmax(ng) ≥ vmax(ng – 1) ja vmax(ng – 1) ≥ vmax(ng – 2),
  ngvmax = ng ja vmax = vmax(ng).
  Jos vmax(ng) < vmax(ng – 1) ja vmax(ng – 1) ≥ vmax(ng – 2),
  ngvmax = ng – 1 ja vmax = vmax(ng – 1),
  muussa tapauksessa ngvmax = ng – 2 ja vmax = vmax(ng – 2)
  jossa






  vmax(ng) | on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho Pwot vaihteella ng (ks. kuva A2/1a). |
| --- | --- | --- |
| vmax(ng – 1) | on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho Pwot seuraavaksi pienemmällä vaihteella (vaihde ng – 1) (ks. kuva A2/1b). |
| vmax(ng – 2) | on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho Pwot vaihteella ng – 2. |

i)

Arvojen ngvmax ja vmax määrittäminen

ngvmax eli vaihde, jolla ajoneuvon suurin nopeus saavutetaan, määritetään seuraavasti:

Jos vmax(ng) ≥ vmax(ng – 1) ja vmax(ng – 1) ≥ vmax(ng – 2),

ngvmax = ng ja vmax = vmax(ng).

Jos vmax(ng) < vmax(ng – 1) ja vmax(ng – 1) ≥ vmax(ng – 2),

ngvmax = ng – 1 ja vmax = vmax(ng – 1),

muussa tapauksessa ngvmax = ng – 2 ja vmax = vmax(ng – 2)

jossa

vmax(ng)

on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho Pwot vaihteella ng (ks. kuva A2/1a).

vmax(ng – 1)

on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho Pwot seuraavaksi pienemmällä vaihteella (vaihde ng – 1) (ks. kuva A2/1b).

vmax(ng – 2)

on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho Pwot vaihteella ng – 2.

Arvojen vmax ja ngvmax määrittämisessä käytetään ajoneuvon nopeusarvoja, jotka pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen.

Vaadittava ajovastusteho (kW) lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

| v | on edellä määritetty ajoneuvon nopeus (km/h). |
| --- | --- |

v

on edellä määritetty ajoneuvon nopeus (km/h).

Käytettävissä oleva teho ajoneuvon nopeudella vmax vaihteella ng tai ng-1 voidaan määrittää täyden kuormituksen tehokäyrästä Pwot(n) seuraavilla yhtälöillä:

nng = (n/v)ng × vmax(ng)

nng – 1 = (n/v)ng – 1 × vmax(ng – 1)

nng – 2 = (n/v)ng – 2 × vmax(ng – 2)

ja supistamalla täyden kuormituksen tehokäyrän tehoarvot 10 prosentilla.

Edellä kuvattua menetelmää sovelletaan tarvittaessa myös pienempiin vaihteisiin, esim. ng – 3, ng – 4 jne.

Jos moottorin suurin pyörimisnopeus n ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittamiseksi rajoitettu arvoon nlim, joka on pienempi kuin moottorin pyörimisnopeus, joka vastaa ajovastustehokäyrän ja käytettävissä olevan tehon käyrän leikkauspistettä,

ngvmax = ngmax ja vmax = nlim / (n/v)(ngmax).

Kuva A2/1a

Esimerkki, jossa ngmax on suurin vaihde

Image 16

Kuva A2/1b

Esimerkki, jossa ngmax on toiseksi suurin vaihde

Image 17

| j) | Ryömintävaihteen huomiotta jättäminen
  Vaihde 1 voidaan jättää huomiotta valmistajan pyynnöstä, jos kaikki seuraavat ehdot toteutuvat:






  (1) | Ajoneuvoperhe on hyväksytty vetämään perävaunua. |
| --- | --- | --- |

j)

Ryömintävaihteen huomiotta jättäminen

Vaihde 1 voidaan jättää huomiotta valmistajan pyynnöstä, jos kaikki seuraavat ehdot toteutuvat:

(1)

Ajoneuvoperhe on hyväksytty vetämään perävaunua.

| (2) | (n/v)1 × (vmax / n95_high) > 6,74 |
| --- | --- |

(2)

(n/v)1 × (vmax / n95_high) > 6,74

| (3) | (n/v)2 × (vmax / n95_high) > 3,85 |
| --- | --- |

(3)

(n/v)2 × (vmax / n95_high) > 3,85

| (4) | Ajoneuvo, jonka massa mt on määritetty seuraavan yhtälön mukaisesti, pystyy lähtemään liikkeelle pysähdyksistä 4 sekunnin kuluessa vähintään 12 prosentin ylämäkeen viisi erillistä kertaa 5 minuutin kuluessa.
  mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
  (edellä olevassa yhtälössä käytetään kerrointa 0,28, kun kyse on luokan N ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, ja luokan M ajoneuvojen tapauksessa se korvataan kertoimella 0,15)
  jossa






  vmax | on ajoneuvon suurin nopeus 2 kohdan i alakohdan mukaisesti. Edellä olevan 3 ja 4 kohdan ehtojen tapauksessa käytetään vain sitä arvoa vmax, joka saadaan vaaditun ajovastustehokäyrän ja asianomaisen vaihteen käytettävissä olevan tehon käyrän leikkauspisteestä. Arvoa vmax, joka on tulosta moottorin pyörimisnopeuden rajoittamisesta siten, että käyrät eivät voi leikata toisiaan, ei saa käyttää. |
| --- | --- | --- |
| n/v(ngvmax) | on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella ngvmax (rpm/(km/h)) |
| mr0 | on massa ajokunnossa (kg) |
| MC | on yhdistelmän kokonaismassa (ajoneuvon kokonaismassa + perävaunun suurin massa) (kg). |

(4)

Ajoneuvo, jonka massa mt on määritetty seuraavan yhtälön mukaisesti, pystyy lähtemään liikkeelle pysähdyksistä 4 sekunnin kuluessa vähintään 12 prosentin ylämäkeen viisi erillistä kertaa 5 minuutin kuluessa.

mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28

(edellä olevassa yhtälössä käytetään kerrointa 0,28, kun kyse on luokan N ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, ja luokan M ajoneuvojen tapauksessa se korvataan kertoimella 0,15)

jossa

vmax

on ajoneuvon suurin nopeus 2 kohdan i alakohdan mukaisesti. Edellä olevan 3 ja 4 kohdan ehtojen tapauksessa käytetään vain sitä arvoa vmax, joka saadaan vaaditun ajovastustehokäyrän ja asianomaisen vaihteen käytettävissä olevan tehon käyrän leikkauspisteestä. Arvoa vmax, joka on tulosta moottorin pyörimisnopeuden rajoittamisesta siten, että käyrät eivät voi leikata toisiaan, ei saa käyttää.

n/v(ngvmax)

on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella ngvmax (rpm/(km/h))

mr0

on massa ajokunnossa (kg)

MC

on yhdistelmän kokonaismassa (ajoneuvon kokonaismassa + perävaunun suurin massa) (kg).

Tässä tapauksessa ei käytetä vaihdetta 1 ajettaessa sykli alustadynamometrilla. Vaihteet numeroidaan uudelleen siten, että kakkosvaihde on vaihde 1.

| k) | Arvon nmin_drive määrittäminen
  nmin_drive on moottorin pienin pyörimisnopeus ajoneuvon ollessa liikkeessä (rpm)






  (1) | Kun ngear = 1, nmin_drive = nidle |
| --- | --- | --- |

k)

Arvon nmin_drive määrittäminen

nmin_drive on moottorin pienin pyörimisnopeus ajoneuvon ollessa liikkeessä (rpm)

(1)

Kun ngear = 1, nmin_drive = nidle

| (2) | Kun ngear = 2,






  i) | vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle:
  nmin_drive = 1,15 ×nidle, |
| --- | --- | --- |

(2)

Kun ngear = 2,

i)

vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle:

nmin_drive = 1,15 ×nidle,

| ii) | hidastus pysähdyksiin:
  nmin_drive = nidle. |
| --- | --- |

ii)

hidastus pysähdyksiin:

nmin_drive = nidle.

| iii) | kaikki muut ajo-olosuhteet:
  nmin_drive = 0,9 × nidle. |
| --- | --- |

iii)

kaikki muut ajo-olosuhteet:

nmin_drive = 0,9 × nidle.

| (3) | Kun ngear > 2, nmin_drive määritetään seuraavasti:
  nmin_drive = nidle + 0 125 ×( nrated – nidle ).
  Tästä arvosta käytetään nimitystä nmin_drive_set. |
| --- | --- |

(3)

Kun ngear > 2, nmin_drive määritetään seuraavasti:

nmin_drive = nidle + 0 125 ×( nrated – nidle ).

Tästä arvosta käytetään nimitystä nmin_drive_set.

Arvon nmin_drive lopullinen tulos pyöristetään lähimpään kokonaislukuun. Esimerkki: 1 199,5 pyöristetään arvoksi 1 200 ja 1 199,4 arvoksi 1 199.

Kun ngear > 2, voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää suurempia arvoja kuin nmin_drive_set. Tällöin valmistaja voi määrittää yhden arvon kiihdytys-/vakionopeusvaiheille (nmin_drive_up) ja eri arvon hidastusvaiheille (nmin_drive_down).

Otokset, joissa kiihtyvyys ≥ -0,1389 m/s2, luetaan kiihdytys-/vakionopeusvaiheisiin.

Alkuvaiheessa (tstart_phase) valmistaja voi lisäksi antaa vaihdetta ngear > 2 koskeville arvoille nmin_drive ja/tai nmin_drive_up edellä määritettyjä arvoja suuremmat arvot (nmin_drive_start ja/tai nmin_drive_up_start).

Alkuvaiheen määrittelee valmistaja, mutta se ei saa olla pitempi kuin syklin pienen nopeuden vaihe, ja sen on päätyttävä pysähdysvaiheeseen siten, että nmin_drive ei muutu lyhyellä ajomatkalla.

Kaikkien yksittäin valittujen arvojen nmin_drive on oltava suurempia tai yhtä suuria kuin nmin_drive_set mutta enintään (2 × nmin_drive_set).

Kaikki yksittäin valitut arvot nmin_drive ja tstart_phase on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

Edellä olevan 2 kohdan h alakohdan mukaisen täyden kuormituksen tehokäyrän alarajana saa käyttää vain arvoa nmin_drive_set.

| l) | TM, ajoneuvon testimassa (kg). |
| --- | --- |

l)

TM, ajoneuvon testimassa (kg).

3.   Laskelmat, jotka koskevat vaadittua tehoa, moottorin pyörimisnopeuksia, käytettävissä olevaa tehoa ja mahdollista käytettävää vaihdetta

3.1.   Vaaditun tehon laskeminen

Lasketaan syklin kulun kultakin sekunnilta j teho, jota vaaditaan ajovastuksen voittamiseen ja kiihdytykseen, seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| Prequired,j | on vaadittu teho sekuntina j (kW) |
| --- | --- |
| aj | on ajoneuvon kiihtyvyys sekuntina j (m/s2) laskettuna seuraavasti:



  ; |
| kr | on tekijä, jolla otetaan huomioon ajolaitteen inertiavastukset kiihdytyksen aikana ja jonka arvoksi otetaan 1,03. |

Prequired,j

on vaadittu teho sekuntina j (kW)

aj

on ajoneuvon kiihtyvyys sekuntina j (m/s2) laskettuna seuraavasti:

Formula
  ;

kr

on tekijä, jolla otetaan huomioon ajolaitteen inertiavastukset kiihdytyksen aikana ja jonka arvoksi otetaan 1,03.

3.2.   Moottorin pyörimisnopeuden määrittäminen

Kunkin nopeuden vj < 1 km/h osalta oletetaan, että ajoneuvo on paikoillaan, ja otetaan moottorin pyörimisnopeudeksi nidle. Asetetaan vaihteenvalitsin vapaa-asentoon ja kytketään kytkin. Kuitenkin 1 sekunti ennen kiihdyttämisen aloittamista paikaltaan valitaan ykkösvaihde kytkin vapautettuna.

Lasketaan ajetun syklin kunkin nopeuden vj ≥ 1 km/h ja kunkin vaihteen i osalta (i = 1 – ngmax) moottorin pyörimisnopeus n
  i,j
  seuraavalla yhtälöllä:

ni,j = (n/v)i × vj

Laskennassa käytetään liukulukuja, eikä tuloksia pyöristetä.

3.3.   Mahdollisten vaihteiden valinta moottorin pyörimisnopeuden suhteen

Nopeuskäyrän mukaiseen ajoon nopeudella vj voidaan valita seuraavat vaihteet:

| a) | kaikki vaihteet i < ngvmax, joilla nmin_drive ≤ ni,j ≤ nmax1 |
| --- | --- |

a)

kaikki vaihteet i < ngvmax, joilla nmin_drive ≤ ni,j ≤ nmax1

| b) | kaikki vaihteet i ≥ ngvmax, joilla nmin_drive ≤ ni,j ≤ nmax2 |
| --- | --- |

b)

kaikki vaihteet i ≥ ngvmax, joilla nmin_drive ≤ ni,j ≤ nmax2

| c) | vaihde 1, jos n1,j < nmin_drive. |
| --- | --- |

c)

vaihde 1, jos n1,j < nmin_drive.

Jos aj < 0 ja ni,j ≤ nidle, arvoksi ni,j otetaan nidle ja vapautetaan kytkin.

Jos aj ≥ 0 ja ni,j < max(1,15 × nidle; moottorin pienin pyörimisnopeus käyrältä Pwot(n)), asetetaan tekijän ni,j arvoksi suurin arvo 1,15 × nidle tai (n/v)i x vj ja kytkin tilaan ”määrittelemätön”.

”Määrittelemättömällä” tilalla tarkoitetaan mitä tahansa kytkimen tilaa irti kytketyn ja kytketyn välillä yksittäisen moottorin ja vaihteiston rakenteen mukaan. Moottorin todellinen pyörimisnopeus voi tällöin poiketa lasketusta pyörimisnopeudesta.

3.4.   Käytettävissä olevan tehon laskeminen

Lasketaan kullakin mahdollisella vaihteella i ja ajettavan syklin ajoneuvon nopeusarvolla vi käytettävissä oleva teho seuraavalla yhtälöllä:

Pavailable_i,j = Pwot (ni,j) × (1 – (SM + ASM))

jossa

| Prated | on nimellisteho (kW) |
| --- | --- |
| Pwot | on nopeudella ni,j käytettävissä oleva teho täysin kuormitettuna täyden kuormituksen tehokäyrästä |
| SM | on turvamarginaali, jolla otetaan huomioon paikallaan olevan ajoneuvon täyden kuormituksen tehokäyrän ja siirtymäolosuhteissa käytettävissä olevan tehon ero. SM:n arvoksi otetaan 10 prosenttia. |
| ASM | on toinen tehon turvamarginaali, jota voidaan soveltaa valmistajan pyynnöstä. |

Prated

on nimellisteho (kW)

Pwot

on nopeudella ni,j käytettävissä oleva teho täysin kuormitettuna täyden kuormituksen tehokäyrästä

SM

on turvamarginaali, jolla otetaan huomioon paikallaan olevan ajoneuvon täyden kuormituksen tehokäyrän ja siirtymäolosuhteissa käytettävissä olevan tehon ero. SM:n arvoksi otetaan 10 prosenttia.

ASM

on toinen tehon turvamarginaali, jota voidaan soveltaa valmistajan pyynnöstä.

Valmistajan on pyynnöstä toimitettava ASEM-arvot (pienennys wot-tehosta prosentteina) yhdessä Pwot(n)-tietosarjoista, kuten taulukossa A2/1 annetussa esimerkissä kuvataan. Tietosarjojen välisten välipisteiden osalta käytetään lineaarista interpolointia. ASM:n arvo rajoitetaan 50 prosenttiin.

ASM:n käyttö edellyttää hyväksyntäviranomaisen suostumusta.

Taulukko A2/1

| n | Pwot | SM prosenttia | ASM prosenttia | Pavailable |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rpm | kW | kW |
| 700 | 6,3 | 10,0 | 20,0 | 4,4 |
| 1 000 | 15,7 | 10,0 | 20,0 | 11,0 |
| 1 500 | 32,3 | 10,0 | 15,0 | 24,2 |
| 1 800 | 56,6 | 10,0 | 10,0 | 45,3 |
| 1 900 | 59,7 | 10,0 | 5,0 | 50,8 |
| 2 000 | 62,9 | 10,0 | 0,0 | 56,6 |
| 3 000 | 94,3 | 10,0 | 0,0 | 84,9 |
| 4 000 | 125,7 | 10,0 | 0,0 | 113,2 |
| 5 000 | 157,2 | 10,0 | 0,0 | 141,5 |
| 5 700 | 179,2 | 10,0 | 0,0 | 161,3 |
| 5 800 | 180,1 | 10,0 | 0,0 | 162,1 |
| 6 000 | 174,7 | 10,0 | 0,0 | 157,3 |
| 6 200 | 169,0 | 10,0 | 0,0 | 152,1 |
| 6 400 | 164,3 | 10,0 | 0,0 | 147,8 |
| 6 600 | 156,4 | 10,0 | 0,0 | 140,8 |

n

Pwot

SM prosenttia

ASM prosenttia

Pavailable

rpm

kW

kW

700

6,3

10,0

20,0

4,4

1 000

15,7

10,0

20,0

11,0

1 500

32,3

10,0

15,0

24,2

1 800

56,6

10,0

10,0

45,3

1 900

59,7

10,0

5,0

50,8

2 000

62,9

10,0

0,0

56,6

3 000

94,3

10,0

0,0

84,9

4 000

125,7

10,0

0,0

113,2

5 000

157,2

10,0

0,0

141,5

5 700

179,2

10,0

0,0

161,3

5 800

180,1

10,0

0,0

162,1

6 000

174,7

10,0

0,0

157,3

6 200

169,0

10,0

0,0

152,1

6 400

164,3

10,0

0,0

147,8

6 600

156,4

10,0

0,0

140,8

3.5.   Mahdollisten vaihteiden määrittäminen

Mahdolliset vaihteet määritetään seuraavien ehtojen perusteella:

| a) | edellä olevan 3.3 kohdan ehdot täyttyvät, ja |
| --- | --- |

a)

edellä olevan 3.3 kohdan ehdot täyttyvät, ja

| b) | kun ngear = 2, jos Pavailable_i,j ≥ Prequired,j. |
| --- | --- |

b)

kun ngear = 2, jos Pavailable_i,j ≥ Prequired,j.

Ajettavan syklin kunakin sekuntina j käytettävä vaihde on suurin lopullinen mahdollinen vaihde imax. Lähdettäessä liikkeelle paikoiltaan käytetään vain ykkösvaihdetta.

Pienin lopullinen mahdollinen vaihde on imin.

4.   Vaihteidenkäytön korjaamiseen ja/tai muuttamiseen sovellettavat lisävaatimukset

Tarkastetaan ensimmäinen vaihteenvalinta ja muutetaan sitä, jotta vältetään liian tiheät vaihteenvaihdot ja varmistetaan ajettavuus ja käytännön toteutettavuus.

Kiihdytysvaihe on yli 2 sekunnin jakso, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1 km/h ja ajoneuvon nopeus kasvaa monotonisesti. Hidastusvaihe on yli 2 sekunnin jakso, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1 km/h ja ajoneuvon nopeus pienenee monotonisesti.

Korjaukset ja/tai muutokset on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| a) | Jos seuraavaksi suurempaa vaihdetta (n + 1) tarvitaan vain 1 sekunnin ajan ja edeltävä ja seuraava vaihde ovat sama (n) tai toinen niistä on seuraavaksi pienempi (n – 1), vaihde (n + 1) korjataan vaihteeksi n.

  Esimerkkejä:

  vaihdesarja i – 1, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1
  vaihdesarja i – 1, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 2
  vaihdesarja i – 2, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 2, i – 1, i – 1
  Kiihdytyksen aikana ajoneuvon nopeuksilla ≥ 1 km/h käytettäviä vaihteita on käytettävä vähintään 2 sekunnin ajan (ts. vaihdesarja 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 korvataan sarjalla 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Tätä vaatimusta ei sovelleta vaihdettaessa vaihteita pienemmälle kiihdytysvaiheessa. Tällaiset pienemmälle vaihtamiset on oikaistava 4 kohdan b alakohdan mukaisesti. Vaihteita ei saa jättää väliin kiihdytysvaiheissa.
  Vaihdetta saa kuitenkin vaihtaa kaksi askelta suuremmalle siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tasaisen nopeuden vaiheeseen, jos tasaisen nopeuden vaihde kestää yli 5 sekuntia. |
| --- | --- |

a)

Jos seuraavaksi suurempaa vaihdetta (n + 1) tarvitaan vain 1 sekunnin ajan ja edeltävä ja seuraava vaihde ovat sama (n) tai toinen niistä on seuraavaksi pienempi (n – 1), vaihde (n + 1) korjataan vaihteeksi n.

Esimerkkejä:

vaihdesarja i – 1, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1

vaihdesarja i – 1, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 2

vaihdesarja i – 2, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 2, i – 1, i – 1

Kiihdytyksen aikana ajoneuvon nopeuksilla ≥ 1 km/h käytettäviä vaihteita on käytettävä vähintään 2 sekunnin ajan (ts. vaihdesarja 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 korvataan sarjalla 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Tätä vaatimusta ei sovelleta vaihdettaessa vaihteita pienemmälle kiihdytysvaiheessa. Tällaiset pienemmälle vaihtamiset on oikaistava 4 kohdan b alakohdan mukaisesti. Vaihteita ei saa jättää väliin kiihdytysvaiheissa.

Vaihdetta saa kuitenkin vaihtaa kaksi askelta suuremmalle siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tasaisen nopeuden vaiheeseen, jos tasaisen nopeuden vaihde kestää yli 5 sekuntia.

| b) | Jos vaihdetta on kiihdytysvaiheessa vaihdettava pienemmälle, vaihteenvaihdossa tarvittava pienempi vaihde kirjataan (iDS). Korjauksen aloituskohta on joko viimeinen vaihteen iDS määrittämistä edeltävä sekunti tai kiihdytysvaiheen aloituskohta, jos vaihde on kaikkina sitä edeltävinä ajanjaksoina ollut suurempi kuin iDS. Tämän jälkeen tehdään seuraava tarkastus.
  Aloitetaan tarkastelu kiihdytysvaiheen lopusta ja määritetään viimeinen sitä edeltävä sellainen 10 sekunnin määritysjakso, jossa vaihdetta iDS on käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai useamman yksittäisen sekunnin ajan. Korjausmenettelyn lopettamiskohta on vaihteen iDS viimeinen käyttökohta kyseisellä määritysjaksolla. Korjausjakson alun ja lopun välillä kaikki vaaditut vaihdetta iDS suuremmat vaihteet korjataan siten, että vaadittu vaihde on iDS.
  Korjausjakson lopusta kiihdytysvaiheen loppuun poistetaan kaikki vain yhden sekunnin mittaiset vaihteenpienennykset, jos pienennys on yksi askel pienemmäksi. Jos vaihde vaihdettiin kaksi askelta pienemmäksi, kaikki vaihdetta iDS vastaavat tai sitä suuremmat vaaditut vaihteet vaihteen iDS viimeiseen käyttöön saakka korjataan vaihteeksi (iDS + 1).
  Tämä lopullinen korjaus tehdään myös kiihdytysvaiheen alusta sen loppuun, jos ei ole havaittu sellaista 10 sekunnin määritysjaksoa, jossa vaihdetta iDS on käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai useamman yksittäisen sekunnin ajan.

  Esimerkkejä:







  i) | Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on
  2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 3, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 3, 4, 4, 4,
  vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi
  2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 4, 4, 4. |
| --- | --- | --- |

b)

Jos vaihdetta on kiihdytysvaiheessa vaihdettava pienemmälle, vaihteenvaihdossa tarvittava pienempi vaihde kirjataan (iDS). Korjauksen aloituskohta on joko viimeinen vaihteen iDS määrittämistä edeltävä sekunti tai kiihdytysvaiheen aloituskohta, jos vaihde on kaikkina sitä edeltävinä ajanjaksoina ollut suurempi kuin iDS. Tämän jälkeen tehdään seuraava tarkastus.

Aloitetaan tarkastelu kiihdytysvaiheen lopusta ja määritetään viimeinen sitä edeltävä sellainen 10 sekunnin määritysjakso, jossa vaihdetta iDS on käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai useamman yksittäisen sekunnin ajan. Korjausmenettelyn lopettamiskohta on vaihteen iDS viimeinen käyttökohta kyseisellä määritysjaksolla. Korjausjakson alun ja lopun välillä kaikki vaaditut vaihdetta iDS suuremmat vaihteet korjataan siten, että vaadittu vaihde on iDS.

Korjausjakson lopusta kiihdytysvaiheen loppuun poistetaan kaikki vain yhden sekunnin mittaiset vaihteenpienennykset, jos pienennys on yksi askel pienemmäksi. Jos vaihde vaihdettiin kaksi askelta pienemmäksi, kaikki vaihdetta iDS vastaavat tai sitä suuremmat vaaditut vaihteet vaihteen iDS viimeiseen käyttöön saakka korjataan vaihteeksi (iDS + 1).

Tämä lopullinen korjaus tehdään myös kiihdytysvaiheen alusta sen loppuun, jos ei ole havaittu sellaista 10 sekunnin määritysjaksoa, jossa vaihdetta iDS on käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai useamman yksittäisen sekunnin ajan.

Esimerkkejä:

i)

Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on

2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 3, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 3, 4, 4, 4,

vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi

2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 4, 4, 4.

| ii) | Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on
  2, 2, 3, [3, 4, 4, 3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4, 3, 4,
  vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi
  2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4. |
| --- | --- |

ii)

Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on

2, 2, 3, [3, 4, 4, 3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4, 3, 4,

vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi

2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4.

| iii) | Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on
  2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 3, 3, 4,
  vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi
  2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 4. |
| --- | --- |

iii)

Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on

2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 3, 3, 4,

vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi

2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 4.

Ensimmäiset 10 sekunnin määritysjaksot on esimerkeissä sijoitettu hakasulkeisiin.

Alleviivatut vaihteet (esim. 3) osoittavat ne tapaukset, joissa edeltävää vaihdetta voidaan joutua korjaamaan.

Korjausta ei tehdä vaihteelle 1.

| c) | Jos vaihdetta i käytetään 1–5 sekunnin jakson ajan ja jaksoa ennen käytettiin yhtä askelta pienempää vaihdetta ja jakson jälkeen yhtä tai kahta askelta pienempää vaihdetta kuin kyseisellä jaksolla tai jaksoa edeltävä vaihde on kaksi askelta pienempi ja jaksoa seuraava vaihde yhtä askelta pienempi kuin kyseisellä jaksolla, jakson vaihde korjataan suurimmaksi ennen jaksoa ja sen jälkeen käytetyksi vaihteeksi.

  Esimerkkejä:







  i) | vaihdesarja i – 1, i, i – 1korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1
  vaihdesarja i – 1, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 2
  vaihdesarja i – 2, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 2, i – 1, i – 1 |
| --- | --- | --- |

c)

Jos vaihdetta i käytetään 1–5 sekunnin jakson ajan ja jaksoa ennen käytettiin yhtä askelta pienempää vaihdetta ja jakson jälkeen yhtä tai kahta askelta pienempää vaihdetta kuin kyseisellä jaksolla tai jaksoa edeltävä vaihde on kaksi askelta pienempi ja jaksoa seuraava vaihde yhtä askelta pienempi kuin kyseisellä jaksolla, jakson vaihde korjataan suurimmaksi ennen jaksoa ja sen jälkeen käytetyksi vaihteeksi.

Esimerkkejä:

i)

vaihdesarja i – 1, i, i – 1korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1

vaihdesarja i – 1, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 2

vaihdesarja i – 2, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 2, i – 1, i – 1

| ii) | vaihdesarja i – 1, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1
  vaihdesarja i – 1, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 2
  vaihdesarja i–2, i, i, i–1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 2, i – 1, i – 1, i – 1 |
| --- | --- |

ii)

vaihdesarja i – 1, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1

vaihdesarja i – 1, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 2

vaihdesarja i–2, i, i, i–1 korvataan vaihdesarjalla

i – 2, i – 1, i – 1, i – 1

| iii) | vaihdesarja i – 1, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1
  vaihdesarja i – 1, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2
  vaihdesarja i – 2, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1 |
| --- | --- |

iii)

vaihdesarja i – 1, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1

vaihdesarja i – 1, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2

vaihdesarja i – 2, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1

| iv) | vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1
  vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2
  vaihdesarja i–2, i, i, i, i, i–1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1 |
| --- | --- |

iv)

vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1

vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2

vaihdesarja i–2, i, i, i, i, i–1 korvataan vaihdesarjalla

i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1

| v) | vaihdesarja i-1, i, i, i, i, i, i-1korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1
  vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla
  i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2
  vaihdesarja i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla
  i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1. |
| --- | --- |

v)

vaihdesarja i-1, i, i, i, i, i, i-1korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1

vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla

i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2

vaihdesarja i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla

i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.

Kaikissa tapauksissa i – v ehdon i – 1 ≥ imin on toteuduttava.

| d) | Siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tai tasaisen nopeuden vaiheesta hidastusvaiheeseen vaihdetta ei saa vaihtaa suuremmalle, jos kiihdytysvaihetta seuraavassa vaiheessa käytetään pienempää vaihdetta kuin suuremmaksi vaihdettu vaihde.

  Esimerkki:

  Jos vi ≤ vi + 1 ja vi + 2 < vi + 1 ja vaihde i = 4 ja vaihde (i + 1 = 5) ja vaihde (i + 2 = 5), asetetaan vaihde (i + 1) ja vaihde (i + 2) vaihteeksi 4, jos kiihdytysvaihetta seuraavassa vaiheessa käytettävä vaihde on 4 tai pienempi. Vaihteeksi asetetaan 4 myös kaikissa kiihdytysvaiheen seuraavissa syklipisteissä, jossa vaihde on 5. Jos kiihdytysvaiheen jälkeen käytetään vaihdetta 5, vaihde vaihdetaan suuremmalle.
  Jos vaihde vaihdetaan siirtymävaiheen ja ensimmäisen kiihdytysvaiheen aikana kahta askelta suuremmalle, vaihde vaihdetaan yhtä suuremmalle.
  Kiihdytysvaiheessa vaihdetta ei vaihdeta suuremmalle. |
| --- | --- |

d)

Siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tai tasaisen nopeuden vaiheesta hidastusvaiheeseen vaihdetta ei saa vaihtaa suuremmalle, jos kiihdytysvaihetta seuraavassa vaiheessa käytetään pienempää vaihdetta kuin suuremmaksi vaihdettu vaihde.

Esimerkki:

Jos vi ≤ vi + 1 ja vi + 2 < vi + 1 ja vaihde i = 4 ja vaihde (i + 1 = 5) ja vaihde (i + 2 = 5), asetetaan vaihde (i + 1) ja vaihde (i + 2) vaihteeksi 4, jos kiihdytysvaihetta seuraavassa vaiheessa käytettävä vaihde on 4 tai pienempi. Vaihteeksi asetetaan 4 myös kaikissa kiihdytysvaiheen seuraavissa syklipisteissä, jossa vaihde on 5. Jos kiihdytysvaiheen jälkeen käytetään vaihdetta 5, vaihde vaihdetaan suuremmalle.

Jos vaihde vaihdetaan siirtymävaiheen ja ensimmäisen kiihdytysvaiheen aikana kahta askelta suuremmalle, vaihde vaihdetaan yhtä suuremmalle.

Kiihdytysvaiheessa vaihdetta ei vaihdeta suuremmalle.

| e) | Hidastusvaiheessa käytetään vaihteita, joilla ngear > 2, kunhan moottorin pyörimisnopeus ei laske alle arvon nmin_drive.
  Hidastusvaiheessa käytetään kakkosvaihdetta sykliin sisältyvän lyhyen matkan ajan (ei lyhyen ajomatkan lopussa) kunhan moottorin pyörimisnopeus ei laske alle arvon (0,9 × nidle).
  Jos moottorin pyörimisnopeus laskee alle arvon nidle, kytkin vapautetaan.
  Jos hidastusvaihe on lyhyen ajomatkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta, käytetään kakkosvaihdetta, kunhan moottorin pyörimisnopeus ei laske alle arvon nidle. |
| --- | --- |

e)

Hidastusvaiheessa käytetään vaihteita, joilla ngear > 2, kunhan moottorin pyörimisnopeus ei laske alle arvon nmin_drive.

Hidastusvaiheessa käytetään kakkosvaihdetta sykliin sisältyvän lyhyen matkan ajan (ei lyhyen ajomatkan lopussa) kunhan moottorin pyörimisnopeus ei laske alle arvon (0,9 × nidle).

Jos moottorin pyörimisnopeus laskee alle arvon nidle, kytkin vapautetaan.

Jos hidastusvaihe on lyhyen ajomatkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta, käytetään kakkosvaihdetta, kunhan moottorin pyörimisnopeus ei laske alle arvon nidle.

| f) | Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän vaihdesarjan välillä vaihdetta käytetään vain 1 sekunti, se korvataan vaihteella 0 ja kytkin vapautetaan.
  Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän vaihdesarjan välillä vaihdetta käytetään 2 sekuntia, se korvataan ensimmäisen sekunnin ajaksi vaihteella 0 ja toisen sekunnin ajaksi sillä vaihteella, joka seuraa kyseistä 2 sekunnin jaksoa. Kytkin vapautetaan ensimmäisen sekunnin ajaksi.

  Esimerkki: Vaihdesarja 5, 4, 4, 2 korvataan sarjalla 5, 0, 2, 2.
  Tätä vaatimusta sovelletaan vain silloin, kun 2 sekunnin jaksoa seuraava vaihde on suurempi kuin 0.
  Jos toisiaan seuraa useita 1 tai 2 sekunnin mittaisia vaihteenkäyttöjaksoja, tehdään korjaukset seuraavasti:
  Vaihdesarja i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 tai i, i, i, i – 1, i – 2, i – 2 muutetaan vaihdesarjaksi i, i, i, 0, i – 2, i – 2.
  Vaihdesarja i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 tai i, i, i, i – 2, i – 2, i – 3 tai muu mahdollinen yhdistelmä muutetaan vaihdesarjaksi i, i, i, 0, i – 3, i – 3.
  Muutos tehdään myös vaihdesarjoihin, joissa kiihtyvyys on ≥ 0 ensimmäisten 2 sekunnin aikana ja < 0 kolmannen sekunnin aikana tai joissa kiihtyvyys on ≥ 0 viimeisten 2 sekunnin aikana.
  Epätavallisten vaihtamisten tapauksessa toisiaan seuraavat 1 tai 2 sekunnin mittaiset vaihdesarjat voivat kestää enimmillään 7 sekuntia. Tällaisissa tapauksissa on edellä kuvattua korjausta täydennettävä seuraavilla toisen vaiheen korjausvaatimuksilla:
  Vaihdesarja j, 0, i, i, i – 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1), muutetaan vaihdesarjaksi j, 0, i – 1, i – 1, i – 1, k, jos vaihde (i – 1) on yhtä tai kahta askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pienempi vaihteen 0 jälkeen).
  Jos vaihde (i – 1) on enemmän kuin kaksi askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesarja j, 0, i, i, i – 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1) vaihdetaan vaihdesarjaksi j, 0, 0, k, k, k.
  Vaihdesarja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2), muutetaan vaihdesarjaksi j, 0, i – 2, i – 2, i – 2, k, jos vaihde (i – 2) on yhtä tai kahta askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pienempi vaihteen 0 jälkeen).
  Jos vaihde (i – 2) on enemmän kuin kaksi askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesarja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2) vaihdetaan vaihdesarjaksi j, 0, 0, k, k, k.
  Kaikissa tässä alakohdassa mainituissa tapauksissa vapautetaan kytkin (vaihde 0) 1 sekunniksi, jotta vältetään liian suuri moottorin pyörimisnopeus tämän sekunnin aikana. Jos tämä ei ole ongelma ja jos valmistaja sitä pyytää, voidaan käyttää vaihteen 0 asemesta suoraan seuraavan sekunnin aikaista pienempää vaihdetta vaihteen vaihtamiseksi enintään 3 askelta pienemmäksi. Tämän vaihtoehdon käyttö on kirjattava.
  Jos hidastusvaihe on lyhyen matkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta ja viimeistä ennen pysähdysvaihetta käytettyä vaihdetta > 0 käytetään vain enintään 2 sekuntia, käytetään sen sijaan vaihdetta 0 ja asetetaan vaihteenvalitsin vapaa-asentoon ja kytketään kytkin.

  Esimerkkejä: Pysähdysvaihetta edeltävien 5 sekunnin aikana käytetty vaihdesarja 4, 0, 2, 2, 0 korvataan vaihdesarjalla 4, 0, 0, 0, 0. Pysähdysvaihetta edeltävien 4 sekunnin aikana käytetty vaihdesarja 4, 3, 3, 0 korvataan vaihdesarjalla 4, 0, 0, 0.
  Näiden hidastusjaksojen aikana vaihdetta ei saa vaihtaa alaspäin ykkösvaihteelle. |
| --- | --- |

f)

Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän vaihdesarjan välillä vaihdetta käytetään vain 1 sekunti, se korvataan vaihteella 0 ja kytkin vapautetaan.

Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän vaihdesarjan välillä vaihdetta käytetään 2 sekuntia, se korvataan ensimmäisen sekunnin ajaksi vaihteella 0 ja toisen sekunnin ajaksi sillä vaihteella, joka seuraa kyseistä 2 sekunnin jaksoa. Kytkin vapautetaan ensimmäisen sekunnin ajaksi.

Esimerkki: Vaihdesarja 5, 4, 4, 2 korvataan sarjalla 5, 0, 2, 2.

Tätä vaatimusta sovelletaan vain silloin, kun 2 sekunnin jaksoa seuraava vaihde on suurempi kuin 0.

Jos toisiaan seuraa useita 1 tai 2 sekunnin mittaisia vaihteenkäyttöjaksoja, tehdään korjaukset seuraavasti:

Vaihdesarja i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 tai i, i, i, i – 1, i – 2, i – 2 muutetaan vaihdesarjaksi i, i, i, 0, i – 2, i – 2.

Vaihdesarja i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 tai i, i, i, i – 2, i – 2, i – 3 tai muu mahdollinen yhdistelmä muutetaan vaihdesarjaksi i, i, i, 0, i – 3, i – 3.

Muutos tehdään myös vaihdesarjoihin, joissa kiihtyvyys on ≥ 0 ensimmäisten 2 sekunnin aikana ja < 0 kolmannen sekunnin aikana tai joissa kiihtyvyys on ≥ 0 viimeisten 2 sekunnin aikana.

Epätavallisten vaihtamisten tapauksessa toisiaan seuraavat 1 tai 2 sekunnin mittaiset vaihdesarjat voivat kestää enimmillään 7 sekuntia. Tällaisissa tapauksissa on edellä kuvattua korjausta täydennettävä seuraavilla toisen vaiheen korjausvaatimuksilla:

Vaihdesarja j, 0, i, i, i – 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1), muutetaan vaihdesarjaksi j, 0, i – 1, i – 1, i – 1, k, jos vaihde (i – 1) on yhtä tai kahta askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pienempi vaihteen 0 jälkeen).

Jos vaihde (i – 1) on enemmän kuin kaksi askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesarja j, 0, i, i, i – 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1) vaihdetaan vaihdesarjaksi j, 0, 0, k, k, k.

Vaihdesarja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2), muutetaan vaihdesarjaksi j, 0, i – 2, i – 2, i – 2, k, jos vaihde (i – 2) on yhtä tai kahta askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pienempi vaihteen 0 jälkeen).

Jos vaihde (i – 2) on enemmän kuin kaksi askelta pienempi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesarja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2) vaihdetaan vaihdesarjaksi j, 0, 0, k, k, k.

Kaikissa tässä alakohdassa mainituissa tapauksissa vapautetaan kytkin (vaihde 0) 1 sekunniksi, jotta vältetään liian suuri moottorin pyörimisnopeus tämän sekunnin aikana. Jos tämä ei ole ongelma ja jos valmistaja sitä pyytää, voidaan käyttää vaihteen 0 asemesta suoraan seuraavan sekunnin aikaista pienempää vaihdetta vaihteen vaihtamiseksi enintään 3 askelta pienemmäksi. Tämän vaihtoehdon käyttö on kirjattava.

Jos hidastusvaihe on lyhyen matkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta ja viimeistä ennen pysähdysvaihetta käytettyä vaihdetta > 0 käytetään vain enintään 2 sekuntia, käytetään sen sijaan vaihdetta 0 ja asetetaan vaihteenvalitsin vapaa-asentoon ja kytketään kytkin.

Esimerkkejä: Pysähdysvaihetta edeltävien 5 sekunnin aikana käytetty vaihdesarja 4, 0, 2, 2, 0 korvataan vaihdesarjalla 4, 0, 0, 0, 0. Pysähdysvaihetta edeltävien 4 sekunnin aikana käytetty vaihdesarja 4, 3, 3, 0 korvataan vaihdesarjalla 4, 0, 0, 0.

Näiden hidastusjaksojen aikana vaihdetta ei saa vaihtaa alaspäin ykkösvaihteelle.

5.   Edellä olevan 4 kohdan a–f alakohtaa sovelletaan järjestyksessä, ja kussakin tapauksessa huomioon otetaan koko sykli. Koska 4 kohdan a–f alakohdan muutokset voivat johtaa uusiin vaihteenkäyttösarjoihin, uudet sarjat on tarkastettava kolmeen kertaan, ja niitä on tarvittaessa muutettava.

Laskelman oikeellisuuden arvioimiseksi lasketaan nopeudella v ≥ 1 km/h keskimäärin käytetty vaihde, pyöristetään se neljän desimaalin tarkkuuteen ja sisällytetään se kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

| 29) | Muutetaan alaliite 4 seuraavasti:






  a) | Korvataan 2.4 kohta seuraavasti:






  ”2.4. | f0, f1, f2 ovat ajovastusyhtälön F = f0 + f1 × v + f2 × v2 ajovastuskertoimet, jotka määritetään tämän alaliitteen mukaisesti.






  f0 | on vakioajovastuskerroin, joka pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen (N) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| f1 | on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, joka pyöristetään kolmen desimaalin tarkkuuteen (N/(km/h)) |
| f2 | on toisen asteen ajovastuskerroin, joka pyöristetään viiden desimaalin tarkkuuteen (N(km/h)2). |

29)

Muutetaan alaliite 4 seuraavasti:

a)

Korvataan 2.4 kohta seuraavasti:

”2.4.

f0

1

2

0

1

2

2

f0

0

on vakioajovastuskerroin, joka pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen (N)

f1

1

on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, joka pyöristetään kolmen desimaalin tarkkuuteen (N/(km/h))

f2

2

on toisen asteen ajovastuskerroin, joka pyöristetään viiden desimaalin tarkkuuteen (N(km/h)2).

2

Ellei toisin mainita, ajovastuskertoimet lasketaan pienimmän neliösumman regressiolla vertailunopeuspisteistä.”

| b) | Korvataan 2.5.3 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Jos ajoneuvoa testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla, alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassan arvoksi asetetaan sovellettava testimassa.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2.5.3 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Jos ajoneuvoa testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla, alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassan arvoksi asetetaan sovellettava testimassa.”

| c) | Lisätään 2.6 kohta seuraavasti:






  ”2.6. | Testimassan asettamisessa käytetään lisämassoja, joilla painon jakautuminen ajoneuvossa saadaan suunnilleen samaksi kuin massaltaan ajokuntoisessa ajoneuvossa. Kun kyse on luokan N ajoneuvoista tai luokan N ajoneuvoihin perustuvista henkilöajoneuvoista, lisämassat on sijoitettava edustavalla tavalla, mikä on pyynnöstä perusteltava hyväksyntäviranomaiselle. Painon jakautuminen ajoneuvossa on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin, ja sitä on käytettävä mahdollisissa myöhemmin tehtävissä ajovastuksen määritystesteissä.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 2.6 kohta seuraavasti:

”2.6.

Testimassan asettamisessa käytetään lisämassoja, joilla painon jakautuminen ajoneuvossa saadaan suunnilleen samaksi kuin massaltaan ajokuntoisessa ajoneuvossa. Kun kyse on luokan N ajoneuvoista tai luokan N ajoneuvoihin perustuvista henkilöajoneuvoista, lisämassat on sijoitettava edustavalla tavalla, mikä on pyynnöstä perusteltava hyväksyntäviranomaiselle. Painon jakautuminen ajoneuvossa on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin, ja sitä on käytettävä mahdollisissa myöhemmin tehtävissä ajovastuksen määritystesteissä.”

| d) | Korvataan 3 ja 3.1 kohta seuraavasti:
  ”3.   Yleiset vaatimukset
  Valmistaja vastaa ajovastuskertoimien oikeellisuudesta ja huolehtii siitä kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien tuotantoajoneuvojen osalta. Ajovastuksen määrittämis-, simulointi- ja laskentamenetelmissä ei saa soveltaa toleransseja, jotka johtaisivat tuotantoajoneuvojen ajovastuksen aliarvioimiseen. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuskertoimien oikeellisuus on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä osoitettava.
  3.1.   Mittausten yleinen tarkkuus, toistotarkkuus, erotuskyky ja taajuus
  Yleisen mittaustarkkuuden on oltava seuraava:






  a) | Ajoneuvon nopeuden tarkkuus: ± 0,2 km/h mittaustaajuuden ollessa vähintään 10 Hz |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 3 ja 3.1 kohta seuraavasti:

”3.   Yleiset vaatimukset

Valmistaja vastaa ajovastuskertoimien oikeellisuudesta ja huolehtii siitä kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien tuotantoajoneuvojen osalta. Ajovastuksen määrittämis-, simulointi- ja laskentamenetelmissä ei saa soveltaa toleransseja, jotka johtaisivat tuotantoajoneuvojen ajovastuksen aliarvioimiseen. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuskertoimien oikeellisuus on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä osoitettava.

3.1.   Mittausten yleinen tarkkuus, toistotarkkuus, erotuskyky ja taajuus

Yleisen mittaustarkkuuden on oltava seuraava:

a)

Ajoneuvon nopeuden tarkkuus: ± 0,2 km/h mittaustaajuuden ollessa vähintään 10 Hz

| b) | Aika: tarkkuus vähintään ± 10 ms, toistotarkkuus ja erotuskyky 10 ms |
| --- | --- |

b)

Aika: tarkkuus vähintään ± 10 ms, toistotarkkuus ja erotuskyky 10 ms

| c) | Pyörän vääntömomentin tarkkuus: ± 6 Nm tai ± 0,5 prosenttia suurimmasta mitatusta kokonaisvääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi, koko ajoneuvon osalta, mittaustaajuus vähintään 10 Hz |
| --- | --- |

c)

Pyörän vääntömomentin tarkkuus: ± 6 Nm tai ± 0,5 prosenttia suurimmasta mitatusta kokonaisvääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi, koko ajoneuvon osalta, mittaustaajuus vähintään 10 Hz

| d) | Tuulen nopeuden tarkkuus: ± 0,3 m/s mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz |
| --- | --- |

d)

Tuulen nopeuden tarkkuus: ± 0,3 m/s mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz

| e) | Tuulen suunnan tarkkuus: ± 3° mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz |
| --- | --- |

e)

Tuulen suunnan tarkkuus: ± 3° mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz

| f) | Ilman lämpötilan tarkkuus: ± 1 °C mittaustaajuuden ollessa vähintään 0,1 Hz |
| --- | --- |

f)

Ilman lämpötilan tarkkuus: ± 1 °C mittaustaajuuden ollessa vähintään 0,1 Hz

| g) | Ilmanpaineen tarkkuus: ± 0,3 kPa mittaustaajuuden ollessa vähintään 0,1 Hz |
| --- | --- |

g)

Ilmanpaineen tarkkuus: ± 0,3 kPa mittaustaajuuden ollessa vähintään 0,1 Hz

| h) | Ajoneuvon massa mitattuna samalla vaa'alla ennen testiä ja sen jälkeen: ± 10 kg (± 20 kg kun ajoneuvon massa on yli 4 000 kg) |
| --- | --- |

h)

Ajoneuvon massa mitattuna samalla vaa'alla ennen testiä ja sen jälkeen: ± 10 kg (± 20 kg kun ajoneuvon massa on yli 4 000 kg)

| i) | Rengaspaineen tarkkuus: ± 5 kPa |
| --- | --- |

i)

Rengaspaineen tarkkuus: ± 5 kPa

| j) | Pyörän pyörimisnopeuden tarkkuus: ± 0,05 s– 1 tai 1 prosentti sen mukaan, kumpi on suurempi.” |
| --- | --- |

j)

Pyörän pyörimisnopeuden tarkkuus: ± 0,05 s– 1 tai 1 prosentti sen mukaan, kumpi on suurempi.”

– 1

| e) | Korvataan 3.2.5, 3.2.6 ja 3.2.7 kohta seuraavasti:
  ”3.2.5.   Pyörien pyöriminen
  Jotta pyörien aiheuttama aerodynaaminen vaikutus voidaan määrittää asianmukaisesti, testiajoneuvon pyörien on pyörittävä nopeudella, jonka tuloksena ajoneuvon nopeuden poikkeama tuulen nopeudesta on enintään ± 3 km/h.
  3.2.6.   Liikkuva hihna
  Jotta voidaan simuloida fluidin virtausta testiajoneuvon alustalla, tuulitunnelissa on oltava liikkuva hihna, joka ulottuu ajoneuvon keulasta sen perään. Liikkuvan hihnan nopeus saa poiketa tuulen nopeudesta enintään ± 3 km/h.
  3.2.7.   Fluidin virtauskulma
  Pituuskallistuskulman α ja suhteellisen tuulen kulman β (Y- ja Z-tasolla) keskipoikkeama suuttimen ulostulon kohdalla saa yhdeksässä suuttimen alueelle tasaisesti sijoitetussa pisteessä olla enintään 1°.” |
| --- | --- |

e)

Korvataan 3.2.5, 3.2.6 ja 3.2.7 kohta seuraavasti:

”3.2.5.   Pyörien pyöriminen

Jotta pyörien aiheuttama aerodynaaminen vaikutus voidaan määrittää asianmukaisesti, testiajoneuvon pyörien on pyörittävä nopeudella, jonka tuloksena ajoneuvon nopeuden poikkeama tuulen nopeudesta on enintään ± 3 km/h.

3.2.6.   Liikkuva hihna

Jotta voidaan simuloida fluidin virtausta testiajoneuvon alustalla, tuulitunnelissa on oltava liikkuva hihna, joka ulottuu ajoneuvon keulasta sen perään. Liikkuvan hihnan nopeus saa poiketa tuulen nopeudesta enintään ± 3 km/h.

3.2.7.   Fluidin virtauskulma

Pituuskallistuskulman α ja suhteellisen tuulen kulman β (Y- ja Z-tasolla) keskipoikkeama suuttimen ulostulon kohdalla saa yhdeksässä suuttimen alueelle tasaisesti sijoitetussa pisteessä olla enintään 1°.”

| f) | Korvataan 3.2.12 kohta seuraavasti:
  ”3.2.12.   Mittausten toistotarkkuus
  Mitatun voiman toistotarkkuuden toleranssi on ± 3 N.” |
| --- | --- |

f)

Korvataan 3.2.12 kohta seuraavasti:

”3.2.12.   Mittausten toistotarkkuus

Mitatun voiman toistotarkkuuden toleranssi on ± 3 N.”

| g) | Korvataan 4.1.1.1, 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2 kohta seuraavasti:
  ”4.1.1.1.   Sallitut tuuliolot
  Ajovastuksen määrittämisessä sallitut tuuliolot kuvataan 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2 kohdassa.
  Jotta voidaan määrittää käytettävän tuulimittauksen tyyppi, määritetään tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo jatkuvalla tuulennopeusmittauksella, jossa käytetään tunnustettua meteorologista laitetta, joka sijoitetaan testitien varteen sellaiseen paikkaan ja sellaiselle korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustavimmat.
  Jos testejä ei voida suorittaa vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan osuudella (esim. soikealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on pakollinen), mitataan tuulen nopeus ja suunta kaikilla testiradan osuuksilla. Käytettävän tuulimittauksen tyypin määrittää tässä tapauksessa suurempi tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo. Pienempi tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo taas ratkaisee sen, voidaanko tuulikorjaus jättää tekemättä.
  4.1.1.1.1.   Sallitut tuuliolot kiinteässä tuulimittauksessa
  Kiinteää tuulimittausta saa käyttää vain silloin, kun tuulennopeuden keskiarvo 5 sekunnin ajalta on alle 5 m/s ja huippuarvot alle 8 m/s alle 2 sekunnin ajalta. Lisäksi tuulennopeuden keskimääräisen vaakasuoran vektoriosan testaustiehen nähden on kullakin pätevällä ajokerralla oltava pienempi kuin 2 m/s. Ajokerrat, jotka eivät täytä edellä vahvistettuja perusteita, jätetään pois analyysista. Mahdolliset tuulikorjaukset lasketaan 4.5.3 kohdan mukaisesti. Tuulikorjaus voidaan jättää tekemättä, jos tuulennopeuden pienin aritmeettinen keskiarvo on 2 m/s tai pienempi.
  4.1.1.1.2.   Sallitut tuuliolot ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa
  Ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa on käytettävä 4.3.2 kohdassa kuvatun mukaista mittauslaitetta. Tuulennopeuden aritmeettisen keskiarvon kullakin pätevällä ajokerralla on koko testitiellä oltava alle 7 m/s ja yli 2 sekunnin huippuarvojen alle 10 m/s. Lisäksi tuulennopeuden keskimääräisen vaakasuoran vektoriosan tiehen nähden on kullakin pätevällä ajokerralla oltava pienempi kuin 4 m/s. Ajokerrat, jotka eivät täytä edellä vahvistettuja perusteita, jätetään pois analyysista.” |
| --- | --- |

g)

Korvataan 4.1.1.1, 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2 kohta seuraavasti:

”4.1.1.1.   Sallitut tuuliolot

Ajovastuksen määrittämisessä sallitut tuuliolot kuvataan 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2 kohdassa.

Jotta voidaan määrittää käytettävän tuulimittauksen tyyppi, määritetään tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo jatkuvalla tuulennopeusmittauksella, jossa käytetään tunnustettua meteorologista laitetta, joka sijoitetaan testitien varteen sellaiseen paikkaan ja sellaiselle korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustavimmat.

Jos testejä ei voida suorittaa vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan osuudella (esim. soikealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on pakollinen), mitataan tuulen nopeus ja suunta kaikilla testiradan osuuksilla. Käytettävän tuulimittauksen tyypin määrittää tässä tapauksessa suurempi tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo. Pienempi tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo taas ratkaisee sen, voidaanko tuulikorjaus jättää tekemättä.

4.1.1.1.1.   Sallitut tuuliolot kiinteässä tuulimittauksessa

Kiinteää tuulimittausta saa käyttää vain silloin, kun tuulennopeuden keskiarvo 5 sekunnin ajalta on alle 5 m/s ja huippuarvot alle 8 m/s alle 2 sekunnin ajalta. Lisäksi tuulennopeuden keskimääräisen vaakasuoran vektoriosan testaustiehen nähden on kullakin pätevällä ajokerralla oltava pienempi kuin 2 m/s. Ajokerrat, jotka eivät täytä edellä vahvistettuja perusteita, jätetään pois analyysista. Mahdolliset tuulikorjaukset lasketaan 4.5.3 kohdan mukaisesti. Tuulikorjaus voidaan jättää tekemättä, jos tuulennopeuden pienin aritmeettinen keskiarvo on 2 m/s tai pienempi.

4.1.1.1.2.   Sallitut tuuliolot ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa

Ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa on käytettävä 4.3.2 kohdassa kuvatun mukaista mittauslaitetta. Tuulennopeuden aritmeettisen keskiarvon kullakin pätevällä ajokerralla on koko testitiellä oltava alle 7 m/s ja yli 2 sekunnin huippuarvojen alle 10 m/s. Lisäksi tuulennopeuden keskimääräisen vaakasuoran vektoriosan tiehen nähden on kullakin pätevällä ajokerralla oltava pienempi kuin 4 m/s. Ajokerrat, jotka eivät täytä edellä vahvistettuja perusteita, jätetään pois analyysista.”

| h) | Korvataan 4.2.1.1 kohta seuraavasti:






  ”4.2.1.1. | Testiajoneuvon valintaa koskevat vaatimukset”. |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan 4.2.1.1 kohta seuraavasti:

”4.2.1.1.

Testiajoneuvon valintaa koskevat vaatimukset”.

| i) | Lisätään 4.2.1.1.1 ja 4.2.1.1.2 kohta seuraavasti:
  ”4.2.1.1.1.   Ilman interpolointimenetelmän käyttöä
  Valitaan perheestä (ks. tämän liitteen 5.6 ja 5.7 kohta) testiajoneuvo (ajoneuvo H), jonka ajovastuksen kannalta merkitykselliset ominaisuudet (ts. massa, ilmanvastus ja renkaiden vierintävastus) yhdessä tuottavat suurimman energiantarpeen syklissä.
  Jos yhden interpolointiperheen erilaisten pyörien aerodynaamista vaikutusta ei tunneta, valintaperusteena käytetään suurinta odotettavissa olevaa ilmanvastusta. Ilmanvastuksen voidaan odottaa olevan suurin pääsääntöisesti sellaisissa pyörissä, joiden a) leveys on suurin, b) halkaisija on suurin ja c) rakenne on avoimin (tässä tärkeysjärjestyksessä).
  Pyörän valintaa ennen on sovellettava syklin suurimman energiantarpeen vaatimusta.
  4.2.1.1.2.   Interpolointimenetelmän käyttö
  Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää interpolointimenetelmää.
  Tällöin valitaan kaksi testiajoneuvoa perheestä, joka täyttää sovellettavan perhettä koskevan vaatimuksen.
  Testiajoneuvoksi H valitaan ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa suuremman ja mieluiten suurimman syklikohtaisen energiantarpeen, ja testiajoneuvoksi L ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa pienemmän ja mieluiten pienimmän syklikohtaisen energiantarpeen.
  Sekä testiajoneuvo H että testiajoneuvo L varustetaan identtisesti kaikilla niillä lisävarusteilla ja/tai korimuodoilla, jotka valitaan sellaisiksi, joita ei oteta huomioon interpolointimenetelmää sovellettaessa, siten että nämä lisävarusteet yhdessä tuottavat ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksiensa (ts. massan, ilmanvastuksen ja renkaiden vierintävastuksen) vuoksi syklin suurimman energiantarpeen.
  Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.
  Ajoneuvojen H ja L välisten ohjeellisten erojen olisi ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksien osalta oltava vähintään seuraavat:






  i) | massa: vähintään 30 kg |
| --- | --- | --- |

i)

Lisätään 4.2.1.1.1 ja 4.2.1.1.2 kohta seuraavasti:

”4.2.1.1.1.   Ilman interpolointimenetelmän käyttöä

Valitaan perheestä (ks. tämän liitteen 5.6 ja 5.7 kohta) testiajoneuvo (ajoneuvo H), jonka ajovastuksen kannalta merkitykselliset ominaisuudet (ts. massa, ilmanvastus ja renkaiden vierintävastus) yhdessä tuottavat suurimman energiantarpeen syklissä.

Jos yhden interpolointiperheen erilaisten pyörien aerodynaamista vaikutusta ei tunneta, valintaperusteena käytetään suurinta odotettavissa olevaa ilmanvastusta. Ilmanvastuksen voidaan odottaa olevan suurin pääsääntöisesti sellaisissa pyörissä, joiden a) leveys on suurin, b) halkaisija on suurin ja c) rakenne on avoimin (tässä tärkeysjärjestyksessä).

Pyörän valintaa ennen on sovellettava syklin suurimman energiantarpeen vaatimusta.

4.2.1.1.2.   Interpolointimenetelmän käyttö

Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää interpolointimenetelmää.

Tällöin valitaan kaksi testiajoneuvoa perheestä, joka täyttää sovellettavan perhettä koskevan vaatimuksen.

Testiajoneuvoksi H valitaan ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa suuremman ja mieluiten suurimman syklikohtaisen energiantarpeen, ja testiajoneuvoksi L ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa pienemmän ja mieluiten pienimmän syklikohtaisen energiantarpeen.

Sekä testiajoneuvo H että testiajoneuvo L varustetaan identtisesti kaikilla niillä lisävarusteilla ja/tai korimuodoilla, jotka valitaan sellaisiksi, joita ei oteta huomioon interpolointimenetelmää sovellettaessa, siten että nämä lisävarusteet yhdessä tuottavat ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksiensa (ts. massan, ilmanvastuksen ja renkaiden vierintävastuksen) vuoksi syklin suurimman energiantarpeen.

Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.

Ajoneuvojen H ja L välisten ohjeellisten erojen olisi ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksien osalta oltava vähintään seuraavat:

i)

massa: vähintään 30 kg

| ii) | vierintävastus: vähintään 1,0 kg/t |
| --- | --- |

ii)

vierintävastus: vähintään 1,0 kg/t

| iii) | ilmanvastus CD × A: vähintään 0,05 m2. |
| --- | --- |

iii)

ilmanvastus CD × A: vähintään 0,05 m2.

D

2

Jotta ajoneuvojen H ja L ero olisi riittävä tietyn ajovastuksen kannalta merkityksellisen ominaisuuden osalta, valmistaja voi keinotekoisesti huonontaa ajoneuvoa H esimerkiksi käyttämällä suurempaa testimassaa.”

| j) | Korvataan 4.2.1.2 kohta seuraavasti:






  ”4.2.1.2. | Perheitä koskevat vaatimukset”. |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan 4.2.1.2 kohta seuraavasti:

”4.2.1.2.

Perheitä koskevat vaatimukset”.

| k) | Lisätään 4.2.1.2.1–4.2.1.2.3.4 kohta seuraavasti:
  ”4.2.1.2.1.   Vaatimukset interpolointiperheen soveltamiselle ilman interpolointimenetelmää
  Interpolointiperheen määrittämisperusteet annetaan tämän liitteen 5.6 kohdassa.
  4.2.1.2.2.   Vaatimukset interpolointiperheen soveltamiselle interpolointimenetelmää käyttäen ovat seuraavat:






  a) | Tämän liitteen 5.6 kohdassa lueteltujen interpolointiperhettä koskevien perusteiden on täytyttävä. |
| --- | --- | --- |

k)

Lisätään 4.2.1.2.1–4.2.1.2.3.4 kohta seuraavasti:

”4.2.1.2.1.   Vaatimukset interpolointiperheen soveltamiselle ilman interpolointimenetelmää

Interpolointiperheen määrittämisperusteet annetaan tämän liitteen 5.6 kohdassa.

4.2.1.2.2.   Vaatimukset interpolointiperheen soveltamiselle interpolointimenetelmää käyttäen ovat seuraavat:

a)

Tämän liitteen 5.6 kohdassa lueteltujen interpolointiperhettä koskevien perusteiden on täytyttävä.

| b) | Alaliitteessä 6 olevassa 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

b)

Alaliitteessä 6 olevassa 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

| c) | On tehtävä alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2 kohdassa esitetyt laskelmat. |
| --- | --- |

c)

On tehtävä alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2 kohdassa esitetyt laskelmat.

4.2.1.2.3.   Ajovastusperheen soveltamista koskevat vaatimukset

4.2.1.2.3.1.   Valmistajan pyynnöstä ja tämän liitteen 5.7 kohdan perusteiden täyttyessä lasketaan interpolointiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen H ja L ajovastusarvot.

4.2.1.2.3.2.   Edellä 4.2.1.1.2 kohdassa määriteltyjä testiajoneuvoja H ja L nimitetään ajovastusperheen yhteydessä ajoneuvoiksi HR ja LR.

R

R

4.2.1.2.3.3.   Alaliitteessä 6 olevassa 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa vahvistettujen interpolointiperheeseen liittyvien vaatimusten täyttämisen lisäksi on ajovastusperheen ajoneuvojen HR ja HL syklikohtaisen energiantarpeen eron oltava vähintään 4 prosenttia ja enintään 35 prosenttia, kun perustana on ajoneuvon HR energiantarve kokonaisessa ryhmän 3 WLTC-syklissä.

R

L

R

Jos ajovastusperheessä on useita voimansiirtoja, käytetään ajovastuksen määrittämisessä voimansiirtoa, jossa tehohäviöt ovat suurimmat.

4.2.1.2.3.4.   Jos kitkaeron aiheuttavan ajoneuvovaihtoehdon ajovastusero määritetään 6.8 kohdan mukaisesti, on tehtävä uusi ajovastusperhelaskelma, joka sisältää uuden ajovastusperheen ajoneuvon L ja ajoneuvon H ajovastuserot.

f0,N = f0,R + f0,Delta

0,N

0,R

0,Delta

f1,N = f1,R + f1,Delta

1,N

1,R

1,Delta

f2,N = f2,R + f2,Delta

2,N

2,R

2,Delta

jossa

| N | tarkoittaa uuden ajovastusperheen ajovastuskertoimia |
| --- | --- |
| R | tarkoittaa vertailuajovastusperheen ajovastuskertoimia |
| Delta | tarkoittaa 6.8.1 kohdan mukaisesti määritettyjä ajovastuserokertoimia.” |

N

tarkoittaa uuden ajovastusperheen ajovastuskertoimia

R

tarkoittaa vertailuajovastusperheen ajovastuskertoimia

Delta

tarkoittaa 6.8.1 kohdan mukaisesti määritettyjä ajovastuserokertoimia.”

| l) | Korvataan 4.2.1.3 ja 4.2.1.3.1 kohta seuraavasti:
  ”4.2.1.3.   Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät
  Taulukossa A4/1 esitetään 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kohdassa kuvattujen testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät.

  Taulukko A4/1


  Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät










  Täytettävät vaatimukset | 1) | Ilman interpolointimenetelmää |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Korvataan 4.2.1.3 ja 4.2.1.3.1 kohta seuraavasti:

”4.2.1.3.   Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät

Taulukossa A4/1 esitetään 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kohdassa kuvattujen testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät.

Taulukko A4/1

Taulukko A4/1

Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät

Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät

Täytettävät vaatimukset

1)

Ilman interpolointimenetelmää

| 2) | Interpolointimenetelmä ilman ajovastusperhettä |
| --- | --- |

2)

Interpolointimenetelmä ilman ajovastusperhettä

| 3) | Sovelletaan ajovastusperhettä |
| --- | --- |

3)

Sovelletaan ajovastusperhettä

| 4) | Interpolointimenetelmä yhtä tai useampaa ajovastusperhettä käyttäen |
| --- | --- |

4)

Interpolointimenetelmä yhtä tai useampaa ajovastusperhettä käyttäen

Ajovastustestiajoneuvo

4.2.1.1.1 kohta

4.2.1.1.2 kohta

4.2.1.1.2 kohta

—

Perhe

4.2.1.2.1 kohta

4.2.1.2.2 kohta

4.2.1.2.3 kohta

4.2.1.2.2 kohta

Lisäksi

—

—

—

Sovelletaan saraketta 3 ’Sovelletaan ajovastusperhettä’ ja 4.2.1.3.1 kohtaa.

4.2.1.3.1.   Interpolointiperheen ajovastusten johtaminen ajovastusperheestä

Ajoneuvojen HR ja/tai LR ajovastukset määritetään tämän alaliitteen mukaisesti.

R

R

Ajovastusperheeseen kuuluvan interpolointiperheen ajoneuvon H (ja L) ajovastus lasketaan alaliitteessä 7 olevan 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 kohdan mukaisesti

| a) | käyttämällä yhtälöissä syötetietoina ajoneuvojen H ja L asemesta ajoneuvoja HR ja LR |
| --- | --- |

a)

käyttämällä yhtälöissä syötetietoina ajoneuvojen H ja L asemesta ajoneuvoja HR ja LR

R

R

| b) | käyttämällä yksittäistä ajoneuvoa koskevina syötetietoina interpolointiperheen ajoneuvon H (tai L) ajovastusparametreja (testimassa, Δ(CD ×Af) verrattuna ajoneuvoon LR ja renkaiden vierintävastus) |
| --- | --- |

b)

käyttämällä yksittäistä ajoneuvoa koskevina syötetietoina interpolointiperheen ajoneuvon H (tai L) ajovastusparametreja (testimassa, Δ(CD ×Af) verrattuna ajoneuvoon LR ja renkaiden vierintävastus)

D

f

R

| c) | toistamalla tämä laskelma kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien interpolointiperheiden kullekin ajoneuvolle H ja L. |
| --- | --- |

c)

toistamalla tämä laskelma kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien interpolointiperheiden kullekin ajoneuvolle H ja L.

Ajovastusinterpolointi tehdään vain niille ajovastuksen kannalta merkityksellisille ominaisuuksille, joiden havaittiin olevan erilaiset testiajoneuvoissa LR ja HR. Muiden ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksien osalta sovelletaan ajoneuvon HR arvoja.

R

R

R

Interpolointiperheen ajoneuvot H ja L voidaan johtaa eri ajovastusperheistä. Jos näiden ajovastusperheiden ero johtuu eromenetelmän (”delta-menetelmä”) soveltamisesta, toimitaan 4.2.1.2.3.4 kohdan mukaisesti.”

| m) | Poistetaan 4.2.1.3.2, 4.2.1.3.3, 4.2.1.3.4 ja 4.2.1.3.5 kohta. |
| --- | --- |

m)

Poistetaan 4.2.1.3.2, 4.2.1.3.3, 4.2.1.3.4 ja 4.2.1.3.5 kohta.

| n) | Lisätään 4.2.1.8.1 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää ajoneuvoa, jolla on ajettu vähintään 3 000 km.” |
| --- | --- |

n)

Lisätään 4.2.1.8.1 kohtaan kappale seuraavasti:

”Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää ajoneuvoa, jolla on ajettu vähintään 3 000 km.”

| o) | Poistetaan 4.2.1.8.1.1 kohta. |
| --- | --- |

o)

Poistetaan 4.2.1.8.1.1 kohta.

| p) | Korvataan 4.2.1.8.5 kohta seuraavasti:
  ”4.2.1.8.5.   Ajoneuvon vapaarullaustila
  Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien vuoksi voida määrittää 8.1.3 tai 8.2.3 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Ajoneuvon vapaarullaustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.
  Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että alustadynamometrillä.” |
| --- | --- |

p)

Korvataan 4.2.1.8.5 kohta seuraavasti:

”4.2.1.8.5.   Ajoneuvon vapaarullaustila

Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien vuoksi voida määrittää 8.1.3 tai 8.2.3 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Ajoneuvon vapaarullaustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.

Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että alustadynamometrillä.”

| q) | Poistetaan 4.2.1.8.5.1 kohta. |
| --- | --- |

q)

Poistetaan 4.2.1.8.5.1 kohta.

| r) | Korvataan 4.2.2.1 kohta seuraavasti:
  ”4.2.2.1.   Renkaiden vierintävastus
  Renkaiden vierintävastukset mitataan E-säännön nro 117, muutossarja 02, liitteen 6 mukaisesti. Vierintävastuskertoimet linjataan ja luokitellaan asetuksessa (EY) N:o 1222/2009 esitettyjen vierintävastusluokkien mukaisesti. (ks. taulukko A4/2).

  Taulukko A4/2


  Luokkien C1, C2 ja C3 renkaiden energiatehokkuusluokat vierintävastuskertoimien (RRC) mukaan ja näiden energiatehokkuusluokkien osalta interpoloinnissa käytettävät RRC-arvot (kg/tonnia)









  Energiatehokkuusluokka | Interpoloinnissa luokan C1 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo | Interpoloinnissa luokan C2 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo | Interpoloinnissa luokan C3 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | RRC = 5,9 | RRC = 4,9 | RRC = 3,5 |
| B | RRC = 7,1 | RRC = 6,1 | RRC = 4,5 |
| C | RRC = 8,4 | RRC = 7,4 | RRC = 5,5 |
| D | Tyhjä | Tyhjä | RRC = 6,5 |
| E | RRC = 9,8 | RRC = 8,6 | RRC = 7,5 |
| F | RRC = 11,3 | RRC = 9,9 | RRC = 8,5 |
| G | RRC = 12,9 | RRC = 11,2 | Tyhjä |

r)

Korvataan 4.2.2.1 kohta seuraavasti:

”4.2.2.1.   Renkaiden vierintävastus

Renkaiden vierintävastukset mitataan E-säännön nro 117, muutossarja 02, liitteen 6 mukaisesti. Vierintävastuskertoimet linjataan ja luokitellaan asetuksessa (EY) N:o 1222/2009 esitettyjen vierintävastusluokkien mukaisesti. (ks. taulukko A4/2).

Taulukko A4/2

Taulukko A4/2

Luokkien C1, C2 ja C3 renkaiden energiatehokkuusluokat vierintävastuskertoimien (RRC) mukaan ja näiden energiatehokkuusluokkien osalta interpoloinnissa käytettävät RRC-arvot (kg/tonnia)

Luokkien C1, C2 ja C3 renkaiden energiatehokkuusluokat vierintävastuskertoimien (RRC) mukaan ja näiden energiatehokkuusluokkien osalta interpoloinnissa käytettävät RRC-arvot (kg/tonnia)

Energiatehokkuusluokka

Interpoloinnissa luokan C1 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo

Interpoloinnissa luokan C2 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo

Interpoloinnissa luokan C3 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo

A

RRC = 5,9

RRC = 4,9

RRC = 3,5

B

RRC = 7,1

RRC = 6,1

RRC = 4,5

C

RRC = 8,4

RRC = 7,4

RRC = 5,5

D

Tyhjä

Tyhjä

RRC = 6,5

E

RRC = 9,8

RRC = 8,6

RRC = 7,5

F

RRC = 11,3

RRC = 9,9

RRC = 8,5

G

RRC = 12,9

RRC = 11,2

Tyhjä

Jos interpolointimenetelmää sovelletaan vierintävastukseen, alaliitteessä 7 olevan 3.2.3.2 kohdan mukaisissa laskelmissa käytetään laskennan syötetietoina testiajoneuvoihin L ja H asennettujen renkaiden todellisia vierintävastusarvoja. Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon tapauksessa käytetään asennettujen renkaiden energiatehokkuusluokan vierintävastuskerrointa.

Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.”

| s) | Lisätään 4.2.2.2 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Kulutuspinnan syvyyden mittaamisen jälkeinen ajomatka saa olla enintään 500 km. Jos ajomatka on pitempi kuin 500 km, kulutuspinnan syvyys mitataan uudelleen.” |
| --- | --- |

s)

Lisätään 4.2.2.2 kohtaan kappale seuraavasti:

”Kulutuspinnan syvyyden mittaamisen jälkeinen ajomatka saa olla enintään 500 km. Jos ajomatka on pitempi kuin 500 km, kulutuspinnan syvyys mitataan uudelleen.”

| t) | Poistetaan 4.2.2.2.1 kohta. |
| --- | --- |

t)

Poistetaan 4.2.2.2.1 kohta.

| u) | Muutetaan 4.2.4.1.2 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Kaikkia ajoneuvoja on ajettava nopeudella, joka vastaa 90:ää prosenttia sovellettavan WLTC-syklin suurimmasta nopeudesta. Ajoneuvoa lämmitetään vähintään 20 minuuttia, kunnes olosuhteet ovat vakiintuneet.” |
| --- | --- | --- |

u)

Muutetaan 4.2.4.1.2 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Kaikkia ajoneuvoja on ajettava nopeudella, joka vastaa 90:ää prosenttia sovellettavan WLTC-syklin suurimmasta nopeudesta. Ajoneuvoa lämmitetään vähintään 20 minuuttia, kunnes olosuhteet ovat vakiintuneet.”

| ii) | Korvataan taulukko A4/2 seuraavasti:

  ”
  Taulukko A4/3

  Varattu”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan taulukko A4/2 seuraavasti:

”
  Taulukko A4/3

Taulukko A4/3

Varattu”.

| v) | Korvataan 4.3.1.1 ja 4.3.1.2 kohta seuraavasti:
  ”4.3.1.1.   Ajovastuskäyrän määrittämisessä käytettävien vertailunopeuksien valinta
  Ajovastuksen määrittämisessä käytettävät vertailunopeudet valitaan 2.2 kohdan mukaisesti.
  Testin aikana mitataan kulunut aika ja ajoneuvon nopeus vähintään 10 Hz:n taajuudella.” |
| --- | --- |

v)

Korvataan 4.3.1.1 ja 4.3.1.2 kohta seuraavasti:

”4.3.1.1.   Ajovastuskäyrän määrittämisessä käytettävien vertailunopeuksien valinta

Ajovastuksen määrittämisessä käytettävät vertailunopeudet valitaan 2.2 kohdan mukaisesti.

Testin aikana mitataan kulunut aika ja ajoneuvon nopeus vähintään 10 Hz:n taajuudella.”

| w) | Korvataan 4.3.1.3.3 ja 4.3.1.3.4 kohta seuraavasti:
  4.3.1.3.3.   Testi toistetaan, kunnes rullausmenetelmästä saadut tulokset täyttävät 4.3.1.4.2 kohdassa asetetut tilastollisen tarkkuuden vaatimukset.
  4.3.1.3.4.   Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:






  a) | On huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa. |
| --- | --- | --- |

w)

Korvataan 4.3.1.3.3 ja 4.3.1.3.4 kohta seuraavasti:

4.3.1.3.3.   Testi toistetaan, kunnes rullausmenetelmästä saadut tulokset täyttävät 4.3.1.4.2 kohdassa asetetut tilastollisen tarkkuuden vaatimukset.

4.3.1.3.4.   Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:

a)

On huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa.

| b) | Ainakin yhden nopeuspisteen on oltava päällekkäinen suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen kanssa. |
| --- | --- |

b)

Ainakin yhden nopeuspisteen on oltava päällekkäinen suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen kanssa.

| c) | Kunkin päällekkäisen nopeuspisteen osalta edellytetään, että pienemmän nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräinen voima ei poikkea suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräisestä voimasta enempää kuin ±10 N tai ±5 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi. |
| --- | --- |

c)

Kunkin päällekkäisen nopeuspisteen osalta edellytetään, että pienemmän nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräinen voima ei poikkea suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräisestä voimasta enempää kuin ±10 N tai ±5 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.

| d) | Jos radan pituus ei riitä tämän kappaleen vaatimuksen b täyttämiseen, lisätään yksi nopeuspiste, joka toimii päällekkäisenä nopeuspisteenä.” |
| --- | --- |

d)

Jos radan pituus ei riitä tämän kappaleen vaatimuksen b täyttämiseen, lisätään yksi nopeuspiste, joka toimii päällekkäisenä nopeuspisteenä.”

| x) | Korvataan 4.3.1.4–4.3.1.4.4 kohta seuraavasti:
  ”4.3.1.4.   Vapaarullausajan mittaaminen
  4.3.1.4.1.   Mitataan vertailunopeutta vj vastaava rullausaika, joka on ajoneuvon hidastumiseen nopeudesta (vj + 5 km/h) nopeuteen (vj – 5 km/h) kuluva aika.
  4.3.1.4.2.   Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu vähintään kaksi mittaustulosparia, jotka täyttävät seuraavan yhtälön määrittelemän tilastollisen tarkkuuden pj:





  jossa






  pj | on vertailunopeudella vj tehtyjen mittausten tilastollinen tarkkuus |
| --- | --- | --- |
| n | on mittaustulosparien lukumäärä |
| Δtpj | on rullausajan harmoninen keskiarvo vertailunopeudella vj sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:



  jossa |
| Δtji | on mittaustulosparin i nopeudella vj mitatun rullausajan harmoninen keskiarvo sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:



  jossa |
| Δtjai ja Δtjbi | ovat mittauksen i vertailunopeudella vj tehdyn mittauksen rullausajat sekunteina suunnissa a ja b |
| σj | on standardipoikkeama sekunteina määritettynä seuraavasti: |
| h | on taulukossa A4/4 annettu kerroin. |

x)

Korvataan 4.3.1.4–4.3.1.4.4 kohta seuraavasti:

”4.3.1.4.   Vapaarullausajan mittaaminen

4.3.1.4.1.   Mitataan vertailunopeutta vj vastaava rullausaika, joka on ajoneuvon hidastumiseen nopeudesta (vj + 5 km/h) nopeuteen (vj – 5 km/h) kuluva aika.

j

j

j

4.3.1.4.2.   Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu vähintään kaksi mittaustulosparia, jotka täyttävät seuraavan yhtälön määrittelemän tilastollisen tarkkuuden pj:

j

Formula

jossa

pj

j

on vertailunopeudella vj tehtyjen mittausten tilastollinen tarkkuus

j

n

on mittaustulosparien lukumäärä

Δtpj

pj

on rullausajan harmoninen keskiarvo vertailunopeudella vj sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:

j

jossa

Δtji

ji

on mittaustulosparin i nopeudella vj mitatun rullausajan harmoninen keskiarvo sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:

j

jossa

Δtjai ja Δtjbi

jai

jbi

ovat mittauksen i vertailunopeudella vj tehdyn mittauksen rullausajat sekunteina suunnissa a ja b

j

σj

j

on standardipoikkeama sekunteina määritettynä seuraavasti:

h

on taulukossa A4/4 annettu kerroin.

Taulukko A4/4

Taulukko A4/4

Kerroin h arvon n funktiona

Kerroin h arvon n funktiona

| n | h | n | h |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 4,3 | 17 | 2,1 |
| 4 | 3,2 | 18 | 2,1 |
| 5 | 2,8 | 19 | 2,1 |
| 6 | 2,6 | 20 | 2,1 |
| 7 | 2,5 | 21 | 2,1 |
| 8 | 2,4 | 22 | 2,1 |
| 9 | 2,3 | 23 | 2,1 |
| 10 | 2,3 | 24 | 2,1 |
| 11 | 2,2 | 25 | 2,1 |
| 12 | 2,2 | 26 | 2,1 |
| 13 | 2,2 | 27 | 2,1 |
| 14 | 2,2 | 28 | 2,1 |
| 15 | 2,2 | 29 | 2,0 |
| 16 | 2,1 | 30 | 2,0 |

n

h

n

h

3

4,3

17

2,1

4

3,2

18

2,1

5

2,8

19

2,1

6

2,6

20

2,1

7

2,5

21

2,1

8

2,4

22

2,1

9

2,3

23

2,1

10

2,3

24

2,1

11

2,2

25

2,1

12

2,2

26

2,1

13

2,2

27

2,1

14

2,2

28

2,1

15

2,2

29

2,0

16

2,1

30

2,0

4.3.1.4.3.   Jos yhteen suuntaan tehtävän mittauksen aikana ilmenee ajovastustestiin selvästi vaikuttava ulkoinen tekijä tai kuljettajan toimenpide, kyseinen mittaus ja vastakkaiseen suuntaan tehty vastaava mittaus hylätään. Kaikki hylätyt tiedot ja hylkäämisen syy kirjataan. Hylättyjen mittaustulosparien lukumäärä saa olla enintään 1/3 tulosparien kokonaismäärästä. Arvioidaan niiden mittaustulosparien suurin lukumäärä, jotka edelleen täyttävät 4.3.1.4.2 kohdassa asetetut tilastollista tarkkuutta koskevat vaatimukset. Jos parit hylätään, ne on jätettävä pois arvioinneista alkaen parista, joka poikkeaa keskiarvosta eniten.

4.3.1.4.4.   Seuraavalla yhtälöllä lasketaan ajovastuksen aritmeettinen keskiarvo, kun käytetään suuntakohtaisten rullausaikojen harmonista keskiarvoa.

Formula

jossa

| Δtj | on suuntakohtaisten rullausaikamittaustulosten vj harmoninen keskiarvo sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:



  jossa |
| --- | --- |
| Δtja ja Δtjb | ovat vertailunopeutta vj vastaavat suuntiin a ja b mitattujen rullausaikojen aritmeettiset keskiarvot sekunteina saatuna seuraavista kahdesta yhtälöstä:



  ja



  .
  jossa |
| mav | on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuvon massojen aritmeettinen keskiarvo (kg) |
| mr | on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa 2.5.1 kohdan mukaisesti. |

Δtj

j

on suuntakohtaisten rullausaikamittaustulosten vj harmoninen keskiarvo sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:

j

jossa

Δtja ja Δtjb

ja

jb

ovat vertailunopeutta vj vastaavat suuntiin a ja b mitattujen rullausaikojen aritmeettiset keskiarvot sekunteina saatuna seuraavista kahdesta yhtälöstä:

j

ja

Formula
  .

jossa

mav

av

on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuvon massojen aritmeettinen keskiarvo (kg)

mr

r

on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa 2.5.1 kohdan mukaisesti.

Ajovastusyhtälön kertoimet f0, f1 ja f2, lasketaan pienimmän neliösumman regressiolla.

0

1

2

Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneuvo, asetetaan kertoimen f1 arvo nollaan ja lasketaan kertoimet f0 ja f2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.”

1

0

2

| y) | Korvataan 4.3.2.3 kohta seuraavasti:
  ”4.3.2.3.   Tietojen kerääminen
  Menettelyn aikana mitataan kulunut aika, ajoneuvon nopeus ja ilmavirran liikenopeus (nopeus ja suunta) suhteessa ajoneuvoon vähintään 5 Hz:n taajuudella. Ympäristön lämpötila synkronoidaan ja mitataan vähintään 0,1 Hz:n taajuudella.” |
| --- | --- |

y)

Korvataan 4.3.2.3 kohta seuraavasti:

”4.3.2.3.   Tietojen kerääminen

Menettelyn aikana mitataan kulunut aika, ajoneuvon nopeus ja ilmavirran liikenopeus (nopeus ja suunta) suhteessa ajoneuvoon vähintään 5 Hz:n taajuudella. Ympäristön lämpötila synkronoidaan ja mitataan vähintään 0,1 Hz:n taajuudella.”

| z) | Korvataan 4.3.2.4.3 kohta seuraavasti:






  ”4.3.2.4.3. | Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:






  a) | On huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa. |
| --- | --- | --- | --- |

z)

Korvataan 4.3.2.4.3 kohta seuraavasti:

”4.3.2.4.3.

Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:

a)

On huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa.

| b) | Ainakin yhden nopeuspisteen on oltava päällekkäinen suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen kanssa. |
| --- | --- |

b)

Ainakin yhden nopeuspisteen on oltava päällekkäinen suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen kanssa.

| c) | Kunkin päällekkäisen nopeuspisteen osalta edellytetään, että pienemmän nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräinen voima ei poikkea suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräisestä voimasta enempää kuin ± 10 N tai ± 5 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi. |
| --- | --- |

c)

Kunkin päällekkäisen nopeuspisteen osalta edellytetään, että pienemmän nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräinen voima ei poikkea suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräisestä voimasta enempää kuin ± 10 N tai ± 5 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.

| d) | Jos radan pituus ei riitä b alakohdan vaatimuksen täyttämiseen, lisätään yksi nopeuspiste, joka toimii päällekkäisenä nopeuspisteenä.” |
| --- | --- |

d)

Jos radan pituus ei riitä b alakohdan vaatimuksen täyttämiseen, lisätään yksi nopeuspiste, joka toimii päällekkäisenä nopeuspisteenä.”

| aa) | Muutetaan 4.3.2.5 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan 4.3.2.5 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Ajoneuvoon asennetun tuulimittarin liikeyhtälöissä käytetyt symbolit luetellaan taulukossa A4/5.” |
| --- | --- | --- |

aa)

Muutetaan 4.3.2.5 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan 4.3.2.5 kohdassa ensimmäinen kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Ajoneuvoon asennetun tuulimittarin liikeyhtälöissä käytetyt symbolit luetellaan taulukossa A4/5.”

| ii) | Numeroidaan taulukko A4/4 uudelleen taulukoksi A4/5. |
| --- | --- |

ii)

Numeroidaan taulukko A4/4 uudelleen taulukoksi A4/5.

| iii) | Lisätään taulukossa olevan rivin ”mav” jälkeen rivi seuraavasti:







  ”me | kg | ajoneuvon tehollinen inertia pyörivät komponentit mukaan luettuina”. |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Lisätään taulukossa olevan rivin ”mav” jälkeen rivi seuraavasti:

av

”me

e

kg

ajoneuvon tehollinen inertia pyörivät komponentit mukaan luettuina”.

| ab) | Korvataan 4.3.2.5.1 kohta seuraavasti:
  ”4.3.2.5.1.   Yleinen muoto
  Liikeyhtälön yleinen muoto on seuraava:





  jossa | Dmech = Dtyre + Df + Dr; |
| --- | --- | --- |

ab)

Korvataan 4.3.2.5.1 kohta seuraavasti:

”4.3.2.5.1.   Yleinen muoto

Liikeyhtälön yleinen muoto on seuraava:

Formula

jossa

Dmech = Dtyre + Df + Dr;

mech

tyre

f

r

| | ; |
| --- | --- |

Formula
  ;

| | |
| --- | --- |

Formula

Jos testiradan kaltevuus on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,1 prosenttia sen koko pituudelta, tekijän Dgrav arvoksi voidaan antaa nolla.”

grav

| ac) | Korvataan 4.3.2.5.4 kohdassa oleva yhtälö seuraavasti:

  ”



  ”. |
| --- | --- |

ac)

Korvataan 4.3.2.5.4 kohdassa oleva yhtälö seuraavasti:

”

  Formula

  ”.

| ad) | Korvataan 4.3.2.6.3 kohta seuraavasti:
  ”4.3.2.6.3.   Alustava analyysi
  Analysoidaan kerralla kaikki tietopisteet lineaarisella pienimmän neliösumman regressiolla, jotta voidaan määrittää Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4, kun me,

  ,

  , v, vr, ja ρ tunnetaan.” |
| --- | --- |

ad)

Korvataan 4.3.2.6.3 kohta seuraavasti:

”4.3.2.6.3.   Alustava analyysi

Analysoidaan kerralla kaikki tietopisteet lineaarisella pienimmän neliösumman regressiolla, jotta voidaan määrittää Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4, kun me,
  Formula
  ,
  Formula
  , v, vr, ja ρ tunnetaan.”

m

m

m

0

1

2

3

4

e

r

| ae) | Korvataan 4.3.2.6.7 kohta seuraavasti:
  ”4.3.2.6.7.   Lopullinen tietojen analysointi
  Kaikki tiedot, joita ei ole erikseen merkitty, analysoidaan lineaarisella regressiolla. Kun tunnetaan me,

  ,

  , v, vr, ja ρ, määritetään Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4.” |
| --- | --- |

ae)

Korvataan 4.3.2.6.7 kohta seuraavasti:

”4.3.2.6.7.   Lopullinen tietojen analysointi

Kaikki tiedot, joita ei ole erikseen merkitty, analysoidaan lineaarisella regressiolla. Kun tunnetaan me,
  Formula
  ,
  Formula
  , v, vr, ja ρ, määritetään Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4.”

e

r

m

m

m

0

1

2

3

4

| af) | Korvataan 4.4.1 kohta seuraavasti:
  ”4.4.1.   Vääntömomenttimittarin asentaminen
  Kunkin vetävän pyörän navan ja vanteen väliin asennetaan vääntömomenttimittari, jolla mitataan vääntömomentti, jota tarvitaan ajoneuvon nopeuden pitämiseen tasaisena.
  Vääntömomenttimittari on kalibroitava säännöllisesti vähintään kerran vuodessa siten, että arvot ovat jäljitettävissä kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, jotta tarkkuus- ja toistotarkkuusvaatimukset täyttyvät.” |
| --- | --- |

af)

Korvataan 4.4.1 kohta seuraavasti:

”4.4.1.   Vääntömomenttimittarin asentaminen

Kunkin vetävän pyörän navan ja vanteen väliin asennetaan vääntömomenttimittari, jolla mitataan vääntömomentti, jota tarvitaan ajoneuvon nopeuden pitämiseen tasaisena.

Vääntömomenttimittari on kalibroitava säännöllisesti vähintään kerran vuodessa siten, että arvot ovat jäljitettävissä kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, jotta tarkkuus- ja toistotarkkuusvaatimukset täyttyvät.”

| ag) | Muutetaan 4.4.2.4 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäisessä kappaleessa otsikon jälkeen ilmaisu ”taulukossa A4/5” ilmaisulla ”taulukossa A4/6”. |
| --- | --- | --- |

ag)

Muutetaan 4.4.2.4 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäisessä kappaleessa otsikon jälkeen ilmaisu ”taulukossa A4/5” ilmaisulla ”taulukossa A4/6”.

| ii) | Korvataan taulukon otsikossa ilmaisu ”Taulukko A4/5” ilmaisulla ”Taulukko A4/6”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan taulukon otsikossa ilmaisu ”Taulukko A4/5” ilmaisulla ”Taulukko A4/6”.

| ah) | Korvataan 4.4.3.2 kohdassa ilmaisu






  ”h | on kerroin n:n funktiona tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdan taulukon A4/3 mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

ah)

Korvataan 4.4.3.2 kohdassa ilmaisu

”h

on kerroin n:n funktiona tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdan taulukon A4/3 mukaisesti.”

ilmaisulla

| ”h | on kerroin n:n funktiona tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdan taulukon A4/4 mukaisesti.” |
| --- | --- |

”h

on kerroin n:n funktiona tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdan taulukon A4/4 mukaisesti.”

| ai) | Korvataan 4.4.4 kohdassa otsikon jälkeen tulevan ensimmäisen kappaleen johdanto-osa seuraavasti:

  ”Lasketaan ajoneuvon nopeuden aritmeettinen keskiarvo ja vääntömomentin aritmeettinen keskiarvo kussakin vertailunopeuspisteessä seuraavista yhtälöistä:” |
| --- | --- |

ai)

Korvataan 4.4.4 kohdassa otsikon jälkeen tulevan ensimmäisen kappaleen johdanto-osa seuraavasti:

”Lasketaan ajoneuvon nopeuden aritmeettinen keskiarvo ja vääntömomentin aritmeettinen keskiarvo kussakin vertailunopeuspisteessä seuraavista yhtälöistä:”

| aj) | Korvataan 4.5.3.1.1 kohta seuraavasti:






  ”4.5.3.1.1. | Testitien myötäisesti puhaltavan tuulen absoluuttinen nopeus on korjattava vähentämällä se ero, jota ei voida kompensoida suuntaa vaihtaen tehdyillä testiajoilla, 4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti määritetystä kertoimesta f0 tai 4.4.4 kohdan mukaisesti määritetystä kertoimesta c0.” |
| --- | --- | --- |

aj)

Korvataan 4.5.3.1.1 kohta seuraavasti:

”4.5.3.1.1.

Testitien myötäisesti puhaltavan tuulen absoluuttinen nopeus on korjattava vähentämällä se ero, jota ei voida kompensoida suuntaa vaihtaen tehdyillä testiajoilla, 4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti määritetystä kertoimesta f0

0

| ak) | Korvataan 4.5.4 kohdassa tekijää mav vastaava rivi seuraavasti:






  ”mav | on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuvon massojen aritmeettinen keskiarvo (kg)”. |
| --- | --- | --- |

ak)

Korvataan 4.5.4 kohdassa tekijää mav vastaava rivi seuraavasti:

av

”mav

av

on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuvon massojen aritmeettinen keskiarvo (kg)”.

| al) | Korvataan 4.5.5.1 kohdassa tekijöitä f1 ja f2 vastaavat rivit seuraavasti:






  ”f1 | on ensimmäisen asteen termin kerroin (N/(km/h)) |
| --- | --- | --- |
| f2 | on toisen asteen termin kerroin (N/(km/h)2)”. |

al)

Korvataan 4.5.5.1 kohdassa tekijöitä f1 ja f2 vastaavat rivit seuraavasti:

1

2

”f1

1

on ensimmäisen asteen termin kerroin (N/(km/h))

f2

2

on toisen asteen termin kerroin (N/(km/h)2)”.

2

| am) | Korvataan 4.5.5.2.1 kohdassa tekijöitä c1 ja c2 vastaavat rivit seuraavasti






  ”c1 | on 4.4.4 kohdassa määritetty ensimmäisen asteen termin kerroin (Nm/(km/h)) |
| --- | --- | --- |
| c2 | on 4.4.4 kohdassa määritetty toisen asteen termin kerroin (Nm/(km/h)2)”. |

am)

Korvataan 4.5.5.2.1 kohdassa tekijöitä c1 ja c2 vastaavat rivit seuraavasti

”c1

1

on 4.4.4 kohdassa määritetty ensimmäisen asteen termin kerroin (Nm/(km/h))

c2

2

on 4.4.4 kohdassa määritetty toisen asteen termin kerroin (Nm/(km/h)2)”.

2

| an) | Korvataan 5.1.1.1 kohta seuraavasti:






  ”5.1.1.1. | Yksittäisen ajoneuvon ajovastusvoima lasketaan seuraavasta yhtälöstä:
  Fc = f0 + (f1 × v) + (f2 × v2)
  jossa






  Fc | on laskettu ajovastusvoima ajoneuvon nopeuden funktiona (N) |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | on vakioajovastuskerroin (N) määriteltynä seuraavasta yhtälöstä: |
| f0r | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioajovastuskerroin (N) |
| f1 | on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, jonka arvoksi asetetaan nolla |
| f2 | on toisen asteen ajovastuskerroin (N(km/h)2) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:
  f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr)) |
| f2r | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h)2) |
| v | on ajoneuvon nopeus (km/h) |
| TM | on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen testimassa (kg) |
| TMr | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg) |
| Af | on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala (m2) |
| Afr | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m2) |
| RR | on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni) |
| RRr | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni) |

an)

Korvataan 5.1.1.1 kohta seuraavasti:

”5.1.1.1.

Yksittäisen ajoneuvon ajovastusvoima lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Fc = f0 + (f1 × v) + (f2 × v2)

c

0

1

2

2

jossa

Fc

c

on laskettu ajovastusvoima ajoneuvon nopeuden funktiona (N)

f0

0

on vakioajovastuskerroin (N) määriteltynä seuraavasta yhtälöstä:

f0r

0r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioajovastuskerroin (N)

f1

1

on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, jonka arvoksi asetetaan nolla

f2

2

on toisen asteen ajovastuskerroin (N(km/h)2) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:

2

f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))

2

2r

2r

f

fr

2r

2r

f

fr

f2r

2r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h)2)

2

v

on ajoneuvon nopeus (km/h)

TM

on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen testimassa (kg)

TMr

r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg)

Af

f

on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala (m2)

2

Afr

fr

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m2)

2

RR

on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)

RRr

r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)

Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastukseksi RR asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle taulukossa A4/2 annettu arvo.

Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2.2.2 kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.

Jos testiajoneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat, interpolointimenetelmässä käytettäväksi arvoksi RRind asetetaan arvo RRH.”

ind

H

| ao) | Korvataan 5.1.2.1 kohta seuraavasti:






  ”5.1.2.1. | Yksittäisen ajoneuvon liikevastus lasketaan seuraavasta yhtälöstä:
  Cc = c0 + c1 × v + c2 × v2

  jossa






  Cc | on laskettu liikevastus ajoneuvon nopeuden funktiona (Nm) |
| --- | --- | --- | --- |
| c0 | on vakioliikevastuskerroin (N) määritettynä seuraavasta yhtälöstä: |
| c0r | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioliikevastuskerroin (Nm) |
| c1 | on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin (Nm/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla |
| c2 | on toisen asteen liikevastuskerroin (Nm/(km/h)2) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:
  c2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r′ + 0,95 × 1,02 × c2r/r′ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r′ + 0,8 × 1,02 × c2r/r′ × Af / Afr)) |
| c2r | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen liikevastuskerroin (N/(km/h)2) |
| v | on ajoneuvon nopeus (km/h) |
| TM | on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen testimassa (kg) |
| TMr | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg) |
| Af | on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala (m2) |
| Afr | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m2) |
| RR | on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni) |
| RRr | on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni) |
| r' | on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudessa 80 km/h (m) |
| 1,02 | on likiarvokerroin, jolla kompensoidaan ajolaitteen häviöt.” |

ao)

Korvataan 5.1.2.1 kohta seuraavasti:

”5.1.2.1.

Yksittäisen ajoneuvon liikevastus lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Cc = c0 + c1 × v + c2 × v2

c

0

1

2

2

jossa

Cc

c

on laskettu liikevastus ajoneuvon nopeuden funktiona (Nm)

c0

0

on vakioliikevastuskerroin (N) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:

c0r

0r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioliikevastuskerroin (Nm)

c1

1

on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin (Nm/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla

c2

2

on toisen asteen liikevastuskerroin (Nm/(km/h)2) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:

2

c2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r′ + 0,95 × 1,02 × c2r/r′ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r′ + 0,8 × 1,02 × c2r/r′ × Af / Afr))

2

2r

2r

f

fr

2r

2r

f

fr

c2r

2r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen liikevastuskerroin (N/(km/h)2)

2

v

on ajoneuvon nopeus (km/h)

TM

on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen testimassa (kg)

TMr

r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg)

Af

f

on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala (m2)

2

Afr

fr

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m2)

2

RR

on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)

RRr

r

on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)

r'

on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudessa 80 km/h (m)

1,02

on likiarvokerroin, jolla kompensoidaan ajolaitteen häviöt.”

| ap) | Korvataan 5.2.2 kohdassa tekijöitä f1 ja f2 vastaavat rivit seuraavasti:






  ”f1 | on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla |
| --- | --- | --- |
| f2 | on toisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h)2) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:
  f2 = (2,8 × 10– 6) × TM) + (0,0170 × leveys × korkeus);” |

ap)

Korvataan 5.2.2 kohdassa tekijöitä f1 ja f2 vastaavat rivit seuraavasti:

1

2

”f1

1

on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla

f2

2

on toisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h)2) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:

2

f2 = (2,8 × 10– 6) × TM) + (0,0170 × leveys × korkeus);”

2

– 6

| aq) | Lisätään 6.2.4 kohdan b alakohtaan yhtälön jälkeen kappale seuraavasti:

  ”Hyväksyntäviranomaisen on kirjattava hyväksyntä, mukaan luettuina mittaustiedot ja asianomaiset laitteistot.” |
| --- | --- |

aq)

Lisätään 6.2.4 kohdan b alakohtaan yhtälön jälkeen kappale seuraavasti:

”Hyväksyntäviranomaisen on kirjattava hyväksyntä, mukaan luettuina mittaustiedot ja asianomaiset laitteistot.”

| ar) | Korvataan 6.4.1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Tuulitunnelin rakenteen, testausmenetelmien ja korjausten on tuotettava arvo (CD × Af), joka edustaa arvoa (CD × Af) tieolosuhteissa ja jonka toistotarkkuus on 0,015 m2.” |
| --- | --- |

ar)

Korvataan 6.4.1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Tuulitunnelin rakenteen, testausmenetelmien ja korjausten on tuotettava arvo (CD × Af), joka edustaa arvoa (CD × Af) tieolosuhteissa ja jonka toistotarkkuus on 0,015 m2.”

D

f

D

f

2

| as) | Korvataan 6.4.2 kohdassa toinen ja kolmas kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Ajoneuvo sijoitetaan tunnelin pitkittäiskeskilinjan suuntaisesti enimmäistoleranssilla ± 10 mm.
  Ajoneuvo sijoitetaan niin, että suhteellisen tuulen kulma on 0° toleranssin ollessa ± 0,1°.” |
| --- | --- |

as)

Korvataan 6.4.2 kohdassa toinen ja kolmas kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Ajoneuvo sijoitetaan tunnelin pitkittäiskeskilinjan suuntaisesti enimmäistoleranssilla ± 10 mm.

Ajoneuvo sijoitetaan niin, että suhteellisen tuulen kulma on 0° toleranssin ollessa ± 0,1°.”

| at) | Korvataan 6.5.1.6 kohta seuraavasti:
  ”6.5.1.6.   Jäähdyttäminen
  Ajoneuvoa kohti puhalletaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirta. Ilmavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaava dynamometrin nopeus suuremmilla mittausnopeuksilla kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ±5 km/h tai ±10 prosenttia vastaavasta mittausnopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.” |
| --- | --- |

at)

Korvataan 6.5.1.6 kohta seuraavasti:

”6.5.1.6.   Jäähdyttäminen

Ajoneuvoa kohti puhalletaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirta. Ilmavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaava dynamometrin nopeus suuremmilla mittausnopeuksilla kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ±5 km/h tai ±10 prosenttia vastaavasta mittausnopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.”

| au) | Korvataan 6.5.2.3.2 kohta seuraavasti:

  ”Tehdään mittaus tämän alaliitteen 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti. Jos rullausta ei voi tehdä vastakkaisiin suuntiin, arvon Δtji laskemiseen ei sovelleta tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa käytettyä yhtälöä. Lopetetaan mittaus kahden hidastuksen jälkeen, jos kummankin kussakin vertailunopeuspisteessä tehdyn rullausajon voima vaihtelee enintään ± 10 N. Muussa tapauksessa tehdään vähintään kolme rullausajoa tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti.” |
| --- | --- |

au)

Korvataan 6.5.2.3.2 kohta seuraavasti:

”Tehdään mittaus tämän alaliitteen 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti. Jos rullausta ei voi tehdä vastakkaisiin suuntiin, arvon Δtji laskemiseen ei sovelleta tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa käytettyä yhtälöä. Lopetetaan mittaus kahden hidastuksen jälkeen, jos kummankin kussakin vertailunopeuspisteessä tehdyn rullausajon voima vaihtelee enintään ± 10 N. Muussa tapauksessa tehdään vähintään kolme rullausajoa tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti.”

ji

| av) | Poistetaan 6.5.2.4 kohdassa toinen kappale otsikon jälkeen. |
| --- | --- |

av)

Poistetaan 6.5.2.4 kohdassa toinen kappale otsikon jälkeen.

| aw) | Korvataan 6.6.1.1 kohta seuraavasti:
  ”6.6.1.1.   Alustadynamometrin kuvaus
  Etu- ja taka-akseli varustetaan yksittäisellä rullalla, jonka halkaisija on vähintään 1,2 metriä.” |
| --- | --- |

aw)

Korvataan 6.6.1.1 kohta seuraavasti:

”6.6.1.1.   Alustadynamometrin kuvaus

Etu- ja taka-akseli varustetaan yksittäisellä rullalla, jonka halkaisija on vähintään 1,2 metriä.”

| ax) | Korvataan 6.6.1.5 kohta seuraavasti:
  ”6.6.1.5.   Rullan pinta
  Rullan pinnan on oltava puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimääräistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luistamista.” |
| --- | --- |

ax)

Korvataan 6.6.1.5 kohta seuraavasti:

”6.6.1.5.   Rullan pinta

Rullan pinnan on oltava puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimääräistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luistamista.”

| ay) | Korvataan 6.6.3 kohta seuraavasti:
  ”6.6.3.   Alustadynamometrillä mitattujen voimien korjaaminen tasaista pintaa vastaaviksi
  Alustadynamometrillä mitatut voimat korjataan maantieajoa (tasainen pinta) vastaavaan vertailuarvoon, jolloin tulokseksi saadaan fj.





  jossa






  c1 | on renkaan vierintävastusta vastaava voiman fjDyno osuus |
| --- | --- | --- |
| c2 | on alustadynamometrille ominainen säteen korjauskerroin |
| fjDyno | on 6.5.2.3.3 kohdassa kullekin vertailunopeudelle j laskettu voima (N) |
| RWheel | on puolet renkaan nimellisestä mitoitushalkaisijasta (m) |
| RDyno | on alustadynamometrin rullan säde (m). |

ay)

Korvataan 6.6.3 kohta seuraavasti:

”6.6.3.   Alustadynamometrillä mitattujen voimien korjaaminen tasaista pintaa vastaaviksi

Alustadynamometrillä mitatut voimat korjataan maantieajoa (tasainen pinta) vastaavaan vertailuarvoon, jolloin tulokseksi saadaan fj.

j

Formula

jossa

c1

on renkaan vierintävastusta vastaava voiman fjDyno osuus

jDyno

c2

on alustadynamometrille ominainen säteen korjauskerroin

fjDyno

jDyno

on 6.5.2.3.3 kohdassa kullekin vertailunopeudelle j laskettu voima (N)

RWheel

Wheel

on puolet renkaan nimellisestä mitoitushalkaisijasta (m)

RDyno

Dyno

on alustadynamometrin rullan säde (m).

Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat käytettävistä tekijöistä c1 ja c2 käyttäen perustana valmistajan toimittamaa korrelaatiotestinäyttöä, joka kattaa ne renkaiden ominaisuudet, joita alustadynamometrillä on tarkoitus testata.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavaa varovaisen arvon antavaa yhtälöä:

Formula

Arvon c2 on oltava 0,2. Arvoksi asetetaan kuitenkin 2,0, jos käytetään ajovastuseromenetelmää (ks. 6.8 kohta) ja 6.8.1 kohdan mukaisesti laskettu ajovastusero on negatiivinen.”

| az) | Lisätään 6.8, 6.8.1 ja 6.8.2 kohta seuraavasti:
  ”6.8.   Ajovastuseromenetelmä
  Jotta interpolointimenetelmää käytettäessä voidaan ottaa mukaan vaihtoehdot, jotka eivät sisälly ajovastuksen interpolointiin (aerodynamiikka, vierintävastus ja massa), voidaan mitata ajoneuvon kitkan muutos ajovastuseromenetelmällä (esim. jarrujärjestelmien väliset kitkaerot). Toimitaan seuraavasti:






  a) | Mitataan vertailuajoneuvon R kitka. |
| --- | --- | --- |

az)

Lisätään 6.8, 6.8.1 ja 6.8.2 kohta seuraavasti:

”6.8.   Ajovastuseromenetelmä

Jotta interpolointimenetelmää käytettäessä voidaan ottaa mukaan vaihtoehdot, jotka eivät sisälly ajovastuksen interpolointiin (aerodynamiikka, vierintävastus ja massa), voidaan mitata ajoneuvon kitkan muutos ajovastuseromenetelmällä (esim. jarrujärjestelmien väliset kitkaerot). Toimitaan seuraavasti:

a)

Mitataan vertailuajoneuvon R kitka.

| b) | Mitataan sen ajoneuvon (ajoneuvo N) kitka, johon sisältyvä vaihtoehto aiheuttaa kitkaeron. |
| --- | --- |

b)

Mitataan sen ajoneuvon (ajoneuvo N) kitka, johon sisältyvä vaihtoehto aiheuttaa kitkaeron.

| c) | Lasketaan ero 6.8.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Lasketaan ero 6.8.1 kohdan mukaisesti.

Mittaukset tehdään hihnadynamometrillä 6.5 kohdan mukaisesti tai alustadynamometrillä 6.6 kohdan mukaisesti, ja tulokset (lukuun ottamatta aerodynaamista voimaa) korjataan 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla.

Menetelmää saa käyttää vain siinä tapauksessa, että seuraava peruste täyttyy:

Formula

jossa

| FDj,R | on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneuvon R vastus (N) |
| --- | --- |
| FDj,N | on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneuvon N vastus (N) |
| n | on nopeuspisteiden kokonaismäärä. |

FDj,R

Dj,R

on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneuvon R vastus (N)

FDj,N

Dj,N

on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneuvon N vastus (N)

n

on nopeuspisteiden kokonaismäärä.

Tätä vaihtoehtoista ajovastuksen määrittämismenetelmää saa käyttää vain siinä tapauksessa, että ajoneuvojen R ja N ilmanvastus on sama ja mitattu ero kattaa asianmukaisesti ajoneuvon energiankulutukseen kohdistuvan vaikutuksen kokonaisuudessaan. Menetelmää ei saa soveltaa, jos ajoneuvon N absoluuttisen ajovastuksen kokonaistarkkuus vaarantuu millään tavalla.

6.8.1.   Hihna- ja alustadynamometrin erokertoimien määrittäminen

Ajovastusero lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

FDj,Delta = FDj,N – FDj,R

Dj,Delta

Dj,N

Dj,R

jossa

| FDj,Delta | on vertailunopeudella j mitattu ajovastusero (N) |
| --- | --- |
| FDj,N | on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneuvon N vastus (N) |
| FDj,R | on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu vertailuajoneuvon R vastus (N). |

FDj,Delta

Dj,Delta

on vertailunopeudella j mitattu ajovastusero (N)

FDj,N

Dj,N

on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneuvon N vastus (N)

FDj,R

Dj,R

on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu vertailuajoneuvon R vastus (N).

Kaikkien laskettujen arvojen FDj,Delta osalta lasketaan ajovastusyhtälön kertoimet f0,Delta, f1,Delta ja f2,Delta pienimmän neliösumman regressiolla.

Dj,Delta

0,Delta

1,Delta

2,Delta

6.8.2.   Ajoneuvon kokonaisajovastuksen määrittäminen

Jos interpolointimenetelmää (ks. alaliitteessä 7 oleva 3.2.3.2 kohta) ei käytetä, ajoneuvon N ajovastusmuutos lasketaan seuraavilla yhtälöillä:

| | f0,N = f0,R + f0,Delta |
| --- | --- |

f0,N = f0,R + f0,Delta

0,N

0,R

0,Delta

| | f1,N = f1,R + f1,Delta |
| --- | --- |

f1,N = f1,R + f1,Delta

1,N

1,R

1,Delta

| | f2,N = f2,R + f2,Delta |
| --- | --- |

f2,N = f2,R + f2,Delta

2,N

2,R

2,Delta

jossa

| N | tarkoittaa ajoneuvon N ajovastuskertoimia |
| --- | --- |
| R | tarkoittaa vertailuajoneuvon R ajovastuskertoimia |
| Delta | tarkoittaa 6.8.1 kohdan mukaisesti määritettyjä ajovastuserokertoimia.” |

N

tarkoittaa ajoneuvon N ajovastuskertoimia

R

tarkoittaa vertailuajoneuvon R ajovastuskertoimia

Delta

tarkoittaa 6.8.1 kohdan mukaisesti määritettyjä ajovastuserokertoimia.”

| ba) | Lisätään 7.1.0 kohta seuraavasti:
  ”7.1.0.   Dynamometrin käyttötilan valitseminen
  Testi tehdään dynamometrin kaksi- tai nelipyörävetotilassa alaliitteessä 6 olevan 2.4.2.4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

ba)

Lisätään 7.1.0 kohta seuraavasti:

”7.1.0.   Dynamometrin käyttötilan valitseminen

Testi tehdään dynamometrin kaksi- tai nelipyörävetotilassa alaliitteessä 6 olevan 2.4.2.4 kohdan mukaisesti.”

| bb) | Korvataan 7.1.1.1 kohta seuraavasti:
  ”7.1.1.1.   Rullat
  Alustadynamometrin rullien on oltava puhtaita ja kuivia, eikä niissä saa olla ylimääräistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luistamista. Dynamometrejä on käytettävä samassa yhteenkytketyssä tai -kytkemättömässä tilassa kuin seuraavaksi tehtävässä tyyppi 1 -testissä. Alustadynamometrin nopeus mitataan tehoabsorptioyksikköön kytketystä rullasta.” |
| --- | --- |

bb)

Korvataan 7.1.1.1 kohta seuraavasti:

”7.1.1.1.   Rullat

Alustadynamometrin rullien on oltava puhtaita ja kuivia, eikä niissä saa olla ylimääräistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luistamista. Dynamometrejä on käytettävä samassa yhteenkytketyssä tai -kytkemättömässä tilassa kuin seuraavaksi tehtävässä tyyppi 1 -testissä. Alustadynamometrin nopeus mitataan tehoabsorptioyksikköön kytketystä rullasta.”

| bc) | Korvataan 7.3.2 kohta seuraavasti:






  ”7.3.2. | Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien vuoksi voida määrittää 8.1.3 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Ajoneuvon vapaarullaustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.
  Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että alustadynamometrillä.” |
| --- | --- | --- |

bc)

Korvataan 7.3.2 kohta seuraavasti:

”7.3.2.

Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien vuoksi voida määrittää 8.1.3 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Ajoneuvon vapaarullaustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.

Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että alustadynamometrillä.”

| bd) | Poistetaan 7.3.2.1 kohta. |
| --- | --- |

bd)

Poistetaan 7.3.2.1 kohta.

| be) | Korvataan 7.3.3 ja 7.3.3.1 kohta seuraavasti:
  ”7.3.3.   Ajoneuvon sijoittaminen dynamometrille
  Testattava ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille suoraan eteenpäin suuntautuvaan asentoon ja kiinnitetään turvallisesti. Jos käytetään yksirullaista alustadynamometriä, renkaan ja rullan kosketusalueen keskustan etäisyyden rullan yläosasta on oltava ±25 mm tai ±2 prosenttia rullan halkaisijasta sen mukaan, kumpi on pienempi.
  Jos käytetään vääntömomenttimittarimenetelmää, rengaspainetta säädetään siten, että dynaaminen säde on 0,5 prosentin tarkkuudella sama kuin dynaaminen säde rj, joka lasketaan 4.4.3.1 kohdan yhtälöistä vertailunopeuspisteessä 80 km/h. Alustadynamometrin dynaaminen säde lasketaan 4.4.3.1 kohdassa kuvatulla menettelyllä.
  Jos säätöarvo on 7.3.1 kohdassa määritellyn vaihtelualueen ulkopuolella, vääntömomenttimittarimenetelmää ei käytetä.
  7.3.3.1.   [Varattu]”. |
| --- | --- |

be)

Korvataan 7.3.3 ja 7.3.3.1 kohta seuraavasti:

”7.3.3.   Ajoneuvon sijoittaminen dynamometrille

Testattava ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille suoraan eteenpäin suuntautuvaan asentoon ja kiinnitetään turvallisesti. Jos käytetään yksirullaista alustadynamometriä, renkaan ja rullan kosketusalueen keskustan etäisyyden rullan yläosasta on oltava ±25 mm tai ±2 prosenttia rullan halkaisijasta sen mukaan, kumpi on pienempi.

Jos käytetään vääntömomenttimittarimenetelmää, rengaspainetta säädetään siten, että dynaaminen säde on 0,5 prosentin tarkkuudella sama kuin dynaaminen säde rj, joka lasketaan 4.4.3.1 kohdan yhtälöistä vertailunopeuspisteessä 80 km/h. Alustadynamometrin dynaaminen säde lasketaan 4.4.3.1 kohdassa kuvatulla menettelyllä.

j

Jos säätöarvo on 7.3.1 kohdassa määritellyn vaihtelualueen ulkopuolella, vääntömomenttimittarimenetelmää ei käytetä.

7.3.3.1.   [Varattu]”.

| bf) | Korvataan 7.3.4.1 kohta ja taulukko A4/6 seuraavasti:






  ”7.3.4.1. | Ajoneuvoa lämmitetään sovellettavalla WLTC-syklillä.” |
| --- | --- | --- |

bf)

Korvataan 7.3.4.1 kohta ja taulukko A4/6 seuraavasti:

”7.3.4.1.

Ajoneuvoa lämmitetään sovellettavalla WLTC-syklillä.”

| bg) | Muutetaan 8.1.1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ilmaisu ”Ad = 0, 5 × At, Bd = 0, 2 × Bt, Cd = Ct”
  ilmaisulla

  ”Ad = 0,5 × At, Bd = 0,2 × Bt, Cd = Ct
  ”. |
| --- | --- | --- |

bg)

Muutetaan 8.1.1 kohdan a alakohta seuraavasti:

i)

Korvataan ilmaisu ”Ad = 0, 5 × At, Bd = 0, 2 × Bt, Cd = Ct”

d

t

d

t

d

t

ilmaisulla

”Ad = 0,5 × At, Bd = 0,2 × Bt, Cd = Ct
  ”.

d

t

d

t

d

t

| ii) | Korvataan ilmaisu ”Ad = 0, 1 x At, Bd = 0, 2 × Bt, Cd = Ct”
  ilmaisulla

  ”Ad = 0,5 × At, Bd = 0,2 × Bt, Cd = Ct
  ”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan ilmaisu ”Ad = 0, 1 x At, Bd = 0, 2 × Bt, Cd = Ct”

d

t

d

t

d

t

ilmaisulla

”Ad = 0,5 × At, Bd = 0,2 × Bt, Cd = Ct
  ”.

d

t

d

t

d

t

| bh) | Korvataan 8.1.3.1 kohdassa tekijöitä At, Bt ja Ct vastaava rivi seuraavasti:

  ”At, Bt ja Ct ovat tavoiteajovastusparametrit” |
| --- | --- |

bh)

Korvataan 8.1.3.1 kohdassa tekijöitä At, Bt ja Ct vastaava rivi seuraavasti:

t

t

t

”At, Bt ja Ct ovat tavoiteajovastusparametrit”

t

t

t

| bi) | Korvataan 8.1.3.3 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Lasketaan simuloitu ajovastus alustadynamometrillä 4.3.1.4 kohdassa esitetyllä menetelmällä lukuun ottamatta vastakkaisiin suuntiin tehtäviä mittauksia:
  Fs = As + Bs×v + Cs× v2
  ” |
| --- | --- |

bi)

Korvataan 8.1.3.3 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Lasketaan simuloitu ajovastus alustadynamometrillä 4.3.1.4 kohdassa esitetyllä menetelmällä lukuun ottamatta vastakkaisiin suuntiin tehtäviä mittauksia:

Fs = As + Bs×v + Cs× v2
  ”

s

s

s

s

2

| bj) | Korvataan 8.1.3.4.1.2 kohdassa tekijöitä At, Bt ja Ct vastaava rivi seuraavasti:

  ”At, Bt ja Ct ovat tavoiteajovastusparametrit” |
| --- | --- |

bj)

Korvataan 8.1.3.4.1.2 kohdassa tekijöitä At, Bt ja Ct vastaava rivi seuraavasti:

t

t

t

”At, Bt ja Ct ovat tavoiteajovastusparametrit”

t

t

t

| bk) | Korvataan 8.1.3.4.2 kohta seuraavasti:
  ”8.1.3.4.2.   Iterointimenetelmä
  Määritellyillä nopeusalueilla olevien laskettujen voimien vaihteluvälin on oltava kahden perättäisen rullausajon voimien pienimmän neliösumman regression jälkeen ± 10 N verrattuna tavoitearvoihin. Muussa tapauksessa on mukautettava alustadynamometrin kuormitusasetusta 8.1.4 kohdan mukaisesti ja suoritettava sitten lisää rullausajoja, kunnes vaihteluvälivaatimus täyttyy.” |
| --- | --- |

bk)

Korvataan 8.1.3.4.2 kohta seuraavasti:

”8.1.3.4.2.   Iterointimenetelmä

Määritellyillä nopeusalueilla olevien laskettujen voimien vaihteluvälin on oltava kahden perättäisen rullausajon voimien pienimmän neliösumman regression jälkeen ± 10 N verrattuna tavoitearvoihin. Muussa tapauksessa on mukautettava alustadynamometrin kuormitusasetusta 8.1.4 kohdan mukaisesti ja suoritettava sitten lisää rullausajoja, kunnes vaihteluvälivaatimus täyttyy.”

| bl) | Lisätään 8.1.5 kohta seuraavasti:






  ”8.1.5. | Otetaan tekijöiden f0, f1 ja f2 lopullisiksi arvoiksi At, Bt ja Ct ja käytetään niitä seuraaviin:






  a) | pienennyksen määrittäminen alaliitteessä 1 olevan 8 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- |

bl)

Lisätään 8.1.5 kohta seuraavasti:

”8.1.5.

Otetaan tekijöiden f0

1

2

t

t

t

a)

pienennyksen määrittäminen alaliitteessä 1 olevan 8 kohdan mukaisesti

| b) | vaihteenvaihtopisteiden määrittäminen alaliitteen 2 mukaisesti |
| --- | --- |

b)

vaihteenvaihtopisteiden määrittäminen alaliitteen 2 mukaisesti

| c) | hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpolointi alaliitteessä 7 olevan 3.2.3 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

c)

hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpolointi alaliitteessä 7 olevan 3.2.3 kohdan mukaisesti

| d) | sähkö- ja hybridisähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliitteessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

d)

sähkö- ja hybridisähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliitteessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.”

| bm) | Korvataan 8.2.3.2 kohdan ensimmäisessä kappaleessa ilmaisu ”4.4.3 kohdassa” ilmaisulla ”4.4.3.2 kohdassa”. |
| --- | --- |

bm)

Korvataan 8.2.3.2 kohdan ensimmäisessä kappaleessa ilmaisu ”4.4.3 kohdassa” ilmaisulla ”4.4.3.2 kohdassa”.

| bn) | Korvataan 8.2.3.3 kohta seuraavasti:
  ”8.2.3.3.   Mukauttaminen
  Alustadynamometrin kuormitusasetus mukautetaan seuraavan yhtälön mukaisesti:





  jolloin















  jossa






  F*dj | on alustadynamometrin uusi kuormitusasetus (N) |
| --- | --- | --- |
| Fej | on mukauttava ajovastus (Fsj – Ftj) (Nm) |
| Fsj | on simuloitu ajovastus vertailunopeudella vj (Nm) |
| Ftj | on tavoiteajovastus vertailunopeudella vj (Nm) |
| A*d, B*d ja C*d | ovat uudet alustadynamometrin asetuskertoimet |
| r′ | on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudella 80 km/h (m) |

bn)

Korvataan 8.2.3.3 kohta seuraavasti:

”8.2.3.3.   Mukauttaminen

Alustadynamometrin kuormitusasetus mukautetaan seuraavan yhtälön mukaisesti:

Formula

jolloin

Formula

Formula

Formula

jossa

F*dj

dj

on alustadynamometrin uusi kuormitusasetus (N)

Fej

ej

on mukauttava ajovastus (Fsj – Ftj) (Nm)

sj

tj

Fsj

sj

on simuloitu ajovastus vertailunopeudella vj (Nm)

j

Ftj

tj

on tavoiteajovastus vertailunopeudella vj (Nm)

j

A*d, B*d ja C*d

d

d

d

ovat uudet alustadynamometrin asetuskertoimet

r′

on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudella 80 km/h (m)

Toistetaan 8.2.2 ja 8.2.3 kohta, kunnes 8.2.3.2 kohdan toleranssivaatimus täyttyy.”

| bo) | Korvataan 8.2.4.1 kohta seuraavasti:






  ”8.2.4.1 | Jos ajoneuvo ei rullaa toistettavissa olevalla tavalla eikä 4.2.1.8.5 kohdan mukaista vapaarullaustilaa voida käyttää, lasketaan ajovastusyhtälössä käytettävät kertoimet f0, f1 ja f2 8.2.4.1.1 kohdassa olevilla yhtälöillä. Muissa tapauksissa suoritetaan 8.2.4.2–8.2.4.4 kohdassa kuvattu menettely.” |
| --- | --- | --- |

bo)

Korvataan 8.2.4.1 kohta seuraavasti:

”8.2.4.1

Jos ajoneuvo ei rullaa toistettavissa olevalla tavalla eikä 4.2.1.8.5 kohdan mukaista vapaarullaustilaa voida käyttää, lasketaan ajovastusyhtälössä käytettävät kertoimet f0

1

2

| bp) | Korvataan 8.2.4.1.2 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | sähkö- ja hybridisähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliitteessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

bp)

Korvataan 8.2.4.1.2 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

sähkö- ja hybridisähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliitteessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.”

| (30) | Muutetaan alaliite 5 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1.1.1 kohta seuraavasti:






  ”1.1.1. | Ajoneuvoon kohdistetaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirtaus. Ilmavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaava rullan nopeus suuremmilla nopeuksilla kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ± 5 km/h tai ± 10 prosenttia vastaavasta rullan nopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.” |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Muutetaan alaliite 5 seuraavasti:

a)

Korvataan 1.1.1 kohta seuraavasti:

”1.1.1.

Ajoneuvoon kohdistetaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirtaus. Ilmavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaava rullan nopeus suuremmilla nopeuksilla kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ± 5 km/h tai ± 10 prosenttia vastaavasta rullan nopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.”

| b) | Lisätään 1.1.4 kohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | suunnilleen ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 1.1.4 kohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

suunnilleen ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla.”

| c) | Korvataan 1.1.5 ja 1.1.6 kohta seuraavasti:
  1.1.5.   Jäähdytystuulettimen korkeutta, sivusuuntaista sijaintia ja etäisyyttä ajoneuvosta voidaan valmistajan pyynnöstä muuttaa, jos hyväksyntäviranomainen pitää sitä asianmukaisena.
  Jos tuulettimelle määrätty konfiguraatio on epäkäytännöllinen suunnittelultaan erityisissä ajoneuvoissa, kuten sellaisissa, jossa moottori on asennettu taakse tai joissa on ilmanottoaukot sivuilla, tai jos konfiguraation tuottama jäähdytysteho ei ole riittävä edustaakseen kunnolla käytönaikaista toimintaa, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen katsoessa sen olevan asianmukaista muuttaa jäähdytystuulettimen korkeutta, kapasiteettia ja pitkittäis- ja sivusuuntaista sijaintia ja käyttää lisää tuulettimia, joiden ominaisuudet voivat olla erilaisia (myös vakionopeustuulettimia).
  1.1.6.   Jäähdytystuulettimien sijainti ja kapasiteetti ja hyväksyntäviranomaiselle toimitettujen perusteiden yksityiskohdat on tämän alaliitteen 1.1.5 kohdassa kuvatuissa tapauksissa kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. Mahdollisissa myöhemmissä testeissä on perustelut huomioon ottaen käytettävä samanlaisia sijainteja ja ominaisuuksia, jotta voidaan välttää se, että jäähdytyksen ominaisuudet eivät olisi edustavia.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 1.1.5 ja 1.1.6 kohta seuraavasti:

1.1.5.   Jäähdytystuulettimen korkeutta, sivusuuntaista sijaintia ja etäisyyttä ajoneuvosta voidaan valmistajan pyynnöstä muuttaa, jos hyväksyntäviranomainen pitää sitä asianmukaisena.

Jos tuulettimelle määrätty konfiguraatio on epäkäytännöllinen suunnittelultaan erityisissä ajoneuvoissa, kuten sellaisissa, jossa moottori on asennettu taakse tai joissa on ilmanottoaukot sivuilla, tai jos konfiguraation tuottama jäähdytysteho ei ole riittävä edustaakseen kunnolla käytönaikaista toimintaa, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen katsoessa sen olevan asianmukaista muuttaa jäähdytystuulettimen korkeutta, kapasiteettia ja pitkittäis- ja sivusuuntaista sijaintia ja käyttää lisää tuulettimia, joiden ominaisuudet voivat olla erilaisia (myös vakionopeustuulettimia).

1.1.6.   Jäähdytystuulettimien sijainti ja kapasiteetti ja hyväksyntäviranomaiselle toimitettujen perusteiden yksityiskohdat on tämän alaliitteen 1.1.5 kohdassa kuvatuissa tapauksissa kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. Mahdollisissa myöhemmissä testeissä on perustelut huomioon ottaen käytettävä samanlaisia sijainteja ja ominaisuuksia, jotta voidaan välttää se, että jäähdytyksen ominaisuudet eivät olisi edustavia.”

| d) | Korvataan 2.1.2 kohta seuraavasti:






  ”2.1.2. | Alustadynamometri voi olla konfiguraatioltaan yksi- tai kaksirullainen. Kun käytetään kaksirullaisia alustadynamometrejä, rullien on oltava kiinteästi liitettyjä tai eturullan on käytettävä suoraan tai epäsuorasti inertiamassoja ja tehonabsorptiolaitetta.” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 2.1.2 kohta seuraavasti:

”2.1.2.

Alustadynamometri voi olla konfiguraatioltaan yksi- tai kaksirullainen. Kun käytetään kaksirullaisia alustadynamometrejä, rullien on oltava kiinteästi liitettyjä tai eturullan on käytettävä suoraan tai epäsuorasti inertiamassoja ja tehonabsorptiolaitetta.”

| e) | Korvataan 2.2.7 kohta seuraavasti:






  ”2.2.7. | Rullan nopeus mitataan vähintään 10 Hz:n taajuudella.” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 2.2.7 kohta seuraavasti:

”2.2.7.

Rullan nopeus mitataan vähintään 10 Hz:n taajuudella.”

| f) | Korvataan 2.3, 2.3.1 ja 2.3.1.1 kohta seuraavasti:
  ”2.3.   Muut erityiset vaatimukset nelipyörävetotilassa käytettäville alustadynamometreille
  2.3.1.   Dynamometrin nelipyörävedon hallintalaite on suunniteltava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät, kun tehdään testi, jossa ajoneuvolla ajetaan WLTC-sykli.
  2.3.1.1.   Simuloidaan ajovastusta siten, että voimat jakautuvat nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä samalla tavalla kuin ajettaessa ajoneuvoa sileällä, kuivalla ja tasaisella tienpinnalla.” |
| --- | --- |

f)

Korvataan 2.3, 2.3.1 ja 2.3.1.1 kohta seuraavasti:

”2.3.   Muut erityiset vaatimukset nelipyörävetotilassa käytettäville alustadynamometreille

2.3.1.   Dynamometrin nelipyörävedon hallintalaite on suunniteltava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät, kun tehdään testi, jossa ajoneuvolla ajetaan WLTC-sykli.

2.3.1.1.   Simuloidaan ajovastusta siten, että voimat jakautuvat nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä samalla tavalla kuin ajettaessa ajoneuvoa sileällä, kuivalla ja tasaisella tienpinnalla.”

| g) | Korvataan 2.4.1 kohta seuraavasti:
  ”2.4.1.   Voimanmittausjärjestelmä
  Voima-anturin tarkkuuden on oltava vähintään ± 10 N kaikilla mitatuilla askelilla. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa, merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen ja enintään 370 päivää ennen testausta.” |
| --- | --- |

g)

Korvataan 2.4.1 kohta seuraavasti:

”2.4.1.   Voimanmittausjärjestelmä

Voima-anturin tarkkuuden on oltava vähintään ± 10 N kaikilla mitatuilla askelilla. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa, merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen ja enintään 370 päivää ennen testausta.”

| h) | Korvataan 3.3.2.2 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

  ”Ks. alaliitteessä 6 oleva 2.1.3 kohta.” |
| --- | --- |

h)

Korvataan 3.3.2.2 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Ks. alaliitteessä 6 oleva 2.1.3 kohta.”

| i) | Korvataan 3.3.5.3 kohta seuraavasti:






  ”3.3.5.3. | Asennetaan lämpötila-anturi välittömästi ennen tilavuuden mittauslaitetta. Lämpötila-anturin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 prosentissa annetusta lämpötilanvaihtelusta (arvo mitataan silikoniöljyssä).” |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan 3.3.5.3 kohta seuraavasti:

”3.3.5.3.

Asennetaan lämpötila-anturi välittömästi ennen tilavuuden mittauslaitetta. Lämpötila-anturin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 prosentissa annetusta lämpötilanvaihtelusta (arvo mitataan silikoniöljyssä).”

| j) | Korvataan 3.3.6.1 kohta seuraavasti:
  ”3.3.6.1.   Syrjäytyspumppu (PDP)
  Syrjäytyspumpulla (PDP) varustettu pakokaasun laimennuksen täysvirtausjärjestelmä täyttää tämän alaliitteen vaatimukset säätelemällä pumpun läpi kulkevaa kaasuvirtaa vakiolämpötilassa ja -paineessa. Kokonaistilavuus mitataan laskemalla kalibroidun syrjäytyspumpun kierrokset. Suhteellinen näyte saadaan ottamalla näyte pumpulla, virtausmittarilla ja virtauksen säätöventtiilillä vakiovirtausmäärällä.” |
| --- | --- |

j)

Korvataan 3.3.6.1 kohta seuraavasti:

”3.3.6.1.   Syrjäytyspumppu (PDP)

Syrjäytyspumpulla (PDP) varustettu pakokaasun laimennuksen täysvirtausjärjestelmä täyttää tämän alaliitteen vaatimukset säätelemällä pumpun läpi kulkevaa kaasuvirtaa vakiolämpötilassa ja -paineessa. Kokonaistilavuus mitataan laskemalla kalibroidun syrjäytyspumpun kierrokset. Suhteellinen näyte saadaan ottamalla näyte pumpulla, virtausmittarilla ja virtauksen säätöventtiilillä vakiovirtausmäärällä.”

| k) | Poistetaan 3.3.6.1.1 kohta. |
| --- | --- |

k)

Poistetaan 3.3.6.1.1 kohta.

| l) | Korvataan 3.3.6.4.3 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Asennetaan laimennetun pakokaasun lämpötilaa mittaava lämpötila-anturi (T) välittömästi ennen yliäänivirtausmittaria. Anturin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 prosentissa annetusta lämpötilanvaihtelusta (arvo mitataan silikoniöljyssä).” |
| --- | --- | --- |

l)

Korvataan 3.3.6.4.3 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

Asennetaan laimennetun pakokaasun lämpötilaa mittaava lämpötila-anturi (T) välittömästi ennen yliäänivirtausmittaria. Anturin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 prosentissa annetusta lämpötilanvaihtelusta (arvo mitataan silikoniöljyssä).”

| m) | Korvataan 3.4.1.1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

  ”Laitteen tarkkuuden on oltava sertifioitu.” |
| --- | --- |

m)

Korvataan 3.4.1.1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Laitteen tarkkuuden on oltava sertifioitu.”

| n) | Muutetaan 3.4.2.4 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ilmaisu ”± 0,2 K” (3 esiintymää) ilmaisulla ”± 0,2 °C”. |
| --- | --- | --- |

n)

Muutetaan 3.4.2.4 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ilmaisu ”± 0,2 K” (3 esiintymää) ilmaisulla ”± 0,2 °C”.

| ii) | Korvataan ilmaisu ”± 0,15 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,15 °C”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan ilmaisu ”± 0,15 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,15 °C”.

| o) | Muutetaan 3.4.3.2 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Kriittisen virtauksen venturiputken virtauksen kalibrointia varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien arvojen tarkkuuden on oltava annetuissa rajoissa:” |
| --- | --- | --- |

o)

Muutetaan 3.4.3.2 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Kriittisen virtauksen venturiputken virtauksen kalibrointia varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien arvojen tarkkuuden on oltava annetuissa rajoissa:”

| ii) | Korvataan ilmaisu ”± 0,2 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,2 °C”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan ilmaisu ”± 0,2 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,2 °C”.

| iii) | Korvataan ilmaisu ”± 0,15 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,15 °C”. |
| --- | --- |

iii)

Korvataan ilmaisu ”± 0,15 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,15 °C”.

| p) | muutetaan 3.4.5.6 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Yliäänivirtausmittarin kalibrointia varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien arvojen tarkkuuden on (jos käytetään laminaarista virtauselementtiä) oltava annetuissa rajoissa:” |
| --- | --- | --- |

p)

muutetaan 3.4.5.6 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Yliäänivirtausmittarin kalibrointia varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien arvojen tarkkuuden on (jos käytetään laminaarista virtauselementtiä) oltava annetuissa rajoissa:”

| ii) | Korvataan ilmaisu ”± 0,2 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,2 °C”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan ilmaisu ”± 0,2 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,2 °C”.

| iii) | Korvataan ilmaisu ”± 0,15 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,15 °C”. |
| --- | --- |

iii)

Korvataan ilmaisu ”± 0,15 K” (1 esiintymä) ilmaisulla ”± 0,15 °C”.

| q) | Korvataan 3.5.1.1 kohdan viimeisessä kappaleessa ilmaisu

  ”2 prosenttia”

  ilmaisulla

  ”± 2 prosenttia”. |
| --- | --- |

q)

Korvataan 3.5.1.1 kohdan viimeisessä kappaleessa ilmaisu

”2 prosenttia”

ilmaisulla

”± 2 prosenttia”.

| r) | Lisätään 3.5.1.1.1 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Syötetään CVS-järjestelmään kalibroidun kriittisen virtauksen kuristimen kautta tunnettu massa puhdasta hiilimonoksidia, hiilidioksidia tai propaania. Jos paine sisäänmenossa on riittävän suuri, kriittisen virtauksen kuristimen avulla säädetty virtausmäärä q on riippumaton kuristimen ulostulopaineesta (kriittinen virtaus). Käytetään CVS-järjestelmää samoin kuin tavanomaisessa pakokaasupäästötestissä ja varataan riittävästi aikaa analyysiin. Analysoidaan näytepussiin kerätty kaasu tavanomaisilla laitteilla (tämän alaliitteen 4.1 kohta) ja verrataan tuloksia tunnettujen kaasunäytteiden pitoisuuksiin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy on määritettävä ja korjattava.” |
| --- | --- |

r)

Lisätään 3.5.1.1.1 kohtaan kappale seuraavasti:

”Syötetään CVS-järjestelmään kalibroidun kriittisen virtauksen kuristimen kautta tunnettu massa puhdasta hiilimonoksidia, hiilidioksidia tai propaania. Jos paine sisäänmenossa on riittävän suuri, kriittisen virtauksen kuristimen avulla säädetty virtausmäärä q on riippumaton kuristimen ulostulopaineesta (kriittinen virtaus). Käytetään CVS-järjestelmää samoin kuin tavanomaisessa pakokaasupäästötestissä ja varataan riittävästi aikaa analyysiin. Analysoidaan näytepussiin kerätty kaasu tavanomaisilla laitteilla (tämän alaliitteen 4.1 kohta) ja verrataan tuloksia tunnettujen kaasunäytteiden pitoisuuksiin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy on määritettävä ja korjattava.”

| s) | Poistetaan 3.5.1.1.1.1 kohta. |
| --- | --- |

s)

Poistetaan 3.5.1.1.1.1 kohta.

| t) | Lisätään 3.5.1.1.2 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Punnitaan puhtaalla hiilimonoksidilla, hiilidioksidilla tai propaanilla täytetty pieni säiliö tarkkuudella ± 0,01 g. Käytetään CVS-järjestelmää tavanomaisen pakokaasupäästötestin olosuhteissa ja syötetään samalla järjestelmään puhdasta kaasua analyysin tekemiseen riittävän ajan. Määritetään puhtaan kaasun määrä punnitsemalla painoero. Analysoidaan näytepussiin kertynyt kaasu pakokaasun analysoinnissa tavanomaisesti käytettävillä laitteilla 4.1 kohdan mukaisesti. Verrataan tuloksia aiemmin laskettuihin pitoisuuslukuihin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy on määritettävä ja korjattava.” |
| --- | --- |

t)

Lisätään 3.5.1.1.2 kohtaan kappale seuraavasti:

”Punnitaan puhtaalla hiilimonoksidilla, hiilidioksidilla tai propaanilla täytetty pieni säiliö tarkkuudella ± 0,01 g. Käytetään CVS-järjestelmää tavanomaisen pakokaasupäästötestin olosuhteissa ja syötetään samalla järjestelmään puhdasta kaasua analyysin tekemiseen riittävän ajan. Määritetään puhtaan kaasun määrä punnitsemalla painoero. Analysoidaan näytepussiin kertynyt kaasu pakokaasun analysoinnissa tavanomaisesti käytettävillä laitteilla 4.1 kohdan mukaisesti. Verrataan tuloksia aiemmin laskettuihin pitoisuuslukuihin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy on määritettävä ja korjattava.”

| u) | Poistetaan 3.5.1.1.2.1 kohta. |
| --- | --- |

u)

Poistetaan 3.5.1.1.2.1 kohta.

| v) | Lisätään 4.1.2.1 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Näyte laimennetuista pakokaasuista voidaan ottaa virtaussuunnassa (mahdollisten) vakauttamislaitteiden jälkeen. Tämä ei kuitenkaan koske 4.1.3.1 kohtaa (hiilivetynäytteenottojärjestelmä), 4.2 kohtaa (hiukkasmassan mittauslaitteet) eikä 4.3 kohtaa (hiukkasmäärän mittauslaitteet).” |
| --- | --- |

v)

Lisätään 4.1.2.1 kohtaan kappale seuraavasti:

”Näyte laimennetuista pakokaasuista voidaan ottaa virtaussuunnassa (mahdollisten) vakauttamislaitteiden jälkeen. Tämä ei kuitenkaan koske 4.1.3.1 kohtaa (hiilivetynäytteenottojärjestelmä), 4.2 kohtaa (hiukkasmassan mittauslaitteet) eikä 4.3 kohtaa (hiukkasmäärän mittauslaitteet).”

| w) | Poistetaan 4.1.2.1.1 kohta. |
| --- | --- |

w)

Poistetaan 4.1.2.1.1 kohta.

| x) | Lisätään 4.1.4.2 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Analysaattorien on oltava ei-dispersoivaa infrapuna-absorptiotyyppiä (NDIR).” |
| --- | --- |

x)

Lisätään 4.1.4.2 kohtaan kappale seuraavasti:

”Analysaattorien on oltava ei-dispersoivaa infrapuna-absorptiotyyppiä (NDIR).”

| y) | Poistetaan 4.1.4.2.1 kohta. |
| --- | --- |

y)

Poistetaan 4.1.4.2.1 kohta.

| z) | Lisätään 4.1.4.3 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä (FID) kalibroituna propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C1).” |
| --- | --- |

z)

Lisätään 4.1.4.3 kohtaan kappale seuraavasti:

”Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä (FID) kalibroituna propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C1).”

1

| aa) | Poistetaan 4.1.4.3.1 kohta. |
| --- | --- |

aa)

Poistetaan 4.1.4.3.1 kohta.

| ab) | Lisätään 4.1.4.4 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä, joka on varustettu ilmaisimella, venttiileillä, putkistolla jne., jotka lämmitetään lämpötilaan 190 ± 10 °C. Se kalibroidaan propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C1).” |
| --- | --- |

ab)

Lisätään 4.1.4.4 kohtaan kappale seuraavasti:

”Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä, joka on varustettu ilmaisimella, venttiileillä, putkistolla jne., jotka lämmitetään lämpötilaan 190 ± 10 °C. Se kalibroidaan propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C1).”

1

| ac) | Poistetaan 4.1.4.4.1 kohta. |
| --- | --- |

ac)

Poistetaan 4.1.4.4.1 kohta.

| ad) | Lisätään 4.1.4.5 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Analysaattorin on oltava joko liekki-ionisaatioilmaisimeen (FID) yhdistetty kaasukromatografi tai metaanierottimeen yhdistetty liekki-ionisaatioilmaisin (NMC-FID). Se kalibroidaan metaani- tai propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C1).” |
| --- | --- |

ad)

Lisätään 4.1.4.5 kohtaan kappale seuraavasti:

”Analysaattorin on oltava joko liekki-ionisaatioilmaisimeen (FID) yhdistetty kaasukromatografi tai metaanierottimeen yhdistetty liekki-ionisaatioilmaisin (NMC-FID). Se kalibroidaan metaani- tai propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C1).”

1

| ae) | Poistetaan 4.1.4.5.1 kohta. |
| --- | --- |

ae)

Poistetaan 4.1.4.5.1 kohta.

| af) | Lisätään 4.1.4.6 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Analysaattorin on oltava joko kemiluminesenssityyppiä (CLA) tai ei-dispersoivaa ultraviolettiresonanssiabsorptiotyyppiä (NDUVR).” |
| --- | --- |

af)

Lisätään 4.1.4.6 kohtaan kappale seuraavasti:

”Analysaattorin on oltava joko kemiluminesenssityyppiä (CLA) tai ei-dispersoivaa ultraviolettiresonanssiabsorptiotyyppiä (NDUVR).”

| ag) | Poistetaan 4.1.4.6.1 kohta. |
| --- | --- |

ag)

Poistetaan 4.1.4.6.1 kohta.

| ah) | Korvataan 4.2.1.2.7 kohta seuraavasti:






  ”4.2.1.2.7. | Hiukkasmassan mittaamiseen tarvittavat lämpötilat on mitattava tarkkuudella ± 1 °C, ja vasteajan (t90 – t10) on oltava 15 sekuntia tai lyhyempi.” |
| --- | --- | --- |

ah)

Korvataan 4.2.1.2.7 kohta seuraavasti:

”4.2.1.2.7.

Hiukkasmassan mittaamiseen tarvittavat lämpötilat on mitattava tarkkuudella ± 1 °C, ja vasteajan (t90

10

| ai) | Lisätään 4.2.1.3.2 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Hiukkastensiirtoputkessa olevien mutkien on oltava tasaisia ja niiden säteen mahdollisimman suuri.” |
| --- | --- |

ai)

Lisätään 4.2.1.3.2 kohtaan kappale seuraavasti:

”Hiukkastensiirtoputkessa olevien mutkien on oltava tasaisia ja niiden säteen mahdollisimman suuri.”

| aj) | Poistetaan 4.2.1.3.2.1 kohta. |
| --- | --- |

aj)

Poistetaan 4.2.1.3.2.1 kohta.

| ak) | Korvataan 4.2.2.2 kohta seuraavasti:
  ”4.2.2.2.   Analyysivaa'an lineaarinen vaste
  Suodattimen painon määrittämisessä käytettävän analyysivaa'an on täytettävä taulukossa A5/1 esitetyt lineaarisen vasteen kriteerit lineaarista regressiota soveltamalla. Tarkkuuden on näin ollen oltava vähintään ± 2 μg ja resoluution vähintään 1 μg (1 numero = 1 μg). On testattava vähintään neljä tasavälein valittua vertailupainoa. Nolla-arvon on oltava ±1 μg:n sisällä.

  Taulukko A5/1


  Analyysivaa'an varmennuskriteerit










  Mittausjärjestelmä | Leikkauspiste a0 | Kulmakerroin a1 | Estimaatin keskivirhe | Determinaatiokerroin r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiukkasvaaka | ≤ 1 μg | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998” |

ak)

Korvataan 4.2.2.2 kohta seuraavasti:

”4.2.2.2.   Analyysivaa'an lineaarinen vaste

Suodattimen painon määrittämisessä käytettävän analyysivaa'an on täytettävä taulukossa A5/1 esitetyt lineaarisen vasteen kriteerit lineaarista regressiota soveltamalla. Tarkkuuden on näin ollen oltava vähintään ± 2 μg ja resoluution vähintään 1 μg (1 numero = 1 μg). On testattava vähintään neljä tasavälein valittua vertailupainoa. Nolla-arvon on oltava ±1 μg:n sisällä.

Taulukko A5/1

Taulukko A5/1

Analyysivaa'an varmennuskriteerit

Analyysivaa'an varmennuskriteerit

Mittausjärjestelmä

Leikkauspiste a0

Kulmakerroin a1

Estimaatin keskivirhe

Determinaatiokerroin r2

2

Hiukkasvaaka

≤ 1 μg

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998”

| al) | Korvataan 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohta seuraavasti:
  5.3.1.1.   Kalibrointi tarkastetaan käyttämällä nollakaasua ja kalibrointikaasua alaliitteessä 6 olevan 2.14.2.3 kohdan mukaisesti.
  5.3.1.2.   Testauksen jälkeen tehdään uusi tarkastus käyttämällä nollakaasua ja samaa kalibrointikaasua alaliitteessä 6 olevan 2.14.2.4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

al)

Korvataan 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohta seuraavasti:

5.3.1.1.   Kalibrointi tarkastetaan käyttämällä nollakaasua ja kalibrointikaasua alaliitteessä 6 olevan 2.14.2.3 kohdan mukaisesti.

5.3.1.2.   Testauksen jälkeen tehdään uusi tarkastus käyttämällä nollakaasua ja samaa kalibrointikaasua alaliitteessä 6 olevan 2.14.2.4 kohdan mukaisesti.”

| am) | Lisätään 5.5.1.7 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Muuntimen hyötysuhde ei saa olla pienempi kuin 95 prosenttia. Muuntimen hyötysuhde testataan taulukossa A5/3 annetulla tiheydellä.” |
| --- | --- |

am)

Lisätään 5.5.1.7 kohtaan kappale seuraavasti:

”Muuntimen hyötysuhde ei saa olla pienempi kuin 95 prosenttia. Muuntimen hyötysuhde testataan taulukossa A5/3 annetulla tiheydellä.”

| an) | Poistetaan 5.5.1.7.1 kohta. |
| --- | --- |

an)

Poistetaan 5.5.1.7.1 kohta.

| ao) | Lisätään 5.6 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Hiukkasnäytesuodattimien punnituksessa käytetyt mikrovaa'at on kalibroitava kansallisen tai kansainvälisen standardin mukaisesti. Vaa'an on täytettävä tämän alaliitteen 4.2.2.2 kohdassa annetut lineaarisuusvaatimukset. Lineaarisuustarkistus on tehtävä vähintään 12 kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin.” |
| --- | --- |

ao)

Lisätään 5.6 kohtaan kappale seuraavasti:

”Hiukkasnäytesuodattimien punnituksessa käytetyt mikrovaa'at on kalibroitava kansallisen tai kansainvälisen standardin mukaisesti. Vaa'an on täytettävä tämän alaliitteen 4.2.2.2 kohdassa annetut lineaarisuusvaatimukset. Lineaarisuustarkistus on tehtävä vähintään 12 kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin.”

| ap) | Poistetaan 5.6.1 kohta. |
| --- | --- |

ap)

Poistetaan 5.6.1 kohta.

| aq) | Lisätään 5.7.3 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Kuukausittaisissa tarkastuksissa on hiukkaslaskuriin syötettävästä virrasta saatava mittaustulos, joka vastaa 5 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin nimellisvirtausta tarkastettaessa kalibroidulla virtausmittarilla.” |
| --- | --- |

aq)

Lisätään 5.7.3 kohtaan kappale seuraavasti:

”Kuukausittaisissa tarkastuksissa on hiukkaslaskuriin syötettävästä virrasta saatava mittaustulos, joka vastaa 5 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin nimellisvirtausta tarkastettaessa kalibroidulla virtausmittarilla.”

| ar) | Poistetaan 5.7.3.1 kohta. |
| --- | --- |

ar)

Poistetaan 5.7.3.1 kohta.

| as) | Korvataan 6.1.1 kohta seuraavasti:






  ”6.1.1. | Kaikki yksikkönä ppm ilmoitetut arvot tarkoittavat miljoonasosaa tilavuudessa (vpm).” |
| --- | --- | --- |

as)

Korvataan 6.1.1 kohta seuraavasti:

”6.1.1.

Kaikki yksikkönä ppm ilmoitetut arvot tarkoittavat miljoonasosaa tilavuudessa (vpm).”

| at) | Korvataan 6.1.2.1 ja 6.1.2.2 kohta seuraavasti:
  ”6.1.2.1.   Typpi:
  Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N2O, ≤ 0,1 ppm NH3.
  6.1.2.2.   Synteettinen ilma:
  Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO2; happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia”. |
| --- | --- |

at)

Korvataan 6.1.2.1 ja 6.1.2.2 kohta seuraavasti:

”6.1.2.1.   Typpi:

Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N2O, ≤ 0,1 ppm NH3.

1

2

2

3

6.1.2.2.   Synteettinen ilma:

Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO2; happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia”.

1

2

2

| au) | Korvataan 6.2 kohta seuraavasti:
  ”6.2.   Kalibrointikaasut
  Kalibrointikaasun todellisen pitoisuuden on oltava ±1 prosentin sisällä annetuista arvoista tai jäljempänä esitetyn mukainen. Sen on oltava jäljitettävissä kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin.
  Kaasuseoksien, joilla on seuraavat koostumukset, on oltava käytettävissä 6.1.2.1 tai 6.1.2.2 kohdassa annettujen irtotavarakaasujen eritelmien mukaisina:






  a) | C3H8 synteettisessä ilmassa (ks. 6.1.2.2 kohta) |
| --- | --- | --- |

au)

Korvataan 6.2 kohta seuraavasti:

”6.2.   Kalibrointikaasut

Kalibrointikaasun todellisen pitoisuuden on oltava ±1 prosentin sisällä annetuista arvoista tai jäljempänä esitetyn mukainen. Sen on oltava jäljitettävissä kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin.

Kaasuseoksien, joilla on seuraavat koostumukset, on oltava käytettävissä 6.1.2.1 tai 6.1.2.2 kohdassa annettujen irtotavarakaasujen eritelmien mukaisina:

a)

C3H8 synteettisessä ilmassa (ks. 6.1.2.2 kohta)

3

8

| b) | CO typessä |
| --- | --- |

b)

CO typessä

| c) | CO2 typessä |
| --- | --- |

c)

CO2 typessä

2

| d) | CH4 synteettisessä ilmassa |
| --- | --- |

d)

CH4 synteettisessä ilmassa

4

| e) | NO typessä (tämän kalibrointikaasun NO2-pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta).” |
| --- | --- |

e)

NO typessä (tämän kalibrointikaasun NO2-pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta).”

2

| av) | Poistetaan 6.2.1 kohta. |
| --- | --- |

av)

Poistetaan 6.2.1 kohta.

| (31) | Korvataan alaliite 6 seuraavasti:


  ”Alaliite 6

  Tyyppi 1 -testin menettelyt ja olosuhteet

  1.   Testien kuvaus
  1.1.   Tyyppi 1 -testillä varmennetaan kaasumaisten yhdisteiden päästöjen, päästöjen hiukkasmassan ja hiukkasmäärän, hiilidioksidipäästöjen, polttoaineenkulutuksen ja sähköenergiankulutuksen taso ja sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä.
  1.1.1.   Testit tehdään tämän alaliitteen 2 kohdassa tai alaliitteessä 8 olevassa 3 kohdassa kuvatulla menetelmällä täyssähköajoneuvoille, hybridisähköajoneuvoille ja paineistettua vetyä käyttäville polttokennohybridiajoneuvoille. Pakokaasujen ja hiukkaspäästöjen (hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) näytteenotto ja analysointi tehdään määrätyillä menetelmillä.
  1.2.   Testien lukumäärä määritetään kuvan A6/1 kaavion mukaisesti. Raja-arvo on vastaavan kriteeripäästön suurin sallittu arvo, joka vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2.
  1.2.1.   Kuvan A6/1 kaaviota sovelletaan vain koko sovellettavaan WLTP-testisykliin, ei sen yksittäisiin vaiheisiin.
  1.2.2.   Testin tuloksiksi kirjataan tavoitenopeuden jälkeiset arvot, joihin sovelletaan REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuvia Ki-, ATCT- ja huononemiskerroinkorjauksia.
  1.2.3.   Koko syklin arvojen määrittäminen
  1.2.3.1.   Jos jonkin kriteeriepäpuhtauspäästön raja-arvo ylittyy jonkin testin aikana, ajoneuvo hylätään.
  1.2.3.2.   Kulloisenkin ajoneuvotyypin mukaan valmistajan on ilmoitettava tapauksen mukaan koko syklin arvo CO2-päästöjen massasta, sähköenergiankulutuksesta, vain sisäisesti ladattavan polttokennohybridiajoneuvon (NOVC-FCHV) polttoaineenkulutuksesta sekä PER- ja AER-toimintasäteistä taulukon A6/1 mukaisesti.
  1.2.3.3.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta purkavan toimintatilan sähköenergiankulutuksen osalta ilmoitettavaa arvoa ei määritetä kuvan A6/1 mukaisesti. Sitä pidetään tyyppihyväksyntäarvona, jos ilmoitettu CO2-arvo hyväksytään hyväksyntäarvoksi. Muussa tapauksessa tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan sähköenergiankulutuksen mitattu arvo.
  1.2.3.4.   Jos sovellettavan taulukon A6/2 rivin 1 kaikki kriteerit täyttyvät ensimmäisen testin jälkeen, kaikki valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 rivin 1 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle toinen testi.
  1.2.3.5.   Toisen testin jälkeen lasketaan tehtyjen kahden testin tulosten aritmeettinen keskiarvo. Jos sovellettavan taulukon A6/2 rivin 2 kaikki kriteerit täyttyvät tulosten aritmeettisen keskiarvon perusteella, kaikki valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 rivin 2 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle kolmas testi.
  1.2.3.6.   Kolmannen testin jälkeen lasketaan kaikkien kolmen testin tulosten aritmeettinen keskiarvo. Kaikkien niiden parametrien osalta, jotka täyttävät sovellettavan taulukon A6/2 rivin 3 vastaavan kriteerin, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan ilmoitettu arvo. Niiden parametrien osalta, jotka eivät täytä sovellettavan taulukon A6/2 rivin 3 vastaavaa kriteeriä, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan tuloksen aritmeettinen keskiarvo.
  1.2.3.7.   Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 kriteereistä ei täyty ensimmäisen tai toisen testin jälkeen, arvot voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ilmoittaa uudelleen suurempina päästö- tai kulutusarvoina tai sähkökäyttöisen toimintasäteen pienempinä arvoina, jotta voidaan pienentää tyyppihyväksyntää varten vaadittujen testien lukumäärää.
  1.2.3.8.   Hyväksyttävien arvojen dCO21, dCO22 ja dCO23 määrittäminen
  1.2.3.8.1.   Sen lisäksi, että sovelletaan 1.1.2.3.8.2 kohdan vaatimusta, käytetään taulukossa A6/2 esitettyjen, testien lukumäärän määräytymistä koskevien kriteerien osalta seuraavia arvoja dCO21, dCO22 ja dCO23:





  dCO21 = 0,990 |
| --- | --- |

(31)

Korvataan alaliite 6 seuraavasti:

”Alaliite 6

Tyyppi 1 -testin menettelyt ja olosuhteet

1.   Testien kuvaus

1.1.   Tyyppi 1 -testillä varmennetaan kaasumaisten yhdisteiden päästöjen, päästöjen hiukkasmassan ja hiukkasmäärän, hiilidioksidipäästöjen, polttoaineenkulutuksen ja sähköenergiankulutuksen taso ja sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä.

1.1.1.   Testit tehdään tämän alaliitteen 2 kohdassa tai alaliitteessä 8 olevassa 3 kohdassa kuvatulla menetelmällä täyssähköajoneuvoille, hybridisähköajoneuvoille ja paineistettua vetyä käyttäville polttokennohybridiajoneuvoille. Pakokaasujen ja hiukkaspäästöjen (hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) näytteenotto ja analysointi tehdään määrätyillä menetelmillä.

1.2.   Testien lukumäärä määritetään kuvan A6/1 kaavion mukaisesti. Raja-arvo on vastaavan kriteeripäästön suurin sallittu arvo, joka vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2.

1.2.1.   Kuvan A6/1 kaaviota sovelletaan vain koko sovellettavaan WLTP-testisykliin, ei sen yksittäisiin vaiheisiin.

1.2.2.   Testin tuloksiksi kirjataan tavoitenopeuden jälkeiset arvot, joihin sovelletaan REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuvia Ki-, ATCT- ja huononemiskerroinkorjauksia.

1.2.3.   Koko syklin arvojen määrittäminen

1.2.3.1.   Jos jonkin kriteeriepäpuhtauspäästön raja-arvo ylittyy jonkin testin aikana, ajoneuvo hylätään.

1.2.3.2.   Kulloisenkin ajoneuvotyypin mukaan valmistajan on ilmoitettava tapauksen mukaan koko syklin arvo CO2-päästöjen massasta, sähköenergiankulutuksesta, vain sisäisesti ladattavan polttokennohybridiajoneuvon (NOVC-FCHV) polttoaineenkulutuksesta sekä PER- ja AER-toimintasäteistä taulukon A6/1 mukaisesti.

1.2.3.3.   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta purkavan toimintatilan sähköenergiankulutuksen osalta ilmoitettavaa arvoa ei määritetä kuvan A6/1 mukaisesti. Sitä pidetään tyyppihyväksyntäarvona, jos ilmoitettu CO2-arvo hyväksytään hyväksyntäarvoksi. Muussa tapauksessa tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan sähköenergiankulutuksen mitattu arvo.

1.2.3.4.   Jos sovellettavan taulukon A6/2 rivin 1 kaikki kriteerit täyttyvät ensimmäisen testin jälkeen, kaikki valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 rivin 1 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle toinen testi.

1.2.3.5.   Toisen testin jälkeen lasketaan tehtyjen kahden testin tulosten aritmeettinen keskiarvo. Jos sovellettavan taulukon A6/2 rivin 2 kaikki kriteerit täyttyvät tulosten aritmeettisen keskiarvon perusteella, kaikki valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 rivin 2 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle kolmas testi.

1.2.3.6.   Kolmannen testin jälkeen lasketaan kaikkien kolmen testin tulosten aritmeettinen keskiarvo. Kaikkien niiden parametrien osalta, jotka täyttävät sovellettavan taulukon A6/2 rivin 3 vastaavan kriteerin, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan ilmoitettu arvo. Niiden parametrien osalta, jotka eivät täytä sovellettavan taulukon A6/2 rivin 3 vastaavaa kriteeriä, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan tuloksen aritmeettinen keskiarvo.

1.2.3.7.   Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 kriteereistä ei täyty ensimmäisen tai toisen testin jälkeen, arvot voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ilmoittaa uudelleen suurempina päästö- tai kulutusarvoina tai sähkökäyttöisen toimintasäteen pienempinä arvoina, jotta voidaan pienentää tyyppihyväksyntää varten vaadittujen testien lukumäärää.

1.2.3.8.   Hyväksyttävien arvojen dCO21, dCO22 ja dCO23 määrittäminen

1.2.3.8.1.   Sen lisäksi, että sovelletaan 1.1.2.3.8.2 kohdan vaatimusta, käytetään taulukossa A6/2 esitettyjen, testien lukumäärän määräytymistä koskevien kriteerien osalta seuraavia arvoja dCO21, dCO22 ja dCO23:

dCO21 = 0,990

| dCO22 = 0,995 |
| --- |

dCO22 = 0,995

| dCO23 = 1,000 |
| --- |

dCO23 = 1,000

1.2.3.8.2.   Jos OVC-HEV-ajoneuvon varausta purkava tyyppi 1 -testi koostuu kahdesta tai useammasta sovellettavasta WLTP-testisyklistä ja dCO2x-arvo on pienempi kuin 1,0, korvataan dCO2x-arvo arvolla 1,0.

1.2.3.9.   Jos jokin testitulos tai testitulosten keskiarvo otettiin ja vahvistettiin tyyppihyväksyntäarvoksi, tätä tulosta nimitetään myöhemmissä laskelmissa ”ilmoitetuksi arvoksi”.

Taulukko A6/1

Valmistajan ilmoittamiin arvoihin (koko syklin arvot) sovellettavat säännöt
   (1)

| Ajoneuvon tyyppi | MCO2
   (2)

  (g/km) | Polttoaineenkulutus (FC)
  (kg/100 km) | Sähköenergiankulutus (3)

  (Wh/km) | Toimintasäde pelkällä sähköllä (AER) / täyssähköajoneuvon toimintasäde (PER) (3)

  (km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaliitteen 6 mukaisesti testatut ajoneuvot (pelkkä polttomoottori) | MCO2

  Alaliite 7, 3 kohta | — | — | — |
| NOVC-FCHV | — | FCCS

  Alaliite 8, 4.2.1.2.1 kohta | — | — |
| NOVC-HEV | MCO2,CS

  Alaliite 8, 4.1.1 kohta | — | — | — |
| OVC-HEV | CD | MCO2,CD

  Alaliite 8, 4.1.2 kohta | — | ECAC,CD

  Alaliite 8, 4.3.1 kohta | AER
  Alaliite 8, 4.4.1.1 kohta |
| CS | MCO2,CS

  Alaliite 8, 4.1.1 kohta | — | — | — |
| PEV | — | — | ECWLTC

  Alaliite 8, 4.3.4.2 kohta | PERWLTC

  Alaliite 8, 4.4.2 kohta |

Ajoneuvon tyyppi

MCO2
   (2)

(g/km)

Polttoaineenkulutus (FC)

(kg/100 km)

Sähköenergiankulutus (3)

(Wh/km)

Toimintasäde pelkällä sähköllä (AER) / täyssähköajoneuvon toimintasäde (PER) (3)

(km)

Alaliitteen 6 mukaisesti testatut ajoneuvot (pelkkä polttomoottori)

MCO2

Alaliite 7, 3 kohta

—

—

—

NOVC-FCHV

—

FCCS

Alaliite 8, 4.2.1.2.1 kohta

—

—

NOVC-HEV

MCO2,CS

Alaliite 8, 4.1.1 kohta

—

—

—

OVC-HEV

CD

MCO2,CD

Alaliite 8, 4.1.2 kohta

—

ECAC,CD

Alaliite 8, 4.3.1 kohta

AER

Alaliite 8, 4.4.1.1 kohta

CS

MCO2,CS

Alaliite 8, 4.1.1 kohta

—

—

—

PEV

—

—

ECWLTC

Alaliite 8, 4.3.4.2 kohta

PERWLTC

Alaliite 8, 4.4.2 kohta

Kuva A6/1

Kaavio tyyppi 1 -testien lukumäärän määrittämistä varten

Hylätään

Kaikki taulukon A6/2 rivin Testi 2 kriteerit täyttyvät

Kaikki taulukon A6/2 rivin Testi 1 kriteerit täyttyvät

Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Ilmoitettu arvo tai kolmen arvon keskiarvo hyväksytään kustakin arvosta tehdystä päätöksestä riippuen

Kaikki ilmoitetut arvot ja päästöt hyväksytään

Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon

Testi 3

Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon

Testi 2

Testi 1

Taulukko A6/2

Testien lukumäärän määrityskriteerit

Täyspolttomoottoriajoneuvot, NOVC-HEV-ajoneuvot ja OVC-HEV-ajoneuvot varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin osalta.

| | Testi | Kriteeri | Kriteeriepäpuhtauspäästö | MCO2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rivi 1 | Testi 1 | Testin 1 tulokset | ≤ asetuksen raja-arvo × 0,9 | ≤ ilmoitettu arvo × dCO21 |
| Rivi 2 | Testi 2 | Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (4) | ≤ ilmoitettu arvo × dCO22 |
| Rivi 3 | Testi 3 | Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (4) | ≤ ilmoitettu arvo × dCO23 |

Testi

Kriteeri

Kriteeriepäpuhtauspäästö

MCO2

Rivi 1

Testi 1

Testin 1 tulokset

≤ asetuksen raja-arvo × 0,9

≤ ilmoitettu arvo × dCO21

Rivi 2

Testi 2

Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (4)

≤ ilmoitettu arvo × dCO22

Rivi 3

Testi 3

Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (4)

≤ ilmoitettu arvo × dCO23

OVC-HEV-ajoneuvot varausta purkavan tyyppi 1 -testin osalta.

| | Testi | Kriteeri | Kriteeriepäpuhtauspäästöt | MCO2,CD | AER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rivi 1 | Testi 1 | Testin 1 tulokset | ≤ asetuksen raja-arvo × 0,9 (5) | ≤ ilmoitettu arvo × dCO21 | ≥ ilmoitettu arvo × 1,0 |
| Rivi 2 | Testi 2 | Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (6) | ≤ ilmoitettu arvo × dCO22 | ≥ ilmoitettu arvo × 1,0 |
| Rivi 3 | Testi 3 | Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (6) | ≤ ilmoitettu arvo × dCO23 | ≥ ilmoitettu arvo × 1,0 |

Testi

Kriteeri

Kriteeriepäpuhtauspäästöt

MCO2,CD

AER

Rivi 1

Testi 1

Testin 1 tulokset

≤ asetuksen raja-arvo × 0,9 (5)

≤ ilmoitettu arvo × dCO21

≥ ilmoitettu arvo × 1,0

Rivi 2

Testi 2

Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (6)

≤ ilmoitettu arvo × dCO22

≥ ilmoitettu arvo × 1,0

Rivi 3

Testi 3

Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ asetuksen raja-arvo × 1,0 (6)

≤ ilmoitettu arvo × dCO23

≥ ilmoitettu arvo × 1,0

Täyssähköajoneuvot

| | Testi | Kriteeri | Sähköenergiankulutus | PER |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rivi 1 | Testi 1 | Testin 1 tulokset | ≤ ilmoitettu arvo × 1,0 | ≥ ilmoitettu arvo × 1,0 |
| Rivi 2 | Testi 2 | Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ ilmoitettu arvo × 1,0 | ≥ ilmoitettu arvo × 1,0 |
| Rivi 3 | Testi 3 | Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ ilmoitettu arvo × 1,0 | ≥ ilmoitettu arvo × 1,0 |

Testi

Kriteeri

Sähköenergiankulutus

PER

Rivi 1

Testi 1

Testin 1 tulokset

≤ ilmoitettu arvo × 1,0

≥ ilmoitettu arvo × 1,0

Rivi 2

Testi 2

Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ ilmoitettu arvo × 1,0

≥ ilmoitettu arvo × 1,0

Rivi 3

Testi 3

Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ ilmoitettu arvo × 1,0

≥ ilmoitettu arvo × 1,0

NOVC-FCHV-ajoneuvot

| | Testi | Kriteeri | FCCS |
| --- | --- | --- | --- |
| Rivi 1 | Testi 1 | Testin 1 tulokset | ≤ ilmoitettu arvo × 1,0 |
| Rivi 2 | Testi 2 | Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ ilmoitettu arvo × 1,0 |
| Rivi 3 | Testi 3 | Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo | ≤ ilmoitettu arvo × 1,0 |

Testi

Kriteeri

FCCS

Rivi 1

Testi 1

Testin 1 tulokset

≤ ilmoitettu arvo × 1,0

Rivi 2

Testi 2

Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ ilmoitettu arvo × 1,0

Rivi 3

Testi 3

Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo

≤ ilmoitettu arvo × 1,0

1.2.4.   Vaihekohtaisten arvojen määrittäminen

1.2.4.1.   Vaihekohtainen CO2-arvo

1.2.4.1.1.   Kun CO2-päästöjen massan koko syklin ilmoitettu arvo on hyväksytty, kerrotaan testitulosten vaihekohtaisten arvojen aritmeettinen keskiarvo (g/km) mukautuskertoimella CO2_AF, jolla kompensoidaan ilmoitetun arvon ja testitulosten ero. Tämä korjattu arvo on CO2:n tyyppihyväksyntäarvo.

Formula

jossa

Formula

jossa

| | on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen L (hidas) testituloksista (g/km) |
| --- | --- |
| | on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen M (keskinopea) testituloksista (g/km) |
| | on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen H (nopea) testituloksista (g/km) |
| | on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen exH (moottoritie) testituloksista (g/km) |
| DL | on teoreettinen matka vaiheessa L (km) |
| DM | on teoreettinen matka vaiheessa M (km) |
| DH | on teoreettinen matka vaiheessa H (km) |
| DexH | on teoreettinen matka vaiheessa exH (km). |

Formula

on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen L (hidas) testituloksista (g/km)

Formula

on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen M (keskinopea) testituloksista (g/km)

Formula

on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen H (nopea) testituloksista (g/km)

Formula

on CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen exH (moottoritie) testituloksista (g/km)

DL

on teoreettinen matka vaiheessa L (km)

DM

on teoreettinen matka vaiheessa M (km)

DH

on teoreettinen matka vaiheessa H (km)

DexH

on teoreettinen matka vaiheessa exH (km).

1.2.4.1.2.   Jos CO2-päästöjen massan koko syklin ilmoitettua arvoa ei hyväksytä, tyyppihyväksynnässä käytettävä vaihekohtainen CO2-päästöjen massa lasketaan ottamalla aritmeettinen keskiarvo kaikista kyseisen vaiheen testituloksista.

1.2.4.2.   Vaihekohtaiset arvot polttoaineenkulutukselle

Polttoaineenkulutusarvo lasketaan vaihekohtaisesta CO2-päästöjen massasta käyttäen tämän alaliitteen 1.2.4.1 kohdan yhtälöitä ja päästöjen aritmeettista keskiarvoa.

1.2.4.3.   Vaihekohtaiset arvot sähköenergiankulutukselle sekä PER- ja AER-toimintasäteille

Vaihekohtainen sähköenergiankulutus ja vaihekohtaiset sähkökäyttöiset toimintasäteet lasketaan määrittämällä testituloksien vaihekohtaisten arvojen aritmeettinen keskiarvo ilman mukautuskerrointa.

2.   Tyyppi 1 -testin olosuhteet

2.1.   Yleiskuvaus

2.1.1.   Tyyppi 1 -testi muodostuu ennalta määritetyistä vaiheista, jotka ovat dynamometrin valmistelu, polttoaineen täyttö, seisonta ja varsinainen käyttö.

2.1.2.   Tyyppi 1 -testissä ajoneuvolla ajetaan alustadynamometrillä interpolointiperheeseen sovellettava WLTC-sykli. Otetaan vakiotilavuuskerääjällä jatkuva suhteellinen näyte laimennetuista pakokaasupäästöistä analysointia varten.

2.1.3.   Mitataan kaikkien niiden yhdisteiden taustapitoisuudet, joiden osalta tehdään mittaukset laimennetuista massapäästöistä. Pakokaasupäästöjen testaamisen osalta tämä edellyttää näytteiden ottamista laimennusilmasta ja sen analysoimista.

2.1.3.1.   Taustahiukkasmassan mittaaminen

2.1.3.1.1.   Jos valmistaja pyytää, että päästömittauksista vähennetään joko laimennusilman tai laimennustunnelin taustahiukkasmassa, nämä taustatasot määritetään tämän alaliitteen 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 kohdassa luetelluilla menettelyillä.

2.1.3.1.1.1.   Suurin sallittu taustakorjaus vastaa suodattimelle kertynyttä massaa 1 mg/km testissä käytetyllä virtausnopeudella.

2.1.3.1.1.2.   Jos taustaosuus on suurempi, vähennetään oletusarvo 1 mg/km.

2.1.3.1.1.3.   Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, tausta-arvon katsotaan olevan nolla.

2.1.3.1.2.   Laimennusilman taustahiukkasmassa määritetään johtamalla laimennusilmaa taustahiukkassuodattimen läpi. Laimennusilma otetaan kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa välittömästi laimennusilmasuodattimien alapuolella. Taustatasot (μg/m3) määritetään ottamalla liikkuva aritmeettinen keskiarvo vähintään 14 mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi viikossa.

2.1.3.1.3.   Laimennustunnelin taustahiukkasmassa määritetään johtamalla laimennusilmaa taustahiukkassuodattimen läpi. Ilma otetaan samasta kohdasta kuin hiukkasnäyte. Jos testissä käytetään toisiolaimennusta, toisiolaimennusjärjestelmän on oltava käynnissä taustamittauksia tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä joko ennen testiä tai sen jälkeen.

2.1.3.2.   Taustahiukkasmäärän määrittäminen

2.1.3.2.1.   Jos valmistaja pyytää taustakorjausta, taustatasot on määritettävä seuraavasti:

| 2.1.3.2.1.1. | Tausta-arvo voidaan joko laskea tai mitata. Suurin sallittu taustakorjaus on suhteutettava hiukkasmäärän mittausjärjestelmän suurimpaan sallittuun vuotoon (0,5 hiukkasta/cm3) suhteuttamisperusteina todellisessa testissä käytetty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin PCRF ja CVS-järjestelmän virtaus. |
| --- | --- |

2.1.3.2.1.1.

Tausta-arvo voidaan joko laskea tai mitata. Suurin sallittu taustakorjaus on suhteutettava hiukkasmäärän mittausjärjestelmän suurimpaan sallittuun vuotoon (0,5 hiukkasta/cm3) suhteuttamisperusteina todellisessa testissä käytetty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin PCRF ja CVS-järjestelmän virtaus.

| 2.1.3.2.1.2. | Hyväksyntäviranomainen tai valmistaja voi pyytää, että laskennallisten arvojen asemesta käytetään todellisia taustamittauksia. |
| --- | --- |

2.1.3.2.1.2.

Hyväksyntäviranomainen tai valmistaja voi pyytää, että laskennallisten arvojen asemesta käytetään todellisia taustamittauksia.

| 2.1.3.2.1.3. | Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, hiukkasmäärätuloksen katsotaan olevan nolla. |
| --- | --- |

2.1.3.2.1.3.

Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, hiukkasmäärätuloksen katsotaan olevan nolla.

2.1.3.2.2.   Laimennusilman taustahiukkasmäärä määritetään suodatetusta laimennusilmasta otettavasta näytteestä. Näyte otetaan kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa välittömästi laimennusilmasuodattimien alapuolella ennen hiukkasmittausjärjestelmää. Taustatasot (hiukkasia/m3) määritetään ottamalla liukuva aritmeettinen keskiarvo vähintään 14 mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi viikossa.

2.1.3.2.3.   Laimennusilman taustahiukkasmäärä määritetään suodatetusta laimennusilmasta otettavasta näytteestä. Se otetaan samasta kohdasta kuin hiukkasmääränäyte. Jos testissä käytetään toisiolaimennusta, toisiolaimennusjärjestelmän on oltava käynnissä taustamittauksia tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä joko ennen testiä tai sen jälkeen käyttämällä todellista testissä käytettyä hiukkaspitoisuuden vähenemiskerrointa PCRF ja CVS-järjestelmän virtausta.

2.2.   Testihuoneen yleiset laitteet

2.2.1.   Mitattavat parametrit

2.2.1.1.   Seuraavat lämpötilat mitataan tarkkuudella ± 1,5 °C:

| a) | testihuoneen huoneilman lämpötila |
| --- | --- |

a)

testihuoneen huoneilman lämpötila

| b) | laimennus- ja näytteenottojärjestelmän lämpötilat siten kuin edellytetään alaliitteessä 5 määriteltyjä päästönmittausjärjestelmiä varten. |
| --- | --- |

b)

laimennus- ja näytteenottojärjestelmän lämpötilat siten kuin edellytetään alaliitteessä 5 määriteltyjä päästönmittausjärjestelmiä varten.

2.2.1.2.   Ilmanpaine on voitava mitata ± 0,1 kPa:n tarkkuudella.

2.2.1.3.   Ominaiskosteus H on voitava mitata tarkkuudella ± 1 g H2O/kg kuivaa ilmaa.

2.2.2.   Testihuone ja seisotustila

2.2.2.1.   Testihuone

2.2.2.1.1.   Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on 23 °C. Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ± 5 °C. Ilman lämpötila ja kosteus mitataan testihuoneen tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz. Lämpötila testin alussa annetaan tämän alaliitteen 2.8.1 kohdassa.

2.2.2.1.2.   Testihuoneen ilman tai moottorin imuilman absoluuttisen kosteuden H on oltava seuraavanlainen:

5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H2O/kg kuivaa ilmaa)

2.2.2.1.3.   Kosteus mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 0,1 Hz.

2.2.2.2.   Seisonta-alue

Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on 23 °C. Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ± 3 °C viiden minuutin liukuvalla aritmeettisella keskiarvolla, eikä siinä saa esiintyä systemaattista poikkeamaa asetusarvosta. Lämpötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 0,033 Hz (30 sekunnin välein).

2.3.   Testiajoneuvo

2.3.1.   Yleistä

Testiajoneuvon on vastattava kaikilta komponenteiltaan tuotantosarjaa. Jos ajoneuvo poikkeaa tuotantoajoneuvosta, siitä on annettava täysi kuvaus kaikissa asianomaisissa testausselosteissa. Testiajoneuvoa valittaessa valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on sovittava ajoneuvomallista, joka edustaa interpolointiperhettä.

Päästöjen mittaamisessa käytetään testiajoneuvolla H määritettyä ajovastusta. Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa päästömittauksissa käytetään alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti ajoneuvolle HM laskettua ajovastusta.

Jos valmistajan pyynnöstä käytetään interpolointimenetelmää (ks. alaliitteessä 7 oleva 3.2.3.2 kohta), tehdään päästömittaus myös ajoneuvolla L määritetyllä ajovastuksella. Ajoneuvojen H ja L testit olisi tehtävä samalla ajoneuvolla ja käyttäen interpolointiperheen pienintä n/v-suhdetta (toleranssi ± 1,5 %). Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa tehdään päästömittaus myös käyttämällä alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti ajoneuvolle LM laskettua ajovastusta.

Testiajoneuvojen L ja H ajovastuskertoimet ja testimassa voidaan ottaa eri ajovastusperheistä, kunhan näiden ajovastusperheiden välinen ero johtuu alaliitteessä 4 olevan 6.8 kohdan soveltamisesta ja tässä alaliitteessä olevan 2.3.2 kohdan vaatimuksia sovelletaan.

2.3.2.   Hiilidioksidi-interpolointialue

2.3.2.1.   Interpolointia saa käyttää vain seuraavissa tapauksissa:

| a) | Alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu testiajoneuvojen L ja H CO2-päästöjen ero sovellettavassa syklissä on vähintään 5 g/km ja enintään 2.3.2.2 kohdassa määritelty arvo. |
| --- | --- |

a)

Alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu testiajoneuvojen L ja H CO2-päästöjen ero sovellettavassa syklissä on vähintään 5 g/km ja enintään 2.3.2.2 kohdassa määritelty arvo.

| b) | Kun tarkastellaan kaikkia sovellettavan vaiheen arvoja, alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu testiajoneuvon CO2-päästöarvo on suurempi kuin ajoneuvon L. |
| --- | --- |

b)

Kun tarkastellaan kaikkia sovellettavan vaiheen arvoja, alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu testiajoneuvon CO2-päästöarvo on suurempi kuin ajoneuvon L.

Jos nämä vaatimukset eivät täyty, testit voidaan julistaa mitättömiksi ja toistaa hyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

2.3.2.2.   Alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu testiajoneuvojen L ja H CO2-päästöjen ero sovellettavassa syklissä saa olla enintään 20 prosenttia + 5 g/km ajoneuvon H CO2-päästöistä. Sen on kuitenkin oltava vähintään 15 g/km ja enintään 30 g/km.

Tämä rajoitus ei päde ajovastusmatriisiperheen tapauksessa.

2.3.2.3.   Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella interpolointisuora voidaan ekstrapoloida tasolle, joka on enintään 3 g/km suurempi kuin ajoneuvon H CO2-päästöt ja/tai pienempi kuin ajoneuvon L CO2-päästöt. Laajennus on pätevä vain interpolointialueen 2.3.2.2 kohdassa määritettyjen absoluuttisten rajojen puitteissa.

Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa ekstrapolointia ei sallita.

Jos kaksi tai useampia interpolointiperheitä on tämän liitteen 5.6 kohdan vaatimusten suhteen identtinen mutta eroaa siinä, että niiden CO2-päästöjen kokonaisvaihtelualue on suurempi kuin 2.3.2.2 kohdassa määritelty suurin sallittu ero, kaikki ominaisuuksiltaan (esim. merkki, malli tai lisävarusteet) samanlaiset yksittäiset ajoneuvot kuuluvat vain yhteen näistä interpolointiperheistä.

2.3.3.   Sisäänajo

Ajoneuvon on oltava hyvässä teknisessä kunnossa. Sen on oltava sisäänajettu, ja sillä on oltava ajettu 3 000–15 000 km ennen testiä. Moottori, voimansiirto ja ajoneuvo on ajettava sisään valmistajan suositusten mukaisesti.

2.4.   Asetukset

2.4.1.   Dynamometrin asetukset säädetään ja tarkastetaan alaliitteen 4 mukaisesti.

2.4.2.   Dynamometrikäyttö

2.4.2.1.   Apulaitteet on kytkettävä pois toiminnasta tai deaktivoitava dynamometrikäytön aikana, ellei niiden toimintaa vaadita lakisääteisesti.

2.4.2.2.   Kytketään ajoneuvon mahdollinen dynamometrikäyttötila toimintaan valmistajan ohjeiden mukaisesti (esim. käyttämällä ajoneuvon ohjauspyörän painikkeita erityisessä järjestyksessä, käyttämällä valmistajan korjaamotestilaitetta tai poistamalla varoke).

Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo deaktivoiduista laitteista ja perustelut niiden deaktivoinnille. Dynamometrikäyttötila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.

2.4.2.3.   Ajoneuvon dynamometrikäyttötila ei saa aktivoida, muuttaa, viivästyttää tai deaktivoida sellaisen osan toimintaa, joka vaikuttaa päästöihin tai polttoaineenkulutukseen testausolosuhteissa. Alustadynamometrikäyttöön vaikuttavat laitteet on säädettävä niin, että ne toimivat asianmukaisesti.

2.4.2.4.   Dynamometrin tyypin valinta testiajoneuvoa varten

2.4.2.4.1.   Jos testiajoneuvossa on kaksi vetävää akselia ja jos sitä WLTP-olosuhteissa käytetään osittain tai pysyvästi niin, että kaksi akselia vetää tai ottaa talteen energiaa sovellettavassa syklissä, ajoneuvoa on testattava nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.2. ja 2.3 kohdan vaatimukset.

2.4.2.4.2.   Jos testiajoneuvoa testataan vain yhdellä vetävällä akselilla, sitä on testattava kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.2 kohdan vaatimukset.

Yhdellä vetävällä akselilla varustettua ajoneuvoa voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella testata nelipyörävetotilassa käytettävällä nelipyörävetodynamometrillä.

2.4.2.4.3.   Jos testiajoneuvoa käytetään kahden vetävän akselin toimiessa sellaisissa kuljettajan valittavissa olevissa ajotiloissa, joita ei ole tarkoitettu tavanomaiseen päivittäiseen ajoon vaan ainoastaan tiettyihin erityisiin tarkoituksiin (esim. vuoristoajo- tai huoltotila), tai jos kaksiakselinen vetotila aktivoituu vain maastoajossa, ajoneuvoa on testattava kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.2 kohdan vaatimukset.

2.4.2.4.4.   Jos testiajoneuvoa testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä nelipyörävetodynamometrillä, voivat ei-vetävän akselin pyörät pyöriä testin aikana, kunhan ajoneuvon dynamometrikäyttötila ja vapaarullaustila mahdollistavat tällaisen käytön.

Kuva A6/1a

Mahdolliset testijärjestelyt kaksi- ja nelipyörävetodynamometreillä

Image 19

2.4.2.5.   Kaksi- ja nelipyörävetotilassa käytettävien dynamometrien vastaavuuden osoittaminen

2.4.2.5.1.   Jos ajoneuvoa on testattava nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, sitä voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella testata vaihtoehtoisesti myös kaksipyörävetotilassa käytettävällä alustadynamometrillä, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

| a. | Testiajoneuvo muunnetaan sellaiseksi, että vetäviä akseleita on vain yksi. |
| --- | --- |

a.

Testiajoneuvo muunnetaan sellaiseksi, että vetäviä akseleita on vain yksi.

| b. | Valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että muunnetun ajoneuvon CO2-päästöt, polttoaineenkulutus ja/tai sähköenergiankulutus ovat samat tai suuremmat kuin muuntamattoman ajoneuvon, jota testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä alustadynamometrillä. |
| --- | --- |

b.

Valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että muunnetun ajoneuvon CO2-päästöt, polttoaineenkulutus ja/tai sähköenergiankulutus ovat samat tai suuremmat kuin muuntamattoman ajoneuvon, jota testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä alustadynamometrillä.

| c. | Testissä varmistetaan käytön turvallisuus (esim. poistamalla varoke tai irrottamalla vetoakseli), ja asiasta annetaan ohjeet dynamometrin käyttötilaa koskevien ohjeiden yhteydessä. |
| --- | --- |

c.

Testissä varmistetaan käytön turvallisuus (esim. poistamalla varoke tai irrottamalla vetoakseli), ja asiasta annetaan ohjeet dynamometrin käyttötilaa koskevien ohjeiden yhteydessä.

| d. | Muunnos tehdään vain alustadynamometrillä testattavalle ajoneuvolle, kun taas ajovastuksen määrittely tehdään muuntamattomasta ajoneuvosta. |
| --- | --- |

d.

Muunnos tehdään vain alustadynamometrillä testattavalle ajoneuvolle, kun taas ajovastuksen määrittely tehdään muuntamattomasta ajoneuvosta.

2.4.2.5.2.   Vastaavuuden osoittaminen koskee kaikkia saman ajovastusperheen ajoneuvoja. Vastaavuuden osoittaminen voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ulottaa koskemaan muitakin ajovastusperheitä, jos toimitetaan näyttöä siitä, että testiajoneuvo on valittu huonointa tapausta edustavasta ajovastusperheestä.

2.4.2.6.   Tiedot siitä, onko ajoneuvoa testattu kaksi- vai nelipyörävetodynamometrillä ja onko sitä testattu kaksi- vai nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa. Jos ajoneuvoa on testattu kaksipyörävetotilassa käytettävällä nelipyörävetodynamometrillä, tiedoista on käytävä lisäksi ilmi, pyörivätkö ei-vetävän akselin pyörät.

2.4.3.   Ajoneuvon pakojärjestelmässä ei saa olla vuotoja, jotka vähentäisivät kerättävää kaasumäärää.

2.4.4.   Voimalaitteen ja ajoneuvon hallintalaitteiden säätöjen ja asetusten on oltava valmistajan sarjatuotantoon antamien suositusten mukaiset.

2.4.5.   Renkaiden on oltava ajoneuvon valmistajan alkuperäisvarusteeksi määrittämää tyyppiä. Rengaspainetta voidaan nostaa enintään 50 prosenttia alaliitteessä 4 olevassa 4.2.2.3 kohdassa annettua painetta suuremmaksi. Samaa rengaspainetta on käytettävä dynamometrin säätämisessä ja kaikissa myöhemmissä testeissä. Käytetty rengaspaine on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.

2.4.6.   Vertailupolttoaine

Testauksessa on käytettävä liitteessä IX määriteltyä asianmukaista vertailupolttoainetta.

2.4.7.   Testiajoneuvon valmistelu

2.4.7.1.   Ajoneuvon on testin aikana oltava suunnilleen vaakatasossa, jotta polttoaineen jakelussa ei ilmenisi mitään tavanomaisesta poikkeavaa.

2.4.7.2.   Valmistajan on tarvittaessa toimitettava tarvittavat lisävarusteet ja liittimet, jotta polttoaineen tyhjennyshana saadaan sijoitettua ajoneuvoon asennettujen säiliöiden alimpaan mahdolliseen kohtaan ja pakokaasusta voidaan kerätä näytteitä.

2.4.7.3.   Otettaessa hiukkasmassanäyte testissä, jolloin regenerointilaite on vakaasti kuormitettuna (ts. ajoneuvo ei käy läpi regenerointia), suositellaan, että ajoneuvolla olisi ajettu yli 1/3 ohjelmoitujen regenerointien välisestä kilometrimäärästä tai että jaksoittaisesti regeneroituvaa laitetta on kuormitettu vastaavasti ajoneuvosta irrotettuna.

2.5.   Alustavat testisyklit

Valmistajan pyynnöstä voidaan ajaa alustavia testisyklejä, jotta voidaan noudattaa nopeuskäyrää sille määrätyissä rajoissa.

2.6.   Testiajoneuvon esivakautus

2.6.1.   Ajoneuvon valmistelu

2.6.1.1.   Polttoainesäiliön täyttäminen

Täytetään polttoainesäiliöt vaadittavalla testipolttoaineella. Jos polttoainesäiliöissä jo oleva polttoaine ei täytä tämän alaliitteen 2.4.6 kohdan mukaisia eritelmiä, säiliö on tyhjennettävä ennen täyttämistä. Haihtumispäästöjä rajoittavaa järjestelmää ei saa tyhjentää eikä kuormittaa tavanomaisesta poikkeavalla tavalla.

2.6.1.2.   REESS-järjestelmien lataus

Ladataan REESS-järjestelmät ennen esivakautussykliä täyteen varaukseensa. Ennen esivakautusta tehtävä lataus voidaan valmistajan pyynnöstä jättää tekemättä. REESS-järjestelmiä ei saa ladata uudelleen ennen virallista testausta.

2.6.1.3.   Rengaspaineet

Säädetään vetävien pyörien rengaspaineet tämän alaliitteen 2.4.5 kohdan mukaisesti.

2.6.1.4.   Kaasumaista polttoainetta käyttävät ajoneuvot

Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, jotka käyttävät polttoaineena nestekaasua tai maakaasua/biometaania tai jotka on varustettu niin, että ne voivat käyttää polttoaineena sekä bensiiniä että nestekaasua tai maakaasua/biometaania, on ensimmäisellä kaasumaisella vertailupolttoaineella ja toisella kaasumaisella vertailupolttoaineella suoritettavien testien välissä esivakautettava ennen toisella vertailupolttoaineella suoritettavaa testiä.

2.6.2.   Testihuone

2.6.2.1.   Lämpötila

Testihuoneen lämpötilan on esivakautuksen aikana oltava sama kuin tyyppi 1 -testille määritelty lämpötila (tämän alaliitteen 2.2.2.1.1 kohta).

2.6.2.2.   Taustamittaukset

Jos testaustilassa on mahdollista, että hiukkaspäästöiltään pienen ajoneuvon testi voisi kontaminoitua aiemmasta, hiukkaspäästöiltään suurelle ajoneuvolle tehdystä testistä, suositellaan, että näytteenottolaitteiden esivakauttamista varten tehdään hiukkaspäästöiltään pienellä ajoneuvolla 20 minuuttia kestävä tasaisen nopeuden sykli nopeudella 120 km/h. Näytteenottolaitteiden esivakauttamiseksi ajo voi tarvittaessa olla pitempi ja/tai nopeus suurempi. Laimennustunnelista tehdään taustamittaukset (tapauksen mukaan) tunnelin esivakauttamisen jälkeen ja ennen ajoneuvon myöhempää testausta.

2.6.3.   Menettely

2.6.3.1.   Sijoitetaan testiajoneuvo joko ajamalla tai työntämällä dynamometrille ja ajetaan sovellettavat WLTC-syklit. Ajoneuvon ei tarvitse olla kylmä, ja sitä voidaan käyttää dynamometrin kuormituksen asettamiseen.

2.6.3.2.   Asetetaan dynamometrin kuorma alaliitteessä 4 olevan 7 ja 8 kohdan mukaisesti. Jos testauksessa käytetään kaksipyörävetotilassa käytettävää dynamometriä, asetetaan ajovastus käytettäessä dynamometriä kaksipyörävetotilassa. Jos testauksessa käytetään nelipyörävetotilassa käytettävää dynamometriä, ajovastus asetetaan käytettäessä dynamometriä nelipyörävetotilassa.

2.6.4.   Ajoneuvon käyttö

2.6.4.1.   Aloitetaan voimalaitteen käynnistysmenettely tarkoitukseen varatuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Ajoneuvosta riippumatonta toimintatilan vaihtamista testin aikana ei sallita, ellei toisin määrätä.

2.6.4.1.1.   Jos voimalaitteen käynnistysmenettely ei toteudu eli esimerkiksi moottori ei käynnisty odotetulla tavalla tai ajoneuvo antaa käynnistysvirheilmoituksen, testi hylätään, esivakautustestit toistetaan ja tehdään uusi testi.

2.6.4.1.2.   Kun polttoaineena käytetään nestekaasua tai maakaasua/biometaania, moottori voidaan käynnistää bensiinillä ja vaihtaa automaattisesti toimimaan nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla sen jälkeen, kun ennalta määritetty aika, jota kuljettaja ei voi muuttaa, on kulunut. Aika saa olla enintään 60 sekuntia.

Lisäksi voidaan käyttää pelkästään bensiiniä tai samanaikaisesti bensiiniä ja kaasua kaasukäyttötilassa, kunhan kaasun energiankulutus on suurempi kuin 80 prosenttia tyyppi 1 -testin aikana kulutetusta kokonaisenergiasta. Prosenttiosuus lasketaan tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyllä menetelmällä.

2.6.4.2.   Ensimmäinen sykli alkaa voimalaitteen käynnistyksen alkaessa.

2.6.4.3.   Esivakautuksessa ajetaan sovellettava WLTC-sykli.

Valmistajan tai hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan suorittaa lisää WLTC-syklejä, jotta ajoneuvo ja sen hallintajärjestelmät vakautuvat.

Lisävakauttamisen laajuus kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

2.6.4.4.   Kiihdytykset

Ajetaan ajoneuvoa käyttäen kaasunsäädintä siten, että nopeuskäyrää voidaan noudattaa tarkasti.

Ajoneuvoa on ajettava tasaisesti noudattaen edustavia vaihteenvaihtonopeuksia ja menettelyjä.

Käsivalintaisen vaihteiston tapauksessa kaasupoljin vapautetaan kunkin vaihteenvaihdon ajaksi ja vaihde vaihdetaan mahdollisimman lyhyessä ajassa.

Jos ajoneuvo ei pysty seuraamaan nopeuskäyrää, sitä käytetään suurimmalla käytettävissä olevalla teholla, kunnes sen nopeus saavuttaa jälleen tavoitenopeuden.

2.6.4.5.   Hidastus

Syklin hidastusjaksojen aikana kuljettajan on vapautettava kaasupoljin, mutta kytkintä ei saa vapauttaa manuaalisesti ennen alaliitteessä 2 olevan 4 kohdan d, e tai f alakohdassa täsmennettyä hetkeä.

Jos ajoneuvo hidastuu nopeuskäyrässä määrättyä nopeammin, ohjataan ajoneuvo kaasunsäätimellä jälleen tarkasti nopeuskäyrälle.

Jos ajoneuvo hidastuu niin hitaasti, ettei tavoitehidastus toteudu, käytetään jarruja siten, että nopeuskäyrää voidaan seurata tarkasti.

2.6.4.6.   Jarrutukset

Vaiheissa, joissa ajoneuvo on paikallaan tai käy joutokäynnillä, käytetään jarruja voimalla, joka estää vetävien pyörien pyörimisen.

2.6.5.   Vaihteiston käyttö

2.6.5.1.   Käsivalintaiset vaihteistot

2.6.5.1.1.   Noudatetaan alaliitteessä 2 annettuja vaihteen vaihtamiseen sovellettavia vaatimuksia. Alaliitteen 8 mukaisesti testattavia ajoneuvoja ajetaan kyseisen alaliitteen 1.5 kohdan mukaisesti.

2.6.5.1.2.   Vaihteen vaihtaminen on aloitettava ja saatettava päätökseen ± 1,0 sekunnin sisällä määrätystä vaihteenvaihtokohdasta.

2.6.5.1.3.   Kytkin vapautetaan ± 1,0 sekunnin sisällä määrätystä kytkimenkäyttökohdasta.

2.6.5.2.   Automaattivaihteistot

2.6.5.2.1.   Valitsinta ei saa ensimmäisen kytkennän jälkeen käyttää enää missään vaiheessa testin aikana. Ensimmäinen kytkentä on tehtävä 1 sekunti ennen ensimmäistä kiihdytystä.

2.6.5.2.2.   Käsivalintaisen tilan sisältävällä automaattivaihteistolla varustettuja ajoneuvoja ei saa testata käsivalintaisessa tilassa.

2.6.6.   Kuljettajan valittavissa olevat ajotilat

2.6.6.1.   Ensisijaisella ajotilalla varustetut ajoneuvot testataan ensisijaisessa ajotilassa. Ajoneuvo voidaan valmistajan pyynnöstä testata vaihtoehtoisesti kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa, joka on CO2-päästöjen kannalta huonoin.

2.6.6.2.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä tämän liitteen 3.5.9 kohdan vaatimukset täyttävästä kuljettajan valittavissa olevasta ajotilasta. Ensisijaista ajotilaa voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää asianomaisen järjestelmän tai laitteen ainoana kuljettajan valittavissa olevana ajotilana kriteeripäästöjen, CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisessä.

2.6.6.3.   Jos ajoneuvossa ei ole ensisijaista ajotilaa tai hyväksyntäviranomainen ei hyväksy esitettyä ajotilaa ensisijaiseksi ajotilaksi, ajoneuvo testataan kriteeripäästöjen, CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta parhaana ja huonoimpana pidettävässä kuljettajan valittavissa olevassa tilassa. Parhaana ja huonoimpana pidettävät ajotilat määritetään CO2-päästöistä ja polttoaineenkulutuksesta kaikissa ajotiloissa annetun näytön perusteella. CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvoksi otetaan kummassakin ajotilassa saatujen testitulosten aritmeettinen keskiarvo. Kummassakin ajotilassa saadut testitulokset on kirjattava.

Ajoneuvo voidaan valmistajan pyynnöstä testata vaihtoehtoisesti kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa, joka on CO2-päästöjen kannalta huonoin.

2.6.6.4.   Valmistajan toimittaman teknisen näytön perusteella ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan jättää huomiotta sellaiset kuljettajan valittavissa olevat ajotilat, joiden käyttötarkoitus on hyvin erityinen ja rajattu (esim. huolto- ja ryömintätila). Huomioon on otettava kaikki muut eteenpäinajoon käytettävät kuljettajan valittavissa olevat ajotilat, ja kriteeripäästöjä koskevia raja-arvoja on noudatettava kaikissa näissä tiloissa.

2.6.6.5.   Tämän alaliitteen 2.6.6.1–2.6.6.4 kohtaa sovelletaan kaikkiin kuljettajan valittavissa olevilla tiloilla varustettuihin ajoneuvon järjestelmiin, myös niihin, jotka eivät liity yksinomaan vaihteistoon.

2.6.7.   Tyyppi 1 -testin mitätöiminen ja syklin saattaminen päätökseen

Jos moottori sammuu odottamattomasti, esivakautus- tai tyyppi 1 -testi mitätöidään.

Moottori sammutetaan syklin päätyttyä. Moottoria ei saa käynnistää uudelleen ennen sen testin alkua, jota varten ajoneuvo on esivakautettu.

2.6.8.   Vaaditut tiedot ja laadunvalvonta

2.6.8.1.   Nopeusmittaus

Esivakautuksen aikana mitataan nopeus ajan suhteen tai määritetään se tiedonkeruujärjestelmän tiedoista, joita kerätään vähintään 1 Hz:n taajuudella, jotta voidaan arvioida todellinen nopeus.

2.6.8.2.   Ajomatka

Ajoneuvon todellinen ajomatka on esitettävä kaikissa asianomaisissa testauskaavakkeissa kunkin WLTC-vaiheen osalta.

2.6.8.3.   Poikkeamat nopeuskäyrästä

Ajoneuvoja, jotka eivät pysty saavuttamaan sovellettavassa WLTC-syklissä vaadittua kiihtyvyyttä ja suurinta nopeutta, on ajettava kaasunsäädin täysin auki, kunnes vaadittu nopeuskäyrä saavutetaan uudelleen. Näissä olosuhteissa tapahtuvat poikkeamat tavoitenopeuskäyrästä eivät johda testin mitätöintiin. Poikkeamat ajosyklistä on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.

2.6.8.3.1.   Ajoneuvon todellinen nopeus saa poiketa sovellettaville testisykleille määrätyistä nopeuksista jäljempänä esitettävien toleranssien rajoissa.

Toleranssit eivät saa näkyä kuljettajalle.

| a) | yläraja: 2,0 km/h suurempi kuin nopeuskäyrän suurin arvo ± 1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajankohdasta |
| --- | --- |

a)

yläraja: 2,0 km/h suurempi kuin nopeuskäyrän suurin arvo ± 1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajankohdasta

| b) | alaraja: 2,0 km/h pienempi kuin nopeuskäyrän pienin arvo ± 1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

alaraja: 2,0 km/h pienempi kuin nopeuskäyrän pienin arvo ± 1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajankohdasta.

Ks. kuva A6/2.

Määrättyjä suuremmat nopeusvaihtelut sallitaan, kunhan toleranssit eivät ylity yli 1 sekunnin ajan missään tilanteessa.

Poikkeamia saa esiintyä enintään kymmenen testisykliä kohti.

2.6.8.3.2.   Ajosuoriteindeksit IWR ja RMSSE lasketaan alaliitteessä 7 olevan 7 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Jos joko IWR:n tai RMSSE:n arvo on hyväksyttävyysalueensa ulkopuolella, ajotestiä on pidettävä mitättömänä.

Kuva A6/2

Poikkeamat nopeuskäyrästä

Image 20

2.7.   Seisonta

2.7.1.   Testiajoneuvoa pidetään esivakautuksen jälkeen ja ennen testausta alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat tämän alaliitteen 2.2.2.2 kohdan mukaiset.

2.7.2.   Ajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 ja enintään 36 tuntia moottoritilan kansi avattuna tai suljettuna. Ajoneuvo voidaan jäähdyttää pakotetusti lämpötilan asetusarvoon, ellei menettelyä ajoneuvokohtaisissa vaatimuksissa kielletä. Jos jäähdytystä nopeutetaan tuulettimilla, ne on asetettava niin, että ajolaitteen, moottorin ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän maksimaalinen jäähdyttäminen tapahtuu tasaisesti.

2.8.   Päästö- ja polttoaineenkulutustesti (tyyppi 1 -testi)

2.8.1.   Testihuoneen lämpötilan on testin alussa oltava 23 ± 3 °C. Mahdollisen moottoriöljyn ja jäähdytysaineen lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta 23 °C.

2.8.2.   Työnnetään testiajoneuvo dynamometrille.

2.8.2.1.   Sijoitetaan ajoneuvon vetävät pyörät dynamometrille käynnistämättä moottoria.

2.8.2.2.   Säädetään vetävien pyörien renkaiden paineet tämän alaliitteen 2.4.5 kohdan mukaisesti.

2.8.2.3.   Moottoritilan kannen on oltava kiinni.

2.8.2.4.   Juuri ennen moottorin käynnistämistä liitetään ajoneuvon pakoputkiin pakokaasua johtava yhdysputki.

2.8.3.   Voimalaitteen käynnistäminen ja ajaminen

2.8.3.1.   Aloitetaan voimalaitteen käynnistysmenettely tarkoitukseen varatuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mukaisesti.

2.8.3.2.   Ajetaan ajoneuvolla tämän alaliitteen 2.6.4–2.6.7 kohdan mukaisesti alaliitteessä 1 kuvattu sovellettava WLTC-sykli.

2.8.4.   Mitataan REESS-järjestelmän varaustaso kussakin WLTC-vaiheessa tämän alaliitteen lisäyksessä 2 määritellyn mukaisesti.

2.8.5.   Mitataan ajoneuvon todellinen nopeus tiheydellä 10 Hz ja lasketaan ja kirjataan alaliitteessä 7 olevassa 7 kohdassa kuvatut ajosuoriteindeksit.

2.8.6.   Korjataan CO2-päästöt tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen alaliitteessä 6 b määritellyn mukaisesti käyttäen mittaustiheydellä 10 Hz mitattua ajoneuvon todellista nopeutta ja todellista aikaa.

2.9.   Kaasunäytteenotto

Kaasunäytteet kerätään pusseihin ja niiden sisältämät yhdisteet analysoidaan testin tai testivaiheen päätteeksi. Yhdisteitä voidaan analysoida myös jatkuvasti, jolloin tulokset integroidaan koko syklin ajalta.

2.9.1.   Ennen kutakin testiä on tehtävä seuraavat toimenpiteet:

| 2.9.1.1. | Liitetään tyhjennetyt ja puhdistetut näytepussit järjestelmiin, joilla kerätään näytteet laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta. |
| --- | --- |

2.9.1.1.

Liitetään tyhjennetyt ja puhdistetut näytepussit järjestelmiin, joilla kerätään näytteet laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta.

| 2.9.1.2. | Käynnistetään mittauslaitteet laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9.1.2.

Käynnistetään mittauslaitteet laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

| 2.9.1.3. | Esilämmitetään tai esijäähdytetään CVS-järjestelmän lämmönvaihdin (jos asennettu) testauskäyttölämpötilaansa alaliitteessä 5 olevassa 3.3.5.1 kohdassa annetuilla toleransseilla. |
| --- | --- |

2.9.1.3.

Esilämmitetään tai esijäähdytetään CVS-järjestelmän lämmönvaihdin (jos asennettu) testauskäyttölämpötilaansa alaliitteessä 5 olevassa 3.3.5.1 kohdassa annetuilla toleransseilla.

| 2.9.1.4. | Lämmitetään tai jäähdytetään sellaisia komponentteja kuin näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput, kunnes saavutetaan vakiintuneet käyttölämpötilat. |
| --- | --- |

2.9.1.4.

Lämmitetään tai jäähdytetään sellaisia komponentteja kuin näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput, kunnes saavutetaan vakiintuneet käyttölämpötilat.

| 2.9.1.5. | Säädetään CVS-järjestelmän virtaukset alaliitteessä 5 olevan 3.3.4 kohdan mukaisesti ja näytteenottovirtaukset asianmukaisille tasoille. |
| --- | --- |

2.9.1.5.

Säädetään CVS-järjestelmän virtaukset alaliitteessä 5 olevan 3.3.4 kohdan mukaisesti ja näytteenottovirtaukset asianmukaisille tasoille.

| 2.9.1.6. | Nollataan elektroniset integrointilaitteet. Ne voidaan nollata uudelleen ennen mitä tahansa syklin vaihetta. |
| --- | --- |

2.9.1.6.

Nollataan elektroniset integrointilaitteet. Ne voidaan nollata uudelleen ennen mitä tahansa syklin vaihetta.

| 2.9.1.7. | Valitaan kaikille jatkuvatoimisille kaasuanalysaattoreille sopivat toiminta-alueet. Niitä voidaan vaihtaa testin aikana vain siinä tapauksessa, että vaihto tehdään muuttamalla laitteen digitaalisen resoluution kalibrointia. Testisyklin aikana ei saa muuttaa analysaattorin analogisten vahvistimien vahvistusarvoja. |
| --- | --- |

2.9.1.7.

Valitaan kaikille jatkuvatoimisille kaasuanalysaattoreille sopivat toiminta-alueet. Niitä voidaan vaihtaa testin aikana vain siinä tapauksessa, että vaihto tehdään muuttamalla laitteen digitaalisen resoluution kalibrointia. Testisyklin aikana ei saa muuttaa analysaattorin analogisten vahvistimien vahvistusarvoja.

| 2.9.1.8. | Kaikki jatkuvatoimiset kaasuanalysaattorit nollataan ja kalibroidaan alaliitteessä 5 olevan 6 kohdan vaatimukset täyttävillä kaasuilla. |
| --- | --- |

2.9.1.8.

Kaikki jatkuvatoimiset kaasuanalysaattorit nollataan ja kalibroidaan alaliitteessä 5 olevan 6 kohdan vaatimukset täyttävillä kaasuilla.

2.10.   Näytteenotto hiukkasmassan määrittämiseksi

2.10.1.   Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän alaliitteen 2.10.1.1–2.10.1.2.2 kohdassa kuvatut toimenpiteet.

2.10.1.1.   Suodattimen valinta

Koko sovellettavan WLTC-syklin ajan on käytettävä yhtä hiukkasnäytesuodatinta ilman varasuodatinta. Syklin alueellisten vaihteluiden ottamiseksi huomioon voidaan käyttää yhtä suodatinta kolmessa ensimmäisessä vaiheessa ja toista suodatinta neljännessä vaiheessa.

2.10.1.2.   Suodattimen valmistelu

2.10.1.2.1.   Suodatin sijoitetaan vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma voi vaihtua, ja viedään punnituskammioon tai -huoneeseen vakautumaan.

Vakautuksen jälkeen suodatin punnitaan, ja sen paino kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin. Tämän jälkeen suodatin sijoitetaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on otettava käyttöön kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta.

Suodatin on palautettava tunnin kuluessa testin päättymisestä vakautuskammioon, jossa sen annetaan vakautua vähintään tunnin ajan ennen punnitusta.

2.10.1.2.2.   Asetetaan hiukkasnäytesuodatin huolellisesti pitimeensä. Suodatinta saa käsitellä vain atuloilla tai pihdeillä. Suodattimen kovakourainen tai hankaava käsittely aiheuttaa virheitä punnituksessa. Suodatin-pidinasennelma on sijoitettava näytteenottolinjaan, jonka läpi ei kulje virtausta.

2.10.1.2.3.   Mikrovaaka on hyvä tarkastaa kunkin punnituksen alussa enintään 24 tuntia ennen näytteen punnitsemista punnitsemalla yksi noin 100 mg:n vertailupunnus. Punnus punnitaan kolme kertaa, ja tulosten aritmeettinen keskiarvo kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin. Jos punnitustulosten aritmeettinen keskiarvo on ± 5 μg edellisen punnituksen tuloksesta, punnitusta ja vaakaa pidetään valideina.

2.11.   Näytteenotto hiukkasmäärän määrittämiseksi

2.11.1.   Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän alaliitteen 2.11.1.1–2.11.1.2 kohdassa kuvatut toimenpiteet.

2.11.1.1.   Käynnistetään hiukkasmittauksessa käytettävä laimennusjärjestelmä ja mittauslaitteet ja valmistellaan ne näytteenottoa varten.

2.11.1.2.   Tarkastetaan hiukkasnäytteenottojärjestelmään kuuluvan hiukkaslaskurin ja haihtuvien hiukkasten poistolaitteen asianmukainen toiminta tämän alaliitteen 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4 kohdassa luetelluilla menettelyillä.

2.11.1.2.1.   Vuototestissä, jossa käytetään teholtaan sopivaa suodatinta, joka asennetaan koko hiukkasmäärän mittausjärjestelmän (haihtuvien hiukkasten poistolaite ja hiukkaslaskuri) syöttöaukkoon, mitatun pitoisuuden on oltava pienempi kuin 0,5 hiukkasta kuutiosenttimetrissä.

2.11.1.2.2.   Hiukkaslaskurille on tehtävä päivittäin nollatarkastus, jossa käytetään laskurin syöttöaukkoon asennettua teholtaan sopivaa suodatinta ja jossa pitoisuudeksi on saatava enintään 0,2 hiukkasta kuutiosenttimetrissä. Kun suodatin poistetaan, hiukkaslaskurin on osoitettava mitatun pitoisuuden nousseen vähintään arvoon 100 hiukkasta kuutiosenttimetrissä, kun siihen johdetaan ulkoilmaa, ja osoitettava arvoksi jälleen enintään 0,2 hiukkasta kuutiosenttimetrissä, kun suodatin asennetaan uudelleen paikoilleen.

2.11.1.2.3.   On varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että järjestelmään mahdollisesti kuuluva höyrystysputki on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.

2.11.1.2.4.   On varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että laimennin PND1 on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.

2.12.   Näytteenotto testin aikana

2.12.1.   Käynnistetään laimennusjärjestelmä, näytteenottopumput ja tiedonkeruujärjestelmä.

2.12.2.   Käynnistetään hiukkasmassa- ja hiukkasmääränäytteenottojärjestelmät.

2.12.3.   Mitataan hiukkasmäärää jatkuvasti. Määritetään pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo integroimalla analysaattorin signaalit kunkin vaiheen ajalta.

2.12.4.   Näytteenotto aloitetaan ennen voimalaitteen käynnistysmenettelyn aloittamista tai sitä aloitettaessa ja lopetetaan syklin päättyessä.

2.12.5.   Näytteenottovälineen vaihtaminen

2.12.5.1.   Kaasupäästöt

Laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta tehtävässä näytteenotossa siirrytään tarvittaessa käyttämään uutta näytepussiparia ajettavan soveltuvan WLTC-syklin kunkin vaiheen päättyessä.

2.12.5.2.   Hiukkaset

Sovelletaan tämän alaliitteen 2.10.1.1 kohdan vaatimuksia.

2.12.6.   Dynamometrillä ajettu matka on esitettävä kaikissa asianomaisissa testauskaavakkeissa kunkin vaiheen osalta.

2.13.   Testin lopettaminen

2.13.1.   Moottori sammutetaan välittömästi testin viimeisen osan päätyttyä.

2.13.2.   Kytketään vakiotilavuuskerääjä CVS tai muu imulaite pois toiminnasta tai irrotetaan pakokaasunsiirtoputki ajoneuvon pakoputkista.

2.13.3.   Ajoneuvo voidaan siirtää pois dynamometriltä.

2.14.   Testauksen jälkeiset menettelyt

2.14.1.   Kaasuanalysaattorin tarkastaminen

Tarkastetaan jatkuvaan laimennetusta seoksesta tehtyyn mittaukseen käytettävien analysaattorien nolla- ja kalibrointikaasulukemat. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta.

2.14.2.   Pussien analysointi

2.14.2.1.   Pussien sisältämät pakokaasut ja laimennusilma on analysoitava mahdollisimman pian. Pakokaasut on joka tapauksessa analysoitava 30 minuutin kuluessa syklin vaiheen loppumisesta.

Pussin sisältämien yhdisteiden osalta on otettava huomioon kaasun reaktiivisuusaika.

2.14.2.2.   Heti kun käytännössä mahdollista nollataan ennen kunkin näytteen analysointia analysaattorin asetus kunkin yhdisteen osalta sopivalla nollakaasulla.

2.14.2.3.   Muodostetaan analysaattorien kalibrointikäyrät käyttämällä kalibrointikaasuja, joiden nimellispitoisuudet ovat 70–100 prosenttia mittausalueesta.

2.14.2.4.   Tämän jälkeen tarkastetaan uudelleen analysaattorien nollakohdat. Jos lukema poikkeaa tämän alaliitteen 2.14.2.2 kohdassa esitetystä asteikosta yli 2 prosenttia, menettely uusitaan kyseisen analysaattorin osalta.

2.14.2.5.   Tämän jälkeen näytteet analysoidaan.

2.14.2.6.   Analysoinnin jälkeen tarkastetaan nolla- ja kalibrointikohdat samoilla kaasuilla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta.

2.14.2.7.   Analysaattorien läpi kulkevien eri kaasujen virtausmäärien ja paineiden on oltava samat kuin analysaattorien kalibroinnissa.

2.14.2.8.   Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin mittauslaitteen vakautuksen jälkeen.

2.14.2.9.   Kaikkien päästöjen massat ja määrät (tapauksen mukaan) lasketaan alaliitteen 7 mukaisesti.

2.14.2.10.   Kalibroinnit ja tarkastukset tehdään joko

| a) | ennen kunkin pussiparin analysointia ja sen jälkeen tai |
| --- | --- |

a)

ennen kunkin pussiparin analysointia ja sen jälkeen tai

| b) | ennen koko testiä ja koko testin jälkeen. |
| --- | --- |

b)

ennen koko testiä ja koko testin jälkeen.

Tapauksessa b kalibroinnit ja tarkastukset tehdään kaikille analysaattoreille kaikilla testissä käytetyillä mittausalueilla.

Sekä tapauksessa a että tapauksessa b käytetään vastaavien ulkoilma- ja pakokaasupussien analysoinnissa samaa analysaattorin mittausaluetta.

2.14.3.   Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen

2.14.3.1.   Hiukkassuodatin palautetaan punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Sitä vakautetaan vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma vaihtuu, minkä jälkeen se punnitaan. Suodattimen bruttopaino on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.

2.14.3.2.   Punnitaan ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta mieluiten samaan aikaan kuin näytesuodattimet mutta joka tapauksessa 8 tunnin kuluessa näytesuodattimien punnitsemisesta. Vertailusuodattimien on oltava samankokoisia ja samaa materiaalia kuin näytesuodattimet.

2.14.3.3.   Jos jonkin vertailusuodattimen ominaispaino muuttuu yli ± 5 μg näytesuodattimien punnitusten välillä, näytesuodatin ja vertailusuodattimet on vakautettava uudelleen punnituskammiossa ja punnittava uudelleen.

2.14.3.4.   Vertailusuodattimen punnitusten vertailemiseksi vertaillaan sen ominaispainoja ja ominaispainojen liukuvaa aritmeettista keskiarvoa. Liukuva aritmeettinen keskiarvo lasketaan ominaispainoista, jotka on määritetty sen jälkeen, kun vertailusuodattimet vietiin punnituskammioon. Keskiarvo lasketaan vähintään yhden mutta enintään 15 päivän ajalta.

2.14.3.5.   Näyte- ja vertailusuodattimien vakauttaminen ja punnitseminen uudelleen on sallittua, kunnes päästötestissä saatujen kaasujen mittauksesta on kulunut 80 tuntia. Jos 80 tunnin kuluttua tai sitä ennen yli puolet vertailusuodattimista täyttää ± 5 μg:n kriteerin, näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää validina. Jos 80 tunnin kuluttua käytetään kahta vertailusuodatinta, joista toinen ei täytä ± 5 μg:n kriteeriä, näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää validina sillä edellytyksellä, että kyseisten kahden vertailusuodattimen ominaisarvojen ja liukuvien keskiarvojen absoluuttisten erojen summa on enintään 10 μg.

2.14.3.6.   Jos alle puolet vertailusuodattimista täyttää ± 5 μg:n kriteerin, näytesuodatin hylätään ja päästötestit uusitaan. Kaikki vertailusuodattimet on hylättävä ja korvattava 48 tunnin kuluessa. Kaikissa muissa tapauksissa vertailusuodattimet korvataan vähintään 30 päivän välein siten, ettei yhtäkään näytesuodatinta punnita ilman vertailua sellaiseen vertailusuodattimeen, jota on pidetty punnituskammiossa vähintään yhden päivän ajan.

2.14.3.7.   Jos alaliitteessä 5 olevassa 4.2.2.1 kohdassa määritellyt punnituskammion stabiilisuuskriteerit eivät täyty mutta vertailusuodattimien punnitukset ovat vaatimusten mukaiset, ajoneuvon valmistaja voi valita, hyväksyykö hän näytesuodattimien painot vai hylkääkö hän testin, korjauttaa punnituskammion säätöjärjestelmän ja suorituttaa testin uudelleen.

Alaliite 6 – Lisäys 1

Päästöjentestausmenettely kaikille jaksoittaisesti regeneroituvilla järjestelmillä varustetuille ajoneuvoille

1.   Yleistä

1.1.   Tässä lisäyksessä määritellään ne erityiset vaatimukset, jotka koskevat tämän liitteen 3.8.1 kohdassa määritellyllä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen testaamista.

1.2.   Päästövaatimuksia ei tarvitse soveltaa niiden syklien aikana, jolloin regenerointi tapahtuu. Jos jaksoittainen regenerointi tapahtuu vähintään kerran tyyppi 1 -testiä kohti ja se on tapahtunut vähintään kerran ajoneuvoa valmisteltaessa tai jos kahden perättäisen jaksoittaisen regeneraation välillä on ajettu yli 4 000 km toistetuissa tyyppi 1 -testeissä, erityistä testausmenettelyä ei tarvita. Tällöin ei sovelleta tätä lisäystä vaan käytetään Ki-tekijää 1,0.

1.3.   Tämän lisäyksen säännöksiä sovelletaan pelkästään hiukkasmassamittauksiin, ei hiukkasmäärämittauksiin.

1.4.   Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan jaksoittaisesti regeneroituville laitteille tarkoitettu testi jättää suorittamatta regeneroituvalle laitteelle, mikäli valmistaja toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt eivät niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, ylitä kyseiseen ajoneuvoluokkaan sovellettavia päästörajoja. Tällöin käytetään CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen mittaamisessa Ki-kertoimen kiinteää arvoa 1,05.

1.5.   Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan moottoritievaihe jättää pois määritettäessä regenerointikerrointa Ki ryhmien 2 ja 3 ajoneuvoille.

2.   Testausmenetelmä

Testiajoneuvon on voitava estää tai sallia regenerointiprosessi, kunhan toimenpiteellä ei ole vaikutusta moottorin alkuperäisiin säätöihin. Regeneroinnin estäminen on sallittua vain regenerointijärjestelmän latauksen ja esivakautussyklien aikana. Sitä ei kuitenkaan sallita mitattaessa päästöjä regenerointijakson aikana. Päästötesti on tehtävä käyttäen muuttamatonta valmistajan alkuperäistä ohjausyksikköä. Ki-kertoimen määrittämisen aikana voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää erityistä ”teknistä ohjausyksikköä”, joka ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.

2.1.   Pakokaasupäästöjen mittaaminen kahden regenerointitapahtuman sisältävän WLTC-syklin välissä

2.1.1.   Päästöjen aritmeettinen keskiarvo regenerointijaksojen välissä ja regenerointilaitteen latauksen aikana on määritettävä useamman suunnilleen tasaisin väliajoin tehdyn (jos niitä on enemmän kuin kaksi) tyyppi 1 -testin aritmeettisesta keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (± 15 prosentin rajoissa) regenerointitapahtuman sisältävien WLTC-syklien välissä. Tässä tapauksessa voidaan käyttää tyyppi 1 -testin aikana mitattuja päästöarvoja. Muussa tapauksessa on mitattava päästöt ainakin kahdesta tyyppi 1 -syklistä: yksi mittaus välittömästi regeneroinnin jälkeen (ennen uutta latausta) ja toinen mahdollisimman vähän ennen regenerointijaksoa. Kaikki päästömittaukset on tehtävä tämän alaliitteen mukaisesti ja kaikki laskelmat tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti.

2.1.2.   Latausprosessi ja kertoimen Ki määritys on tehtävä tyyppi 1 -käyttösyklin aikana dynamometrillä tai moottoritestipenkissä käyttäen vastaavaa testisykliä. Syklejä voidaan ajaa jatkuvasti (ts. ilman, että moottori sammutetaan syklien välissä). Ajoneuvo voidaan välillä ottaa pois dynamometriltä, kun joitain testijaksoja on ajettu, ja testiä voidaan jatkaa myöhemmin. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja voi laatia vaihtoehtoisen menettelyn ja osoittaa sen vastaavuuden, mukaan luettuina suodattimen lämpötila, järjestelmän lataus ja ajomatka. Tämä voidaan tehdä moottoritestipenkissä tai alustadynamometrillä.

2.1.3.   Syklien lukumäärä D kahden regenerointitapahtuman sisältävän WLTC-syklin välissä, niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömittauksia tehdään, sekä kullekin yhdisteelle i kunkin jakson j aikana tehtyjen massapäästömittausten M′sij arvot on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.

2.2.   Päästöjen mittaus regenerointitapahtumien aikana

2.2.1.   Ajoneuvon mahdollinen valmistelu regenerointivaiheen aikana tehtäviä päästötestejä varten on tehtävä tämän alaliitteen 2.6 kohdan mukaisia esivakautussyklejä tai vastaavia moottoritestipenkkisyklejä käyttäen sen mukaan, mikä kuormitusmenettely on tämän lisäyksen 2.1.2 kohdassa valittu.

2.2.2.   Tässä liitteessä kuvatut testausolosuhteet ja ajoneuvon testaustila tyyppi 1 -testiä varten pätevät ennen ensimmäistä hyväksyttävää päästötestiä.

2.2.3.   Regenerointi ei saa tapahtua ajoneuvon valmistelun aikana. Tämä voidaan varmistaa jollakin seuraavista tavoista:

| 2.2.3.1. | Esivakautussyklien ajaksi voidaan asentaa ”valeregeneraatiojärjestelmä” tai vain osa järjestelmästä. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Esivakautussyklien ajaksi voidaan asentaa ”valeregeneraatiojärjestelmä” tai vain osa järjestelmästä.

| 2.2.3.2. | Voidaan myös käyttää muuta valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen välillä sovittua menetelmää. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Voidaan myös käyttää muuta valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen välillä sovittua menetelmää.

2.2.4.   Tehdään regenerointitapahtuman sisältävä kylmäkäynnistyksen jälkeinen pakokaasupäästötesti sovellettavan WLTC-syklin mukaisesti.

2.2.5.   Jos regenerointiin tarvitaan useampi kuin yksi WLTC-sykli, tehdään ne kaikki. Regeneroinnin suorittamiseksi tarvittavissa sykleissä voidaan käyttää yhtä ja samaa hiukkasnäytesuodatinta.

Jos WLTC-syklejä on ajettava useita, ne on ajettava välittömästi toisensa jälkeen sammuttamatta moottoria, kunnes regenerointiprosessi on saatu päätökseen. Jos sykleissä tarvittavien kaasupäästönäytepussien määrä ylittää käytettävissä olevien pussien määrän, uusi testi on valmisteltava mahdollisimman nopeasti. Moottoria ei tänä aikana sammuteta.

2.2.6.   Regeneroinnin aikaiset eri yhdisteiden päästöarvot Mri lasketaan tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti. Niiden sovellettavien testisyklien lukumäärä d, joiden aikana tehdään mittauksia täydellistä regenerointia varten, on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

3.   Laskelmat

3.1.   Yksittäisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen laskeminen

Formula
  kun n ≥ 1

Formula
  kun d ≥1

Formula

jossa kunkin tarkasteltavan yhdisteen i osalta:

| M′sij | on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j ilman regenerointia (g/km) |
| --- | --- |
| M′rij | on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j regeneroinnin aikana (g/km) (jos d > 1, ajetaan ensimmäinen WLTC-testi kylmänä ja seuraavat syklit kuumana) |
| Msi | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa ilman regenerointia (g/km) |
| Mri | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa regeneroinnin aikana (g/km) |
| Mpi | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa (g/km) |
| n | on regenerointitapahtuman sisältävien syklien välillä ajettavien niiden testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään tyyppi 1 -WLTC-syklin mukaisia päästömittauksia (≥ 1) |
| d | on regenerointia varten vaadittujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä |
| D | on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä suoritettujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä. |

M′sij

on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j ilman regenerointia (g/km)

M′rij

on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j regeneroinnin aikana (g/km) (jos d > 1, ajetaan ensimmäinen WLTC-testi kylmänä ja seuraavat syklit kuumana)

Msi

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa ilman regenerointia (g/km)

Mri

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa regeneroinnin aikana (g/km)

Mpi

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa (g/km)

n

on regenerointitapahtuman sisältävien syklien välillä ajettavien niiden testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään tyyppi 1 -WLTC-syklin mukaisia päästömittauksia (≥ 1)

d

on regenerointia varten vaadittujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä

D

on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä suoritettujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä.

Arvon Mp ilaskeminen esitetään graafisesti kuvassa A6. App1/1.

Kuva A6.App1/1

Päästötestissä mitatut parametrit regeneraatiotapahtuman sisältävien syklien aikana ja niiden välissä (kaavamainen esimerkki; syklien D aikana päästöt saattavat lisääntyä tai vähentyä)

Syklien lukumäärä

Päästöt [g/km]

3.1.1.   Regenerointikertoimen Ki arvon laskeminen kullekin tarkasteltavalle yhdisteelle i

Valmistaja voi halutessaan määrittää kunkin yhdisteen osalta erikseen joko summaavat tai kertovat tekijät.

| Ki – kertova | : | |
| --- | --- | --- |
| Ki – summaava | : | Ki = Mpi – Msi |

Ki – kertova

:

Formula

Ki – summaava

:

Ki = Mpi – Msi

Msi-, Mpi- ja Ki-tulokset ja valmistajan valitsema tekijän tyyppi kirjataan. Ki-tulos kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. Msi-, Mpi- ja Ki-tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.

Ki voidaan määrittää sen jälkeen, kun on saatu päätökseen yksittäinen regeneraatioprosessi, jossa on tehty mittauksia ennen regenerointitapahtumia, niiden aikana ja niiden jälkeen, kuten kuvassa A6.App1/1 esitetään.

3.2.   Usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen laskeminen

Lasketaan seuraavat yhdestä tyyppi 1 -syklistä kriteeripäästöjen ja CO2-päästöjen osalta: Laskelmassa käytettävät CO2-päästöt saadaan alaliitteessä 7 olevassa taulukossa A7/1 kuvatun vaiheen 3 tuloksena.

Formula
  kun nj ≥ 1

Formula
  kun d ≥ 1

Formula

Formula

Formula

Formula

| Ki– kertova | : | |
| --- | --- | --- |
| Ki– summaava | : | Ki = Mpi – Msi |

Ki– kertova

:

Formula

Ki– summaava

:

Ki = Mpi – Msi

jossa

| Msi | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k ilman regenerointia (g/km) |
| --- | --- |
| Mri | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k regeneroinnin aikana (g/km) |
| Mpi | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k (g/km) |
| Msik | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman regenerointia (g/km) |
| Mrik | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (g/km) |
| M′sik,j | on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman regenerointia mitattuna syklissä j, jossa 1 ≤ j ≤ nk (g/km) |
| M′rik,j | on yhdisteen i päästöjen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (jos j > 1, ajetaan ensimmäinen tyyppi 1 -testi kylmänä ja seuraavat syklit kuumana) mitattuna testisyklissä j, kun 1 ≤ j ≤ dk (g/km) |
| nk | on niiden regenerointijakson sisältävien kahden jakson välissä ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään päästömittauksia (tyyppi 1 -WTLC-syklit tai vastaavat moottoritestipenkkisyklit (≥ 2) |
| dk | on regenerointia varten vaadittujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä |
| Dk | on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä |
| x | on täysien regenerointitapahtumien lukumäärä. |

Msi

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k ilman regenerointia (g/km)

Mri

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k regeneroinnin aikana (g/km)

Mpi

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k (g/km)

Msik

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman regenerointia (g/km)

Mrik

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (g/km)

M′sik,j

on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman regenerointia mitattuna syklissä j, jossa 1 ≤ j ≤ nk (g/km)

M′rik,j

on yhdisteen i päästöjen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (jos j > 1, ajetaan ensimmäinen tyyppi 1 -testi kylmänä ja seuraavat syklit kuumana) mitattuna testisyklissä j, kun 1 ≤ j ≤ dk (g/km)

nk

on niiden regenerointijakson sisältävien kahden jakson välissä ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään päästömittauksia (tyyppi 1 -WTLC-syklit tai vastaavat moottoritestipenkkisyklit (≥ 2)

dk

on regenerointia varten vaadittujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä

Dk

on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä

x

on täysien regenerointitapahtumien lukumäärä.

Arvon Mpi laskeminen esitetään graafisesti kuvassa A6. App1/2.

Kuva A6.App1/2

Päästötestissä mitatut parametrit regeneraatiotapahtuman sisältävien syklien aikana ja niiden välissä (kaavamainen esimerkki)

Syklien lukumäärä

[g/km]

Ki-kertoimen arvo usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmien osalta voidaan laskea vasta, kun kussakin järjestelmässä on tapahtunut tietty määrä regenerointeja.

i

Kun koko menettely on suoritettu (A:sta B:hen, ks. kuva A6.App1/2), tulisi päästä alkuperäisiin lähtöolosuhteisiin A.

3.3.   Ki-kertoimien (kertova tai summaava) arvot pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen päästönormin arvon fysikaalisen yksikön perusteella.

Alaliite 6 – Lisäys 2

Ladattavan energiavarastojärjestelmän seurannan testausmenetelmä

1.   Yleistä

Testattaessa vain sisäisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (NOVC-HEV) ja ulkoisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (OVC-HEV) sovelletaan alaliitteen 8 lisäyksiä 2 ja 3.

Tässä lisäyksessä määritellään erityiset vaatimukset, jotka koskevat CO2-päästöjen massan testitulosten korjaamista energiataseen ΔEREESS funktiona kaikkien REESS-järjestelmien osalta.

Korjattujen CO2-päästöjen massan arvojen on vastattava nollaenergiatasetta (ΔEREESS = 0), ja ne on laskettava käyttäen korjauskerrointa, jonka määrittäminen esitetään jäljempänä.

2.   Mittauslaitteisto ja -välineet

2.1.   Virran mittaaminen

REESS-järjestelmän varauksen purkautuminen määritellään negatiivisena virtana.

2.1.1.   REESS-järjestelmän virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityyppistä tai suljettua virta-anturia. Virranmittausjärjestelmän on täytettävä taulukossa A8/1 esitetyt vaatimukset. Virta-anturien on kestettävä moottorin käynnistämisen yhteydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan lämpötila.

Tarkkojen mittausten saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja demagnetointi laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

2.1.2.   Virta-anturit kytketään johonkin REESS-järjestelmistä liittämällä ne johtoon, joka on kytketty suoraan REESS-järjestelmään, ja niihin on johdettava REESS-järjestelmän koko virta.

Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu hyväksyntäviranomaisen kanssa.

Jotta REESS-järjestelmän virtaa voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoisia laitteita, valmistajien olisi hyvä varustaa ajoneuvot soveltuvilla, turvallisilla ja helposti saavutettavilla kytkentäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle välineet, joilla virta-anturi voidaan kytkeä REESS-järjestelmän johtoihin edellä kuvatulla tavalla.

2.1.3.   Mitattu virta integroidaan ajan suhteen vähintään 20 Hz:n taajuudella, jolloin saadaan Q:n mitattu arvo ampeeritunteina (Ah). Integrointi voidaan tehdä virranmittausjärjestelmässä.

2.2.   Ajoneuvon sisäiset tiedot

2.2.1.   REESS-järjestelmän virta voidaan vaihtoehtoisesti määrittää ajoneuvon sisäisten tietojen perusteella. Tässä mittausmenetelmässä on ajoneuvosta saatava seuraavat tiedot:

| a) | integroitu varaustaso viimeisen käynnistyksen jälkeen (Ah) |
| --- | --- |

a)

integroitu varaustaso viimeisen käynnistyksen jälkeen (Ah)

| b) | integroitu ajoneuvon sisäisiin tietoihin perustuva varaustaso, joka on laskettu vähintään 5 Hz:n näytteenottotaajuudella |
| --- | --- |

b)

integroitu ajoneuvon sisäisiin tietoihin perustuva varaustaso, joka on laskettu vähintään 5 Hz:n näytteenottotaajuudella

| c) | varaustaso, joka on saatu standardissa SAE J1962 kuvatun OBD-liittimen kautta. |
| --- | --- |

c)

varaustaso, joka on saatu standardissa SAE J1962 kuvatun OBD-liittimen kautta.

2.2.2.   Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän latausta ja purkamista koskevat tiedot ovat tarkkoja.

Valmistaja voi perustaa REESS-järjestelmän valvontaan perustuvan ajoneuvoperheen osoittaakseen, että ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän latausta ja purkamista koskevat tiedot pitävät paikkansa. Tietojen paikkansapitävyys on osoitettava edustavalla ajoneuvolla.

Perheen perustamiskriteerit ovat seuraavat:

| a) | sama palamisprosessi (kipinäsytytys, puristussytytys, kaksitahtinen, nelitahtinen) |
| --- | --- |

a)

sama palamisprosessi (kipinäsytytys, puristussytytys, kaksitahtinen, nelitahtinen)

| b) | sama lataus- ja/tai talteenottostrategia (ohjelmiston REESS-tietomoduuli) |
| --- | --- |

b)

sama lataus- ja/tai talteenottostrategia (ohjelmiston REESS-tietomoduuli)

| c) | ajoneuvon sisäisten tietojen saatavuus |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon sisäisten tietojen saatavuus

| d) | sama REESS-tietomoduulin mittaama varaustaso |
| --- | --- |

d)

sama REESS-tietomoduulin mittaama varaustaso

| e) | sama ajoneuvon sisäinen varaustason simulointi. |
| --- | --- |

e)

sama ajoneuvon sisäinen varaustason simulointi.

2.2.3.   Kaikki sellaiset REESS-järjestelmät, jotka eivät vaikuta CO2-päästöjen massaan, jätetään valvonnan ulkopuolelle.

3.   REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuva korjausmenettely

3.1.   REESS-järjestelmän virran mittaaminen aloitetaan samalla hetkellä kun testauskin ja lopetetaan välittömästi, kun ajoneuvolla on ajettu täysi ajosykli.

3.2.   REESS-järjestelmän energiasisällön ero syklin lopussa verrattuna syklin alkuun ilmaistaan virransyöttöjärjestelmästä mitatun sähkötaseen Q avulla. Sähkötase määritetään koko ajetulle WLTC-syklille.

3.3.   Syklin eri vaiheiden osalta kirjataan erilliset arvot Qphase.

3.4.   Koko syklin CO2-päästöjen massan korjaaminen korjauskriteerin c funktiona

3.4.1.   Korjauskriteerin c laskeminen

Korjauskriteeri c on sähköenergian muutoksen absoluuttisen arvon ΔEREESS,j ja polttoaineen energiasisällön suhde, joka lasketaan seuraavilla yhtälöillä:

Formula

jossa

| c | on korjauskriteeri |
| --- | --- |
| ΔEREESS,j | on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jaksolla j määritettynä tämän lisäyksen 4.1 kohdan mukaisesti (Wh) |
| j | on tässä kohdassa koko sovellettava WLTP-testisykli |
| EFuel | on polttoaineen energiasisältö laskettuna seuraavalla yhtälöllä:
  Efuel = 10 × HV × FCnb × d
  jossa |
| Efuel | on kulutetun polttoaineen energiasisältö soveltuvassa WLTP-testisyklissä (Wh) |
| HV | on taulukossa A6.App2/1 annettu lämpöarvo (kWh/l) |
| FCnb | on tyyppi 1 -testin tasapainottamaton polttoaineenkulutus ilman energiatasekorjausta määritettynä alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti käyttäen taulukon A7/1 vaiheessa 2 laskettuja kriteeri- ja CO2-päästöjä (l/100 km) |
| d | on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu matka (km) |
| 10 | on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi. |

c

on korjauskriteeri

ΔEREESS,j

on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jaksolla j määritettynä tämän lisäyksen 4.1 kohdan mukaisesti (Wh)

j

on tässä kohdassa koko sovellettava WLTP-testisykli

EFuel

on polttoaineen energiasisältö laskettuna seuraavalla yhtälöllä:

Efuel = 10 × HV × FCnb × d

jossa

Efuel

on kulutetun polttoaineen energiasisältö soveltuvassa WLTP-testisyklissä (Wh)

HV

on taulukossa A6.App2/1 annettu lämpöarvo (kWh/l)

FCnb

on tyyppi 1 -testin tasapainottamaton polttoaineenkulutus ilman energiatasekorjausta määritettynä alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti käyttäen taulukon A7/1 vaiheessa 2 laskettuja kriteeri- ja CO2-päästöjä (l/100 km)

d

on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu matka (km)

10

on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.

3.4.2.   Korjaus tehdään, jos ΔEREESS on negatiivinen (eli REESS-järjestelmän varaus purkautuu) ja tämän lisäyksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu toleranssi.

3.4.3.   Korjausta ei tehdä vaan käytetään korjaamattomia arvoja, jos tämän lisäyksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on pienempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu kynnysarvo.

3.4.4.   Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:

| a) | ΔEREESS on positiivinen (eli REESS-järjestelmää ladataan) ja tämän lisäyksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu kynnysarvo |
| --- | --- |

a)

ΔEREESS on positiivinen (eli REESS-järjestelmää ladataan) ja tämän lisäyksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu kynnysarvo

| b) | valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen ΔEREESS ja CO2-päästöjen massan eikä muutoksen ΔEREESS ja polttoaineenkulutuksen välillä ole suhdetta. |
| --- | --- |

b)

valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen ΔEREESS ja CO2-päästöjen massan eikä muutoksen ΔEREESS ja polttoaineenkulutuksen välillä ole suhdetta.

Taulukko A6.App2/1

Polttoaineen energiasisältö

| Polttoaine | Bensiini | Diesel |
| --- | --- | --- |
| Etanoli-/biodieselpitoisuus (%) | | | E10 | | | E85 | | | | B7 | | |
| Lämpöarvo
  (kWh/l) | | | 8,64 | | | 6,41 | | | | 9,79 | | |

Polttoaine

Bensiini

Diesel

Etanoli-/biodieselpitoisuus (%)

E10

E85

B7

Lämpöarvo

(kWh/l)

8,64

6,41

9,79

Taulukko A6.App2/2

RCB-korjauskriteerien kynnysarvot

| Sykli | hidas + keskinopea | hidas + keskinopea + nopea | hidas + keskinopea + nopea + moottoritie |
| --- | --- | --- | --- |
| Korjauskriteerin c kynnysarvot | 0,015 | 0,01 | 0,005 |

Sykli

hidas + keskinopea

hidas + keskinopea + nopea

hidas + keskinopea + nopea + moottoritie

Korjauskriteerin c kynnysarvot

0,015

0,01

0,005

4.   Korjausfunktion soveltaminen

4.1.   Korjausfunktion soveltamiseksi lasketaan kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos ΔTREESS,j tarkastelujaksolla j perustana mitattu virta ja nimellisjännite:

Formula

jossa

| ΔEREESS,j,i | on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j (Wh) |
| --- | --- |

ΔEREESS,j,i

on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j (Wh)

ja

Formula

jossa

| UREESS | on REESS-järjestelmän nimellisjännite määritettynä standardin IEC 60050-482 mukaisesti (V) |
| --- | --- |
| I(t)j,i | on REESS-järjestelmän i sähkövirta tarkastelujaksolla j määritettynä tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisesti (A) |
| t0 | on aika tarkastelujakson j alussa (s) |
| tend | on aika tarkastelujakson j lopussa (s) |
| i | on tarkasteltavan REESS-järjestelmän järjestysnumero |
| n | on REESS-järjestelmien kokonaismäärä |
| j | on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, syklin vaiheiden yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan |
| | on kerroin muutettaessa wattisekunnit wattitunneiksi. |

UREESS

on REESS-järjestelmän nimellisjännite määritettynä standardin IEC 60050-482 mukaisesti (V)

I(t)j,i

on REESS-järjestelmän i sähkövirta tarkastelujaksolla j määritettynä tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisesti (A)

t0

on aika tarkastelujakson j alussa (s)

tend

on aika tarkastelujakson j lopussa (s)

i

on tarkasteltavan REESS-järjestelmän järjestysnumero

n

on REESS-järjestelmien kokonaismäärä

j

on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, syklin vaiheiden yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan

Formula

on kerroin muutettaessa wattisekunnit wattitunneiksi.

4.2.   CO2-päästöjen massan (g/km) korjaamiseen käytetään palamisprosessikohtaisia Willans-kertoimia taulukosta A6.App2/3.

4.3.   Korjaus tehdään koko syklille ja sen kaikille vaiheille erikseen ja kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

4.4.   Tässä laskelmassa käytetään kiinteää virransyöttöjärjestelmän generaattorin hyötysuhdetta:

ηalternator = 0,67 – sähkötehon syöttöjärjestelmän REESS-generaattorit

4.5.   Tuloksena saatava tarkastelujaksolla j esiintyvä CO2-päästöjen massan ero, joka johtuu REESS-järjestelmää lataavan generaattorin kuormituksen vaihtelusta, lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

| ΔMCO2,j | on tuloksena saatava CO2-päästöjen massan ero jaksolla j (g/km) |
| --- | --- |
| ΔEREESS,j | on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j laskettuna tämän lisäyksen 4.1 kohdan mukaisesti (Wh) |
| dj | on tarkastelujaksolla j ajettu matka (km) |
| j | on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, syklin vaiheiden yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan |
| 0,0036 | on kerroin muutettaessa wattitunnit megajouleiksi |
| ηalternator | on generaattorin hyötysuhde tämän lisäyksen 4.4 kohdan mukaisesti |
| Willansfactor | on taulukossa A6.App2/3 määritelty palamisprosessikohtainen Willans-kerroin (gCO2/MJ) |

ΔMCO2,j

on tuloksena saatava CO2-päästöjen massan ero jaksolla j (g/km)

ΔEREESS,j

on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j laskettuna tämän lisäyksen 4.1 kohdan mukaisesti (Wh)

dj

on tarkastelujaksolla j ajettu matka (km)

j

on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, syklin vaiheiden yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan

0,0036

on kerroin muutettaessa wattitunnit megajouleiksi

ηalternator

on generaattorin hyötysuhde tämän lisäyksen 4.4 kohdan mukaisesti

Willansfactor

on taulukossa A6.App2/3 määritelty palamisprosessikohtainen Willans-kerroin (gCO2/MJ)

4.5.1.   Kunkin vaiheen ja koko syklin CO2-arvot korjataan seuraavasti:

MCO2,p,3 = MCO2,p,1 – ΔMCO2,j

MCO2,c,3 = MCO2,c,2 – ΔMCO2,j

jossa

| ΔMCO2,j | on tämän alaliitteen 4.5 kohdasta saatu tulos jaksolle j (g/km). |
| --- | --- |

ΔMCO2,j

on tämän alaliitteen 4.5 kohdasta saatu tulos jaksolle j (g/km).

4.6.   CO2-päästöjen (g/km) korjaamiseen käytetään Willans-kertoimia taulukosta A6.App2/3.

Taulukko A6.App2/3

Willans-kertoimet

| | Vapaasti hengittävä | Paineahdettu |
| --- | --- | --- |
| Kipinäsytytys | | | | |
| | | |
| | | | |
| | | |
| Bensiini (E10) | l/MJ | 0,0756 | 0,0803 |
| | | gCO2/MJ | 174 | 184 |
| | CNG (G20) | m3/MJ | 0,0719 | 0,0764 |
| | gCO2/MJ | 129 | 137 |
| | LPG | l/MJ | 0,0950 | 0,101 |
| | gCO2/MJ | 155 | 164 |
| | E85 | l/MJ | 0,102 | 0,108 |
| | gCO2/MJ | 169 | 179 |
| Puristussytytys | | | | |
| | | |
| | | | |
| | | |
| Diesel (B7) | l/MJ | 0,0611 | 0,0611 |
| | gCO2/MJ | 161 | 161 |

Vapaasti hengittävä

Paineahdettu

Kipinäsytytys

Bensiini (E10)

l/MJ

0,0756

0,0803

gCO2/MJ

174

184

CNG (G20)

m3/MJ

0,0719

0,0764

gCO2/MJ

129

137

LPG

l/MJ

0,0950

0,101

gCO2/MJ

155

164

E85

l/MJ

0,102

0,108

gCO2/MJ

169

179

Puristussytytys

Diesel (B7)

l/MJ

0,0611

0,0611

gCO2/MJ

161

161

Liite 6 – Lisäys 3

Kaasu-energiasuhteen laskeminen kaasumaisille polttoaineille (nestekaasu ja maakaasu / biometaani)

1.   Tyyppi 1 -testisyklin aikana kulutetun kaasumaisen polttoaineen massan mittaaminen

Syklin aikana kulutetun kaasun massa on mitattava polttoaineenpunnitusjärjestelmällä, joka pystyy mittaamaan kaasusäiliön painon testin aikana seuraavasti:

| a) | Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi. |
| --- | --- |

a)

Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi.

| b) | Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.
  Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.

Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| c) | Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaava tarkkuus. |
| --- | --- |

c)

Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaava tarkkuus.

2.   Kaasu-energiasuhteen laskeminen

Polttoaineenkulutusarvo on laskettava mittaustulosten perusteella määritetyistä hiilivety-, hiilimonoksidi- ja hiilidioksidipäästöistä olettaen, että testin aikana poltetaan ainoastaan kaasumaista polttoainetta.

Syklin aikana kulutetun energian kaasusuhde määritetään seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

| Ggas | on kaasu-energiasuhde (%) |
| --- | --- |
| Mgas | on syklin aikana kulutetun kaasumaisen polttoaineen massa (kg) |
| FCnorm | on polttoaineenkulutus (nestekaasun osalta l/100km, maakaasun/biometaanin osalta m3/100 km) laskettuna alaliitteessä 7 olevan 6.6 ja 6.7 kohdan mukaisesti |
| dist | on syklin aikana kirjattu matka (km) |
| ρ | on kaasun tiheys:





  ρ = 0,654 kg/m3 maakaasun/biometaanin tapauksessa |

Ggas

on kaasu-energiasuhde (%)

Mgas

on syklin aikana kulutetun kaasumaisen polttoaineen massa (kg)

FCnorm

on polttoaineenkulutus (nestekaasun osalta l/100km, maakaasun/biometaanin osalta m3/100 km) laskettuna alaliitteessä 7 olevan 6.6 ja 6.7 kohdan mukaisesti

dist

on syklin aikana kirjattu matka (km)

ρ

on kaasun tiheys:

ρ = 0,654 kg/m3 maakaasun/biometaanin tapauksessa

| ρ = 0,538 kg/litra nestekaasun tapauksessa |
| --- |

ρ = 0,538 kg/litra nestekaasun tapauksessa

cf

on korjauskerroin, jonka arvoksi oletetaan seuraavat:

| cf = 1, kun kyseessä on nestekaasu tai vertailupolttoaine G20 |
| --- |

cf = 1, kun kyseessä on nestekaasu tai vertailupolttoaine G20

| cf = 0,78, kun kyseessä on vertailupolttoaine G25 |
| --- |

cf = 0,78, kun kyseessä on vertailupolttoaine G25

| 32) | Korvataan alaliite 6 a seuraavasti:


  ”Alaliite 6 a

  Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti, jolla määritetään CO2-päästöt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa

  1.   Johdanto
  Tässä alaliitteessä kuvataan täydentävä ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti (ATCT), jolla määritetään CO2-päästöt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa.
  1.1.   Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen ja vain sisäisesti ladattavien hybridisähköajoneuvojen (NOVC-HEV) sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta ylläpitävässä tilassa saadut CO2-päästöarvot on korjattava tämän alaliitteen vaatimusten mukaisesti. Latausta purkavassa testissä saatua CO2-arvoa ei tarvitse korjata. Sähkökäyttöisen toimintasäteen arvoa ei tarvitse korjata.
  2.   Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävän korjaustestin (ATCT) mukainen ajoneuvoperhe
  2.1.   Samaan ATCT-perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat kaikkien seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:






  a) | voimalaite (polttomoottori, hybridi, polttokenno tai sähköinen) |
| --- | --- | --- |

32)

Korvataan alaliite 6 a seuraavasti:

”Alaliite 6 a

Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti, jolla määritetään CO2-päästöt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa

1.   Johdanto

Tässä alaliitteessä kuvataan täydentävä ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti (ATCT), jolla määritetään CO2-päästöt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa.

1.1.   Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen ja vain sisäisesti ladattavien hybridisähköajoneuvojen (NOVC-HEV) sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta ylläpitävässä tilassa saadut CO2-päästöarvot on korjattava tämän alaliitteen vaatimusten mukaisesti. Latausta purkavassa testissä saatua CO2-arvoa ei tarvitse korjata. Sähkökäyttöisen toimintasäteen arvoa ei tarvitse korjata.

2.   Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävän korjaustestin (ATCT) mukainen ajoneuvoperhe

2.1.   Samaan ATCT-perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat kaikkien seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:

a)

voimalaite (polttomoottori, hybridi, polttokenno tai sähköinen)

| b) | palamisprosessi (kaksitahtinen, nelitahtinen) |
| --- | --- |

b)

palamisprosessi (kaksitahtinen, nelitahtinen)

| c) | sylinterien lukumäärä ja järjestely |
| --- | --- |

c)

sylinterien lukumäärä ja järjestely

| d) | polttoaineensyöttömenetelmä (epäsuora tai suora ruiskutus) |
| --- | --- |

d)

polttoaineensyöttömenetelmä (epäsuora tai suora ruiskutus)

| e) | jäähdytysjärjestelmän tyyppi (ilma, vesi, öljy) |
| --- | --- |

e)

jäähdytysjärjestelmän tyyppi (ilma, vesi, öljy)

| f) | moottorin kaasunvaihto (vapaasti hengittävä, ahdettu) |
| --- | --- |

f)

moottorin kaasunvaihto (vapaasti hengittävä, ahdettu)

| g) | polttoaine, jota varten moottori on suunniteltu (bensiini, diesel, maakaasu, nestekaasu jne.) |
| --- | --- |

g)

polttoaine, jota varten moottori on suunniteltu (bensiini, diesel, maakaasu, nestekaasu jne.)

| h) | katalysaattori (kolmitiekatalyytti, LNT, SCR, LNC tai muu) |
| --- | --- |

h)

katalysaattori (kolmitiekatalyytti, LNT, SCR, LNC tai muu)

| i) | hiukkasloukku (kyllä/ei) ja |
| --- | --- |

i)

hiukkasloukku (kyllä/ei) ja

| j) | pakokaasun takaisinkierrätys (kyllä tai ei, jäähdytetty tai jäähdyttämätön). |
| --- | --- |

j)

pakokaasun takaisinkierrätys (kyllä tai ei, jäähdytetty tai jäähdyttämätön).

Ajoneuvojen on oltava samanlaisia myös seuraavien ominaisuuksien osalta:

| k) | ajoneuvojen sylinteritilavuus saa poiketa enintään 30 prosenttia sylinteritilavuudeltaan pienimmän ajoneuvon arvosta ja |
| --- | --- |

k)

ajoneuvojen sylinteritilavuus saa poiketa enintään 30 prosenttia sylinteritilavuudeltaan pienimmän ajoneuvon arvosta ja

| l) | moottoritilan eristyksen materiaalin, määrän ja sijainnin on oltava tyypiltään samanlaista. Valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä (esim. CAD-piirustukset) siitä, että asennettavan eristysmateriaalin tilavuus ja paino ovat kaikkien perheen ajoneuvojen osalta suuremmat kuin 90 prosenttia ATCT-testissä mitatun vertailuajoneuvon arvoista. |
| --- | --- |

l)

moottoritilan eristyksen materiaalin, määrän ja sijainnin on oltava tyypiltään samanlaista. Valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä (esim. CAD-piirustukset) siitä, että asennettavan eristysmateriaalin tilavuus ja paino ovat kaikkien perheen ajoneuvojen osalta suuremmat kuin 90 prosenttia ATCT-testissä mitatun vertailuajoneuvon arvoista.

Eristyksen materiaalin ja sijainnin ero voidaan hyväksyä myös yksittäisessä ATCT-perheessä, jos voidaan osoittaa, että testiajoneuvo edustaa moottoritilan eristyksen suhteen huonointa tapausta.

2.1.1.   Mahdollisesti asennettujen aktiivisten lämmönvaraajien tapauksessa samaan ATCT-perheeseen voidaan lukea vain seuraavat vaatimukset täyttävät ajoneuvot:

| i) | järjestelmään varastoidun entalpian mukaan määräytyvä lämpökapasiteetti on enintään 0–10 prosenttia suurempi kuin testiajoneuvon entalpia ja |
| --- | --- |

i)

järjestelmään varastoidun entalpian mukaan määräytyvä lämpökapasiteetti on enintään 0–10 prosenttia suurempi kuin testiajoneuvon entalpia ja

| ii) | alkuperäinen laitevalmistaja pystyy toimittamaan tutkimuslaitokselle näyttöä siitä, että aika, jona lämpöä vapautetaan moottoriperheeseen kuuluvan moottorin käynnistyksen yhteydessä, on enintään 0–10 prosenttia lyhyempi kuin testiajoneuvon lämmönvapautusaika. |
| --- | --- |

ii)

alkuperäinen laitevalmistaja pystyy toimittamaan tutkimuslaitokselle näyttöä siitä, että aika, jona lämpöä vapautetaan moottoriperheeseen kuuluvan moottorin käynnistyksen yhteydessä, on enintään 0–10 prosenttia lyhyempi kuin testiajoneuvon lämmönvapautusaika.

2.1.2.   Samaan ATCT-perheeseen luetaan vain ajoneuvot, jotka täyttävät tässä alaliitteessä 6 a olevan 3.9.4 kohdan kriteerit.

3.   ATCT-menettely

Tehdään alaliitteessä 6 määritelty tyyppi 1 -testi lukuun ottamatta tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.1–3.9 kohdassa esitettyjä vaatimuksia. Tämä edellyttää lisäksi sitä, että lasketaan uudelleen vaihteenvaihtopisteet alaliitteen 2 mukaisesti ottaen huomioon tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.4 kohdassa määritelty erilainen ajovastus ja sovelletaan niitä.

3.1.   ATCT-testin ympäristöolosuhteet

3.1.1.   Lämpötila (Treg), jossa ajoneuvoa seisotetaan ja testataan ATCT-menettelyä varten, on 14 °C.

3.1.2.   Seisonta-aika (tsoak_ATCT) ATCT-menettelyssä on vähintään 9 tuntia.

3.2.   Testihuone ja seisotustila

3.2.1.   Testihuone

3.2.1.1.   Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on sama kuin Treg. Todellinen lämpötila saa poiketa tästä arvosta enintään ± 3 °C testin alussa ja ± 5 °C testin aikana.

3.2.1.2.   Testihuoneen ilman tai moottorin imuilman absoluuttisen kosteuden H on oltava seuraavanlainen:

| 3,0 ≤ H ≤ 8,1 | (g H2O/kg kuivaa ilmaa) |
| --- | --- |

3,0 ≤ H ≤ 8,1

(g H2O/kg kuivaa ilmaa)

3.2.1.3.   Ilman lämpötila ja kosteus mitataan tuulettimen ulostulosta taajuudella 0,1 Hz.

3.2.2.   Seisonta-alue

3.2.2.1.   Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on sama kuin Treg. Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ± 3 °C viiden minuutin liukuvalla aritmeettisella keskiarvolla, eikä siinä saa esiintyä systemaattista poikkeamaa asetusarvosta. Lämpötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 0,033 Hz.

3.2.2.2.   Lämpötila-anturi on sijoitettava seisonta-alueelle edustavaan paikkaan, josta mitataan ajoneuvon ympäristön lämpötila ja jonka tutkimuslaitos tarkastaa.

Anturin on oltava vähintään 10 cm:n etäisyydellä seisonta-alueen seinästä, ja se on suojattava suoralta ilmavirralta.

Seisontahuoneen ilmavirtauksien on ajoneuvon läheisyydessä oltava huoneen mittoja edustavan luonnollisen konvektion mukaisia (ei pakotettua konvektiota).

3.3.   Testiajoneuvo

3.3.1.   Testattavan ajoneuvon on edustettava ajoneuvoperhettä, jolle ATCT-tiedot määritetään (tässä alaliitteessä 6 a olevan 2.1 kohdan mukaisesti).

3.3.2.   ATCT-perheestä valitaan sylinteritilavuudeltaan pienin interpolointiperhe (ks. tässä alaliitteessä 6 a oleva 2 kohta), ja testiajoneuvon konfiguraation on vastattava tämän perheen H-konfiguraatiota.

3.3.3.   Tapauksen mukaan valitaan ATCT-perheestä se ajoneuvo, jonka aktiivisen lämmönvaraajan entalpia on pienin ja aktiivisen lämmönvaraajan lämmönluovutus hitain.

3.3.4.   Testiajoneuvon on täytettävä alaliitteessä 6 olevassa 2.3 kohdassa ja tässä alaliitteessä 6 a olevassa 2.1 kohdassa esitetyt vaatimukset.

3.4.   Asetukset

3.4.1.   Ajovastus ja dynamometri on säädettävä alaliitteessä 4 kuvatun mukaisesti, mukaan luettuna vaatimus, jonka mukaan huoneen lämpötilan on oltava 23 °C.

Jotta voitaisiin ottaa huomioon ilman tiheyden ero lämpötilassa 14 °C verrattuna lämpötilaan 20 °C, alustadynamometri on säädettävä alaliitteessä 4 olevassa 7 ja 8 kohdassa esitetyllä tavalla, kuitenkin niin, että seuraavasta yhtälöstä saatavaa arvoa f2_TReg käytetään tavoitekertoimena Ct.

f2_TReg = f2 × (Tref + 273)/(Treg + 273)

jossa

| f2 | on toisen asteen ajovastuskerroin vertailuolosuhteissa (N/(km/h2)) |
| --- | --- |
| Tref | on tämän liitteen 3.2.10 kohdassa määritelty ajovastuksen vertailulämpötila (°C) |
| Treg | on 3.1.1 kohdassa määritelty alueellinen lämpötila (°C). |

f2

on toisen asteen ajovastuskerroin vertailuolosuhteissa (N/(km/h2))

Tref

on tämän liitteen 3.2.10 kohdassa määritelty ajovastuksen vertailulämpötila (°C)

Treg

on 3.1.1 kohdassa määritelty alueellinen lämpötila (°C).

Jos käytettävissä on validi alustadynamometrin asetusarvo 23 °C:n testiä varten, toisen asteen alustadynamometrikerrointa Cd mukautetaan seuraavan yhtälön mukaisesti:

Cd_Treg = Cd + (f2_TReg – f2)

3.4.2.   ATCT-testi ja siinä käytettävän ajovastuksen asettaminen on tehtävä kaksipyörävetodynamometrillä, jos vastaava tyyppi 1 -testi on tehty kaksipyörävetodynamometrillä. Jos vastaava tyyppi 1 -testi on tehty nelipyörävetodynamometrillä, on myös tässä tapauksessa käytettävä nelipyörävetodynamometriä.

3.5.   Esivakautus

Esivakautus voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä lämpötilassa Treg.

Moottorin lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta 23 °C tai Treg sen mukaan, mikä lämpötila on valittu esivakautukseen.

3.5.1.   Täyspolttomoottoriajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 2.6 kohdan mukaisesti.

3.5.2.   NOVC-HEV-ajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 8 olevan 3.3.1.1 kohdan mukaisesti.

3.5.3.   OVC-HEV-ajoneuvot esivakautetaan alaliitteen 8 lisäyksessä 4 olevan 2.1.1 tai 2.1.2 kohdan mukaisesti.

3.6.   Seisotus

3.6.1.   Ajoneuvoa pidetään esivakautuksen jälkeen ja ennen testausta seisonta-alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat tässä alaliitteessä 6 a olevan 3.2.2 kohdan mukaiset.

3.6.2.   Esivakautuksen päättymisestä lämpötilassa Treg
  tapahtuvaan seisotukseen asti ajoneuvoa ei saa altistaa lämpötilasta Treg
  poikkeavalle lämpötilalle pitempään kuin 10 minuuttia.

3.6.3.   Sen jälkeen ajoneuvoa pidetään seisonta-alueella niin kauan, että aika esivakautustestin lopusta ATCT-testin alkuun vastaa aikaa tsoak_ATCT + 15 minuutin tarkkuudella. Aikaa tsoak_ATCT voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella jatkaa enintään 120 minuuttia. Tällöin on jatkettua aikaa käytettävä tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa määriteltyyn jäähdyttämiseen.

3.6.4.   Seisonnassa ei saa käyttää jäähdytystuuletinta, ja kaikki korinosat on asetettava kuten tavanomaisessa pysäköinnissä. Aika esivakautuksen lopusta ATCT-testin alkuun on kirjattava.

3.6.5.   Ajoneuvo siirretään seisonta-alueelta testihuoneeseen mahdollisimman pian. Ajoneuvoa ei saa altistaa lämpötilasta Treg poikkeavalle lämpötilalle pitempään kuin 10 minuuttia.

3.7.   ATCT-testi

3.7.1.   Testisyklinä käytetään alaliitteessä 1 kyseiselle ajoneuvoryhmälle osoitettua WLTC-sykliä.

3.7.2.   Päästötestien suorittamisessa noudatetaan alaliitteessä 6 täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta ja alaliitteessä 8 NOVC-HEV-ajoneuvojen ja OVC-HEV-ajoneuvojen varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin osalta esitettyjä menettelyjä, kuitenkin niin, että testihuoneen ympäristöolosuhteiden on oltava tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.2.1 kohdassa kuvatun mukaiset.

3.7.3.   Täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta taulukon A7/1 vaiheessa 1 ja HEV-ajoneuvojen osalta taulukon A8/5 vaiheessa 2 määritellyt pakokaasupäästöt eivät saa ATCT-testissä ylittää asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 määriteltyjä testattavaan ajoneuvoon sovellettavia Euro 6 -päästörajoja.

3.8.   Laskeminen ja dokumentointi

3.8.1.   Perheen korjauskerroin FCF lasketaan seuraavasti:

FCF = MCO2,Treg / MCO2,23°

jossa

| MCO2,23° | on H-konfiguraation ajoneuvon CO2-päästöjen massa kaikkien lämpötilassa 23 °C suoritettujen tyyppi 1 -testien keskiarvona täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ja OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa taulukon A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauksissa ilman lisäkorjauksia (g/km) |
| --- | --- |
| MCO2,Treg | CO2-päästöjen massa alueellisessa lämpötilassa suoritetussa kokonaisessa WLTC-syklissä täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ja OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa taulukon A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauksissa ilman lisäkorjauksia (g/km). OVC-HEV- ja NOVC-HEV-tapauksessa käytetään alaliitteen 8 lisäyksessä 2 määriteltyä KCO2-kerrointa. |

MCO2,23°

on H-konfiguraation ajoneuvon CO2-päästöjen massa kaikkien lämpötilassa 23 °C suoritettujen tyyppi 1 -testien keskiarvona täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ja OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa taulukon A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauksissa ilman lisäkorjauksia (g/km)

MCO2,Treg

CO2-päästöjen massa alueellisessa lämpötilassa suoritetussa kokonaisessa WLTC-syklissä täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ja OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa taulukon A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauksissa ilman lisäkorjauksia (g/km). OVC-HEV- ja NOVC-HEV-tapauksessa käytetään alaliitteen 8 lisäyksessä 2 määriteltyä KCO2-kerrointa.

Sekä MCO2,23° että MCO2,Treg mitataan samasta testiajoneuvosta.

FCF kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

FCF pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen.

3.8.2.   ATCT-perheen (ks. tässä alaliitteessä 6 a olevassa 2.3 kohdassa annettu määritelmä) kaikkien täyspolttomoottoriajoneuvojen CO2-arvot lasketaan seuraavista yhtälöistä:

MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF

MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF

jossa

| MCO2,c,4
  ja MCO2,p,4
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskelman edellisestä vaiheesta (g/km) |
| --- |

MCO2,c,4
  ja MCO2,p,4
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskelman edellisestä vaiheesta (g/km)

| MCO2,c,5
  ja MCO2,p,5
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus mukaan luettuna (g/km). Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskelmissa. |
| --- |

MCO2,c,5
  ja MCO2,p,5
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus mukaan luettuna (g/km). Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskelmissa.

3.8.3.   ATCT-perheen (ks. tässä alaliitteessä 6 a olevassa 2.3 kohdassa annettu määritelmä) kaikkien OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO2-arvot lasketaan seuraavista yhtälöistä:

MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS,c,4 × FCF

MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF

jossa

| MCO2,CS,c,4
  and MCO2,CS,p,4
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskelman edellisestä vaiheesta (g/km) |
| --- |

MCO2,CS,c,4
  and MCO2,CS,p,4
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskelman edellisestä vaiheesta (g/km)

| MCO2,CS,c,5
  and MCO2,CS,p,5
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus mukaan luettuna (g/km). Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskelmissa. |
| --- |

MCO2,CS,c,5
  and MCO2,CS,p,5
  ovat CO2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus mukaan luettuna (g/km). Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskelmissa.

3.8.4.   Jos FCF:n arvo on pienempi kuin 1, sen katsotaan olevan 1, kun sovelletaan tämän alaliitteen 4.1 kohdan mukaista huonoimman tapauksen menettelyä.

3.9.   Jäähdyttäminen

3.9.1.   ATCT-perheen vertailuajoneuvona toimivan testiajoneuvon ja kaikkien ATCT-perheeseen kuuluvien interpolointiperheiden H-konfiguraation ajoneuvojen tapauksessa mitataan moottorin jäähdytysaineen loppulämpötila, kun ajoneuvolla on ensin ajettu vastaava tyyppi 1 -testi lämpötilassa 23 °C ja kun ajoneuvoa on sitten seisotettu lämpötilassa 23 °C arvoa tsoak_ATCT vastaava aika +15 minuutin tarkkuudella. Kesto mitataan kyseisen vastaavan tyyppi 1 -testin lopusta.

3.9.1.1.   Jos seisonta-aikaa tsoak_ATCT jatkettiin vastaavassa ATCT-testissä, sovelletaan samaa seisonta-aikaa + 15 minuutin tarkkuudella.

3.9.2.   Jäähdytys on tehtävä mahdollisimman pian tyyppi 1 -testin loputtua ja joka tapauksessa 20 minuutin kuluessa siitä. Mitattu seisonta-aika on aika loppulämpötilan mittaamisesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin päättymiseen. Se kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.

3.9.3.   Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta vähennetään moottorin jäähdytysaineen loppulämpötilasta, joka on mitattu 3.9.1 kohdassa määritetyn seisonta-ajan lopussa. Saatu arvo on ΔT_ATCT lähimpään kokonaislukuun pyöristettynä.

3.9.4.   Jos saatu arvo ΔT_ATCT on suurempi tai yhtä suuri kuin vertailuajoneuvon arvo ΔT_ATCT tarkkuudella – 2 °C, kyseisen interpolointiperheen ei katsota kuuluvan samaan ATCT-perheeseen.

3.9.5.   ATCT-perheen kaikkien ajoneuvojen jäähdytysaineen lämpötila on mitattava samasta kohdasta jäähdytysjärjestelmässä. Kohdan on sijaittava mahdollisimman lähellä moottoria, jotta jäähdytysaineen lämpötila edustaa moottorin lämpötilaa mahdollisimman hyvin.

3.9.6.   Seisonta-alueen lämpötila mitataan tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.2.2.2 kohdassa esitetyllä tavalla.

4.   Mittauksessa sallitut vaihtoehdot

4.1.   Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan tässä alaliitteessä 6 a olevan 3.6 kohdan säännösten asemesta soveltaa tyyppi 1 -testin mukaista jäähdytysmenettelyä. Tällöin toimitaan seuraavasti:

| a) | Sovelletaan alaliitteessä 6 olevan 2.7.2 kohdan säännöksiä, ja lisäksi seisotusajan on oltava vähintään 9 tuntia. |
| --- | --- |

a)

Sovelletaan alaliitteessä 6 olevan 2.7.2 kohdan säännöksiä, ja lisäksi seisotusajan on oltava vähintään 9 tuntia.

| b) | Moottorin lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta Treg ennen ATCT-testin aloittamista. Lämpötila kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin. Tällöin voidaan kaikkien perheen ajoneuvojen osalta olla soveltamatta tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa kuvattua jäähdytysvaatimusta ja moottoritilan eristämistä koskevia kriteerejä. |
| --- | --- |

b)

Moottorin lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta Treg ennen ATCT-testin aloittamista. Lämpötila kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin. Tällöin voidaan kaikkien perheen ajoneuvojen osalta olla soveltamatta tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa kuvattua jäähdytysvaatimusta ja moottoritilan eristämistä koskevia kriteerejä.

Vaihtoehtoa ei sallita, jos ajoneuvo on varustettu aktiivisella lämmönvarastointilaitteella.

Menettelyn soveltaminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

4.2.   ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä

Jos ATCT-perheessä on vain yksi interpolointiperhe, voidaan olla soveltamatta tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa kuvattua jäähdytysvaatimusta. Tämä on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

4.3.   Vaihtoehtoinen menettely moottorin lämpötilan mittaamiseksi

Jos jäähdytysnesteen lämpötilaa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa kuvatun jäähdyttämisen yhteydessä jäähdytysnesteen lämpötilan asemesta moottoriöljyn lämpötilaa. Moottoriöljyn lämpötilaa on tällöin käytettävä kaikkien perheen ajoneuvojen osalta.

Menettelyn soveltaminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

| 33) | Lisätään alaliite 6 b seuraavasti:


  ”Alaliite 6 b

  CO2-päästötulosten korjaaminen tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen

  1.   Yleistä
  Tässä alaliitteessä 6 b määritellään vaatimukset, jotka koskevat CO2-testitulosten korjaamista tavoitenopeuden ja ajomatkan toleranssien suhteen.
  Tätä alaliitettä 6 b sovelletaan ainoastaan täyspolttomoottoriajoneuvoihin.
  2.   Ajoneuvon nopeuden mittaaminen
  2.1.   Ajoneuvon todellinen/mitattu nopeus vmi (km/h), joka saadaan alustadynamometrin rullan nopeudesta, mitataan taajuudella 10 Hz yhdessä todellista nopeutta vastaavan todellisen ajan kanssa.
  2.2.   Alaliitteen 1 taulukoissa A1/1–A1/12 esitetty aikapisteiden välinen tavoitenopeus vi (km/h) määritetään lineaarisella interpoloinnilla 10 Hz:n taajuudella.
  3.   Korjausmenettely
  3.1.   Todellisen/mitatun ja tavoitepyörätehon laskeminen
  Pyöräteho ja pyörillä vaikuttavat voimat tavoite- ja todellisella/mitatulla nopeudella lasketaan seuraavista yhtälöistä:






























  jossa







  Fi | on tavoitekäyttövoima ajalla (i – 1) – (i) (N) |
| --- | --- | --- |
| Fmi | on todellinen/mitattu käyttövoima ajalla (i – 1) – (i) (N) |
| Pi | on tavoiteteho ajalla (i – 1) – (i) (kW) |
| Pmi | on todellinen/mitattu teho ajalla (i – 1) – (i) (kW) |
| f
  0, f
  1, f
  2 | ovat ajovastuskertoimet alaliitteestä 4, (N, N/(km/h), N/(km/h)2) |
| Vi | on tavoitenopeus ajankohtana i (km/h) |
| Vmi | on todellinen/mitattu nopeus ajankohtana i (km/h) |
| TM | on ajoneuvon testimassa (kg) |
| mr | on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa alaliitteessä 4 olevan 2.5.1 kohdan mukaisesti (kg) |
| ai | on tavoitekiihtyvyys ajalla (i – 1) – (i) (m/s2) |
| ami | on todellinen/mitattu kiihtyvyys ajalla (i – 1) – (i) (m/s2) |
| ti | on aika (s). |

33)

Lisätään alaliite 6 b seuraavasti:

”Alaliite 6 b

CO2-päästötulosten korjaaminen tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen

1.   Yleistä

Tässä alaliitteessä 6 b määritellään vaatimukset, jotka koskevat CO2-testitulosten korjaamista tavoitenopeuden ja ajomatkan toleranssien suhteen.

Tätä alaliitettä 6 b sovelletaan ainoastaan täyspolttomoottoriajoneuvoihin.

2.   Ajoneuvon nopeuden mittaaminen

2.1.   Ajoneuvon todellinen/mitattu nopeus vmi (km/h), joka saadaan alustadynamometrin rullan nopeudesta, mitataan taajuudella 10 Hz yhdessä todellista nopeutta vastaavan todellisen ajan kanssa.

2.2.   Alaliitteen 1 taulukoissa A1/1–A1/12 esitetty aikapisteiden välinen tavoitenopeus vi (km/h) määritetään lineaarisella interpoloinnilla 10 Hz:n taajuudella.

3.   Korjausmenettely

3.1.   Todellisen/mitatun ja tavoitepyörätehon laskeminen

Pyöräteho ja pyörillä vaikuttavat voimat tavoite- ja todellisella/mitatulla nopeudella lasketaan seuraavista yhtälöistä:

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

jossa

Fi

on tavoitekäyttövoima ajalla (i – 1) – (i) (N)

Fmi

on todellinen/mitattu käyttövoima ajalla (i – 1) – (i) (N)

Pi

on tavoiteteho ajalla (i – 1) – (i) (kW)

Pmi

on todellinen/mitattu teho ajalla (i – 1) – (i) (kW)

f
  0, f
  1, f
  2

ovat ajovastuskertoimet alaliitteestä 4, (N, N/(km/h), N/(km/h)2)

Vi

on tavoitenopeus ajankohtana i (km/h)

Vmi

on todellinen/mitattu nopeus ajankohtana i (km/h)

TM

on ajoneuvon testimassa (kg)

mr

on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa alaliitteessä 4 olevan 2.5.1 kohdan mukaisesti (kg)

ai

on tavoitekiihtyvyys ajalla (i – 1) – (i) (m/s2)

ami

on todellinen/mitattu kiihtyvyys ajalla (i – 1) – (i) (m/s2)

ti

on aika (s).

3.2.   Seuraavassa vaiheessa lasketaan alustava teho POVERRUN,1 seuraavasta yhtälöstä:

POVERRUN,1 = – 0,02 × PRATED

jossa

| POVERRUN,1 | on alustava ylimenoteho (kW) |
| --- | --- |
| PRATED | on ajoneuvon nimellisteho (kW). |

POVERRUN,1

on alustava ylimenoteho (kW)

PRATED

on ajoneuvon nimellisteho (kW).

3.3.   Kaikki lasketut arvot Pi ja Pmi, jotka ovat pienempiä kuin POVERRUN,1, asetetaan arvoon POVERRUN,1, jotta vältetään negatiiviset arvot, joilla ei ole merkitystä CO2-päästöjen kannalta.

3.4.   Lasketaan arvot Pm,j
  kaikille WLTC-syklin yksittäisille vaiheille seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

| Pm,j | on keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW) |
| --- | --- |
| Pmi | on todellinen/mitattu teho ajalla (i – 1) – (i) (kW) |
| t
  0 | on aika tarkasteltavan vaiheen j alussa (s) |
| tend | on aika tarkasteltavan vaiheen j lopussa (s) |
| n | on aika-askelten lukumäärä tarkasteltavassa vaiheessa |
| j | on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero. |

Pm,j

on keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)

Pmi

on todellinen/mitattu teho ajalla (i – 1) – (i) (kW)

t
  0

on aika tarkasteltavan vaiheen j alussa (s)

tend

on aika tarkasteltavan vaiheen j lopussa (s)

n

on aika-askelten lukumäärä tarkasteltavassa vaiheessa

j

on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero.

3.5.   Sovellettavan WLTC-syklin kunkin vaiheen RCB-korjatut CO2-päästöjen massat (g/km) saadaan seuraavasta yhtälöstä (yksikkönä g/s):

Formula

jossa

| MCO

  2,

  j | on CO2-päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s) |
| --- | --- |
| MCO

  2,

  RCB,j | on alaliitteen 7 taulukon A7/1 vaiheesta 1 saatu tarkasteltavan WLTC-vaiheen j CO2-päästöjen massa korjattuna alaliitteen 6 lisäyksen 2 mukaisesti siten, että RCB-korjaus tehdään ottamatta huomioon korjauskriteeriä c |
| dm,j | on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka (km) |
| tj | on tarkasteltavan vaiheen j kesto (s). |

MCO

  2,

  j

on CO2-päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s)

MCO

  2,

  RCB,j

on alaliitteen 7 taulukon A7/1 vaiheesta 1 saatu tarkasteltavan WLTC-vaiheen j CO2-päästöjen massa korjattuna alaliitteen 6 lisäyksen 2 mukaisesti siten, että RCB-korjaus tehdään ottamatta huomioon korjauskriteeriä c

dm,j

on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka (km)

tj

on tarkasteltavan vaiheen j kesto (s).

3.6.   Seuraavassa vaiheessa nämä WLTC-syklin kunkin vaiheen CO2-päästöjen massat (g/s) korreloidaan suhteessa tässä alaliitteessä 6 b olevan 3.4 kohdan mukaisesti laskettuihin keskimääräisiin arvoihin P
  m,j1
  .

Lasketaan tietojen paras yhteensopivuus pienimmän neliösumman lineaarisella regressiolla. Kuvassa A6b/1 on esimerkki tällaisesta regressiolinjasta (veline-kuvaaja).

Kuva A6b/1.

Esimerkki veline-regressiolinjasta.

Teho Pm,j (kW)

VELINE LINJA

CO2 (g/s)

3.7.   Tässä alaliitteessä 6 b olevan 3.6 kohdan mukaisesti laskettu ajoneuvokohtainen veline-kuvaaja 1 määrittelee tarkasteltavan vaiheen j CO2-päästöjen korrelaation suhteessa samassa vaiheessa j mitattuun keskimääräiseen pyörätehoon. Yhtälö saa seuraavan muodon:

MCO

  2,

  j
  = (kv,1 × Pm,j

  1) + Dv,1

jossa

| MCO

  2,

  j | on CO2-päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s) |
| --- | --- |
| Pm,j

  1 | on arvon POVERRUN,1 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW) |
| kv,1 | on veline-kuvaajan 1 kaltevuus (g CO2/kWs) |
| Dv,1 | on veline-kuvaajan 1 vakio (g CO2/s). |

MCO

  2,

  j

on CO2-päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s)

Pm,j

  1

on arvon POVERRUN,1 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)

kv,1

on veline-kuvaajan 1 kaltevuus (g CO2/kWs)

Dv,1

on veline-kuvaajan 1 vakio (g CO2/s).

3.8.   Seuraavassa vaiheessa lasketaan toinen teho POVERRUN,2 seuraavasta yhtälöstä:

POVERRUN,2 = – Dv,1 / kv,1

jossa

| POVERRUN,2 | on toinen ylimenoteho (kW) |
| --- | --- |
| kv,1 | on veline-kuvaajan 1 kaltevuus (g CO2/kWs) |
| Dv,1 | on veline-kuvaajan 1 vakio (g CO2/s). |

POVERRUN,2

on toinen ylimenoteho (kW)

kv,1

on veline-kuvaajan 1 kaltevuus (g CO2/kWs)

Dv,1

on veline-kuvaajan 1 vakio (g CO2/s).

3.9.   Kaikki tässä alaliitteessä 6 b olevan 3.1 kohdan mukaisesti lasketut arvot Pi ja Pmi, jotka ovat pienempiä kuin POVERRUN,2, asetetaan arvoon POVERRUN,2, jotta vältetään negatiiviset arvot, joilla ei ole merkitystä CO2-päästöjen kannalta.

3.10.   Lasketaan uudelleen arvot Pm,j

  2 kullekin WLTC-syklin yksittäiselle jaksolle tässä alaliitteessä 6 b olevassa 3.4 kohdassa esitetyillä yhtälöillä.

3.11.   Lasketaan sitten uusi ajoneuvokohtainen veline-kuvaaja 2 käyttäen tässä alaliitteessä 6 b olevassa 3.6 kohdassa kuvattua lineaarista regressiota. Veline-kuvaaja 2 saadaan seuraavasta yhtälöstä:

MCO

  2,

  j
  = (kv,2 × Pm,j

  2) + Dv,2

jossa

| MCO

  2

  ,j | on CO2-päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s) |
| --- | --- |
| Pm,j

  2 | on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW) |
| kv,2 | on veline-kuvaajan 2 kaltevuus (g CO2/kWs) |
| Dv,2 | on veline-kuvaajan 2 vakio (g CO2/s). |

MCO

  2

  ,j

on CO2-päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s)

Pm,j

  2

on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)

kv,2

on veline-kuvaajan 2 kaltevuus (g CO2/kWs)

Dv,2

on veline-kuvaajan 2 vakio (g CO2/s).

3.12.   Seuraavassa vaiheessa lasketaan kullekin WLTC-syklin yksittäiselle vaiheelle arvot Pi,j
  , jotka saadaan tavoitenopeusprofiilista seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| Pi,j

  2 | on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen tavoiteteho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW) |
| --- | --- |
| Pi,

  2 | on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu tavoiteteho ajalla (i – 1) – (i) (kW) |
| t
  0 | on aika tarkasteltavan vaiheen j alussa (s) |
| tend | on aika tarkasteltavan vaiheen j lopussa (s) |
| n | on aika-askelten lukumäärä tarkasteltavassa vaiheessa |
| j | on tarkasteltavan WLTC-vaiheen järjestysnumero. |

Pi,j

  2

on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen tavoiteteho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)

Pi,

  2

on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu tavoiteteho ajalla (i – 1) – (i) (kW)

t
  0

on aika tarkasteltavan vaiheen j alussa (s)

tend

on aika tarkasteltavan vaiheen j lopussa (s)

n

on aika-askelten lukumäärä tarkasteltavassa vaiheessa

j

on tarkasteltavan WLTC-vaiheen järjestysnumero.

3.13.   Lasketaan seuraavaksi CO2-päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s) seuraavasta yhtälöstä:

ΔCO2,j = kv,2 × (Pi,j

  2 – Pm,j

  2)

jossa

| ΔCO2,j | on CO2-päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s) |
| --- | --- |
| kv,2 | on veline-kuvaajan 2 kaltevuus (g CO2/kWs) |
| Pi,j

  2 | on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen tavoiteteho tarkastelujaksolla j (kW) |
| Pm,j

  2 | on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkastelujaksolla j (kW) |
| j | on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli. |

ΔCO2,j

on CO2-päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s)

kv,2

on veline-kuvaajan 2 kaltevuus (g CO2/kWs)

Pi,j

  2

on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen tavoiteteho tarkastelujaksolla j (kW)

Pm,j

  2

on arvon POVERRUN,2 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkastelujaksolla j (kW)

j

on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli.

3.14.   Lasketaan lopullinen ajomatka- ja nopeuskorjattu CO2-päästöjen massa jaksolla j seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

| MCO

  2,

  j

  ,2,

  b | on ajomatka- ja nopeuskorjattu CO2-päästöjen massa jaksolla j (g/km) |
| --- | --- |
| MCO

  2,

  j

  ,1 | on CO2-päästöjen massa jaksolla j (g/km), ks. vaihe 1 alaliitteen 7 taulukossa A7/1 |
| ΔCO2,j | on CO2-päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s) |
| tj | on tarkastelujakson j kesto (s). |
| dm,j | on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka (km) |
| di,j | on tarkastelujakson j tavoiteajomatka (km) |
| j | on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli. |

MCO

  2,

  j

  ,2,

  b

on ajomatka- ja nopeuskorjattu CO2-päästöjen massa jaksolla j (g/km)

MCO

  2,

  j

  ,1

on CO2-päästöjen massa jaksolla j (g/km), ks. vaihe 1 alaliitteen 7 taulukossa A7/1

ΔCO2,j

on CO2-päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s)

tj

on tarkastelujakson j kesto (s).

dm,j

on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka (km)

di,j

on tarkastelujakson j tavoiteajomatka (km)

j

on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli.

| (34) | Muutetaan alaliite 7 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1.1 kohdan toinen kappale seuraavasti:

  ”Alaliitteessä 8 olevassa 4 kohdassa esitetään testitulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely.” |
| --- | --- | --- |

(34)

Muutetaan alaliite 7 seuraavasti:

a)

Korvataan 1.1 kohdan toinen kappale seuraavasti:

”Alaliitteessä 8 olevassa 4 kohdassa esitetään testitulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely.”

| b) | Korvataan 1.4 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menettely”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1.4 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menettely”.

| c) | Korvataan 1.4 kohdassa oleva taulukko A7/1 seuraavasti:
  ”Taulukko A7/1


  Lopullisten testitulosten laskeminen










  Lähde | Syöte | Prosessi | Tulos | Vaihe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaliite 6 | Testin raakatulokset | Massapäästöt
  Tämän alaliitteen 3–3.2.2 kohta | Mi,p,1, g/km,
  MCO2,p,1, g/km. | 1 |
| Tulos vaiheesta 1 | Mi,p,1, g/km,
  MCO2,p,1, g/km. | Syklin yhdistettyjen arvojen laskeminen:










  jossa | Mi/CO2,c,2 = päästötulokset koko syklissä |

c)

Korvataan 1.4 kohdassa oleva taulukko A7/1 seuraavasti:

”Taulukko A7/1

Taulukko A7/1

Lopullisten testitulosten laskeminen

Lopullisten testitulosten laskeminen

Lähde

Syöte

Prosessi

Tulos

Vaihe

Alaliite 6

Testin raakatulokset

Massapäästöt

Tämän alaliitteen 3–3.2.2 kohta

Mi,p,1, g/km,

i,p,1

MCO2,p,1, g/km.

CO2,p,1

1

Tulos vaiheesta 1

Mi,p,1, g/km,

i,p,1

MCO2,p,1, g/km.

CO2,p,1

Syklin yhdistettyjen arvojen laskeminen:

Formula

Formula

jossa

Mi/CO2,c,2 = päästötulokset koko syklissä

i/CO2,c,2

| | dp = ajomatkat syklin vaiheissa p |
| --- | --- |

dp = ajomatkat syklin vaiheissa p

p

Mi,c,2, g/km,

i,c,2

MCO2,c,2, g/km.

CO2,c,2

2

Tulos vaiheista 1 ja 2

MCO2,p,1, g/km,

CO2,p,1

MCO2,c,2, g/km.

CO2,c,2

CO2-päästötulosten korjaaminen tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen

2

Alaliite 6 b

Huom. Koska myös ajomatka korjataan, on viittauksia ajomatkaan tästä laskentavaiheesta lähtien pidettävä viittauksina tavoiteajomatkaan.

MCO2,p,2b, g/km;

CO2,p,2b

MCO2,c,2b, g/km.

CO2,c,2b

2 b

Tulos vaiheesta 2 b

MCO2,p,2b, g/km;

CO2,p,2b

MCO2,c,2b, g/km.

CO2,c,2b

RCB-korjaus

Alaliite 6, lisäys 2

MCO2,p,3, g/km,

CO2,p,3

MCO2,c,3, g/km.

CO2,c,3

3

Tulos vaiheista 2 ja 3

Mi,c,2, g/km,

i,c,2

MCO2,c,3, g/km.

CO2,c,3

Päästöjen testausmenettely kaikille jaksoittaisesti regeneroituvilla järjestelmillä varustetuille ajoneuvoille, Ki

i

Alaliite 6, lisäys 1

Mi,c,4 = Ki × Mi,c,2

i,c,4

i

i,c,2

tai

Mi,c,4 = Ki + Mi,c,2

i,c,4

i

i,c,2

ja

MCO2,c,4 = KCO2 × MCO2,c,3

CO2,c,4

CO2

CO2,c,3

tai

MCO2,c,4 = KCO2 + MCO2,c,3

CO2,c,4

CO2

CO2,c,3

Ki:n määrittämisessä käytettävä summaava tai kertova tekijä

i

Jos Ki-kerrointa ei sovelleta:

i

| | Mi,c,4 = Mi,c,2 |
| --- | --- |

Mi,c,4 = Mi,c,2

i,c,4

i,c,2

| | MCO2,c,4 = MCO2,c,3 |
| --- | --- |

MCO2,c,4 = MCO2,c,3

CO2,c,4

CO2,c,3

Mi,c,4, g/km,

i,c,4

MCO2,c,4, g/km.

CO2,c,4

4 a

Tulos vaiheista 3 ja 4 a

MCO2,p,3, g/km,

CO2,p,3

MCO2,c,3, g/km,

CO2,c,3

MCO2,c,4, g/km.

CO2,c,4

Jos Ki-kerrointa sovelletaan, linjataan vaiheittaiset CO2-tulokset syklin yhdistettyyn arvoon:

i

2

MCO2,p,4 = MCO2,p,3 × AFKi

CO2,p,4

CO2,p,3

Ki

syklin kunkin vaiheen p osalta

jossa

Formula

Jos Ki-kerrointa ei sovelleta:

i

MCO2,p,4 = MCO2,p,3

CO2,p,4 =

CO2,p,3

MCO2,p,4, g/km.

CO2,p,4

4 b

Tulos vaiheesta 4

Mi,c,4, g/km,

i,c,4

MCO2,c,4, g/km,

CO2,c,4

MCO2,p,4, g/km.

CO2,p,4

Tehdään ATCT-korjaus alaliitteessä 6 a olevan 3.8.2 kohdan mukaisesti.

Lasketaan huononemiskertoimet liitteen VII mukaisesti ja sovelletaan niitä kriteeripäästöjen arvoihin.

Mi,c,5, g/km,

i,c,5

MCO2,c,5, g/km,

CO2,c,5

MCO2,p,5, g/km.

CO2,p,5

5

Yhden testin tulos

Tulos vaiheesta 5

Kaikissa testeissä:

| | Mi,c,5, g/km, |
| --- | --- |

Mi,c,5, g/km,

i,c,5

| | MCO2,c,5, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,c,5, g/km,

CO2,c,5

| | MCO2,p,5, g/km. |
| --- | --- |

MCO2,p,5, g/km.

CO2,p,5

Määritetään testiarvojen keskiarvo ja ilmoitettu arvo.

Alaliite 6, 1.2–1.2.3 kohta

Mi,c,6, g/km,

i,c,6

MCO2,c,6, g/km,

CO2,c,6

MCO2,p,6, g/km.

CO2,p,6

MCO2,c,declared, g/km.

CO2,c,declared

6

Tulos vaiheesta 6

MCO2,c,6, g/km,

CO2,c,6

MCO2,p,6, g/km.

CO2,p,6

MCO2,c,declared, g/km.

CO2,c,declared

Yhdenmukaistetaan vaihekohtaiset arvot.

Alaliite 6, 1.2.4 kohta

ja

MCO2,c,7 = MCO2,c,declared

CO2,c,7

CO2,c,declared

MCO2,c,7, g/km,

CO2,c,7

MCO2,p,7, g/km.

CO2,p,7

7

Tulos vaiheista 6 ja 7

Mi,c,6, g/km,

i,c,6

MCO2,c,7, g/km,

CO2,c,7

MCO2,p,7, g/km.

CO2,p,7

Lasketaan polttoaineenkulutus.

Tämän alaliitteen 6 kohta.

Polttoaineenkulutus lasketaan soveltuvalta sykliltä ja sen vaiheilta erikseen. Tällöin

| a) | käytetään soveltuvan vaiheen tai syklin CO2-arvoja |
| --- | --- |

a)

käytetään soveltuvan vaiheen tai syklin CO2-arvoja

2

| b) | käytetään koko syklin kriteeripäästöjä |
| --- | --- |

b)

käytetään koko syklin kriteeripäästöjä

ja

| | Mi,c,8 = Mi,c,6 |
| --- | --- |

Mi,c,8 = Mi,c,6

i,c,8

i,c,6

| | MCO2,c,8 = MCO2,c,7 |
| --- | --- |

MCO2,c,8 = MCO2,c,7

CO2,c,8

CO2,c,7

| | MCO2,p,8 = MCO2,p,7 |
| --- | --- |

MCO2,p,8 = MCO2,p,7

CO2,p,8

CO2,p,7

FCc,8, l/100km,

c,8

FCp,8, l/100km,

p,8

Mi,c,8, g/km,

i,c,8

MCO2,c,8, g/km,

CO2,c,8

MCO2,p,8, g/km.

CO2,p,8

8

testiajoneuvon tulokset tyyppi 1 -testistä

Vaihe 8

Kukin H- ja L-konfiguraation testiajoneuvo:

| | Mi,c,8, g/km, |
| --- | --- |

Mi,c,8, g/km,

i,c,8

| | MCO2,c,8, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,c,8, g/km,

CO2,c,8

| | MCO2,p,8, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,p,8, g/km,

CO2,p,8

| | FCc,8, l/100km, |
| --- | --- |

FCc,8, l/100km,

c,8

| | FCp,8, l/100km. |
| --- | --- |

FCp,8, l/100km.

p,8

Jos H-konfiguraation ajoneuvon lisäksi testattiin L-konfiguraation ajoneuvo, kriteeripäästötulokseksi otetaan suurempi näistä kahdesta arvosta ja kirjataan se arvoksi Mi,c.

i,c

Yhdistettyjen THC- ja NOx-päästöjen tapauksessa käytetään summan suurinta arvoa, joka koskee joko H- tai L-konfiguraation ajoneuvoa.

Jos L-konfiguraation ajoneuvoa ei testattu, Mi,c = Mi,c,8

i,c

i,c,8

CO2:n ja polttoaineenkulutuksen (FC) osalta käytetään vaiheessa 8 saatuja arvoja. CO2-arvot pyöristetään kahden ja FC-arvot kolmen desimaalin tarkkuuteen.

2

2

Mi,c, g/km,

i,c

MCO2,c,H, g/km,

CO2,c,H

MCO2,p,H, g/km,

CO2,p,H

FCc,H, l/100 km,

c,H

FCp,H, l/100 km,

p,H

ja jos testattiin L-konfiguraation ajoneuvo:

| | MCO2,c,L, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,c,L, g/km,

CO2,c,L

| | MCO2,p,L, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,p,L, g/km,

CO2,p,L

| | FCc,L, l/100 km, |
| --- | --- |

FCc,L, l/100 km,

c,L

| | FCp,L, l/100 km. |
| --- | --- |

FCp,L, l/100 km.

p,L

9

Interpolointiperheen tulos

Lopullinen kriteeripäästötulos

Vaihe 9

MCO2,c,H, g/km,

CO2,c,H

MCO2,p,H, g/km,

CO2,p,H

FCc,H, l/100 km,

c,H

FCp,H, l/100 km,

p,H

ja jos testattiin L-konfiguraation ajoneuvo:

| | MCO2,c,L, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,c,L, g/km,

CO2,c,L

| | MCO2,p,L, g/km, |
| --- | --- |

MCO2,p,L, g/km,

CO2,p,L

| | FCc,L, l/100 km, |
| --- | --- |

FCc,L, l/100 km,

c,L

| | FCp,L, l/100 km. |
| --- | --- |

FCp,L, l/100 km.

p,L

Lasketaan interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenkulutus ja CO2-päästöt.

2

Tämän alaliitteen 3.2.3 kohta

CO2-päästöt ilmaistaan grammoina kilometriä kohti (g/km) pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun.

2

Polttoaineenkulutusarvot pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen ja ilmaistaan litroina 100 kilometriä kohti (l/100 km).

MCO2,c,ind g/km,

CO2,c,ind

MCO2,p,ind, g/km,

CO2,p,ind

FCc,ind l/100 km,

c,ind

FCp,ind, l/100 km.

p,ind

10

Yksittäisen ajoneuvon tulos

Lopullinen CO2- ja FC-tulos”

2

| d) | Lisätään 2.1 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Virtaamaa mitataan jatkuvasti. Mitataan kokonaistilavuus koko testin ajalta.” |
| --- | --- |

d)

Lisätään 2.1 kohtaan kappale seuraavasti:

”Virtaamaa mitataan jatkuvasti. Mitataan kokonaistilavuus koko testin ajalta.”

| e) | Poistetaan 2.1.1 kohta. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan 2.1.1 kohta.

| f) | Korvataan 3.2.1.1.3.1 kohdassa ilmaisu






  ”RfCH4 | on FID:n metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan 3.2.1.1.3.1 kohdassa ilmaisu

”RfCH4

CH4

on FID:n metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti.”

ilmaisulla

| ”RfCH4 | on FID:n metaanivastetekijä määritettynä ja täsmennettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti”. |
| --- | --- |

”RfCH4

CH4

on FID:n metaanivastetekijä määritettynä ja täsmennettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti”.

| g) | Korvataan 3.2.1.1.3.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2.1.1.3.2. | Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC-pitoisuuden laskeminen riippuu nolla- ja kalibrointisäädössä käytettävästä kalibrointikaasusta ja -menetelmästä.
  Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analysaattoria ilman NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla tavalliseen tapaan.
  Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n kanssa, voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:






  a) | propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Korvataan 3.2.1.1.3.2 kohta seuraavasti:

”3.2.1.1.3.2.

Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC-pitoisuuden laskeminen riippuu nolla- ja kalibrointisäädössä käytettävästä kalibrointikaasusta ja -menetelmästä.

Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analysaattoria ilman NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla tavalliseen tapaan.

Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n kanssa, voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:

a)

propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n

| b) | metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi. |
| --- | --- |

b)

metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi.

On erittäin suositeltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kulkevalla metaani-ilmaseoksella.

Menetelmässä a lasketaan CH4- ja NMHC-pitoisuus seuraavista yhtälöistä:

4

Formula

Formula

Jos RfCH4 < 1,05, se voidaan jättää pois edellä olevasta CCH4-yhtälöstä.

fCH4

CH4

Menetelmässä b lasketaan CH4- ja NMHC-pitoisuus seuraavista yhtälöistä:

4

Formula

Formula

jossa

| CHC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi (ppm C) |
| --- | --- |
| CHC(w/oNMC) | on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n (ppm C) |
| RfCH4 | on metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti |
| EM | on metaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.3.1 kohdan mukaisesti |
| EE | on etaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.3.2 kohdan mukaisesti. |

CHC(w/NMC)

HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi (ppm C)

CHC(w/oNMC)

HC(w/oNMC)

on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n (ppm C)

RfCH4

fCH4

on metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti

EM

M

on metaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.3.1 kohdan mukaisesti

EE

E

on etaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.3.2 kohdan mukaisesti.

Jos RfCH4 < 1,05, se voidaan jättää pois menetelmän b CCH4- ja CNMHC-yhtälöstä.”

fCH4

CH4

NMHC

| h) | Korvataan 3.2.1.1.3.4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.2 kohdassa (menetelmä b) esitetty CCH4:n laskemiseen käytettävä yhtälö saa seuraavan muodon:” |
| --- | --- |

h)

Korvataan 3.2.1.1.3.4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.2 kohdassa (menetelmä b) esitetty CCH4:n laskemiseen käytettävä yhtälö saa seuraavan muodon:”

CH4

| i) | Korvataan 3.2.3.1 kohta seuraavasti:
  ”3.2.3.1.   Polttoaineenkulutus ja CO2-päästöt käyttämättä interpolointimenetelmää (ts. käytetään vain ajoneuvoa H)
  Tämän alaliitteen 3.2.1–3.2.1.1.2 kohdan mukaisesti lasketun CO2-arvon ja tämän alaliitteen 6 kohdan mukaisesti lasketun polttoaineenkulutuksen katsotaan koskevan kaikkia interpolointiperheen yksittäisiä ajoneuvoja, eikä interpolointimenetelmää sovelleta.” |
| --- | --- |

i)

Korvataan 3.2.3.1 kohta seuraavasti:

”3.2.3.1.   Polttoaineenkulutus ja CO2-päästöt käyttämättä interpolointimenetelmää (ts. käytetään vain ajoneuvoa H)

2

Tämän alaliitteen 3.2.1–3.2.1.1.2 kohdan mukaisesti lasketun CO2-arvon ja tämän alaliitteen 6 kohdan mukaisesti lasketun polttoaineenkulutuksen katsotaan koskevan kaikkia interpolointiperheen yksittäisiä ajoneuvoja, eikä interpolointimenetelmää sovelleta.”

2

| j) | Korvataan 3.2.3.2.2 kohta seuraavasti:
  ”3.2.3.2.2.   Yksittäisen ajoneuvon ajovastuksen laskeminen
  Jos interpolointiperhe perustuu yhteen tai useampaan ajovastusperheeseen, yksittäinen ajovastus lasketaan ainoastaan kyseiseen ajoneuvoon sovellettavasta ajovastusperheestä.” |
| --- | --- |

j)

Korvataan 3.2.3.2.2 kohta seuraavasti:

”3.2.3.2.2.   Yksittäisen ajoneuvon ajovastuksen laskeminen

Jos interpolointiperhe perustuu yhteen tai useampaan ajovastusperheeseen, yksittäinen ajovastus lasketaan ainoastaan kyseiseen ajoneuvoon sovellettavasta ajovastusperheestä.”

| k) | Korvataan 3.2.3.2.2.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2.3.2.2.2. | Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus”. |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan 3.2.3.2.2.2 kohta seuraavasti:

”3.2.3.2.2.2.

Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus”.

| l) | Lisätään 3.2.3.2.2.2.1, 3.2.3.2.2.2.2 ja 3.2.3.2.2.2.3 kohta seuraavasti:
  3.2.3.2.2.2.1.   Interpolointimenetelmässä käytetään syötetietoina testiajoneuvoihin L ja H valittujen renkaiden todellisia RRC-arvoja RRL ja RRH. Ks. alaliitteessä 4 oleva 4.2.2.1 kohta.
  Jos ajoneuvon L tai H etu- ja taka-akselin renkaiden RRC-arvot ovat erilaiset, lasketaan vierintävastusten painotettu keskiarvo tämän alaliitteen 3.2.3.2.2.2.3 kohdassa esitetystä yhtälöstä.
  3.2.3.2.2.2.2.   Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastuskertoimen RRind arvoksi asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annettu RRC-arvo.
  Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.
  Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään tässä alaliitteessä olevassa 3.2.3.2.2.2.3 kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.
  Jos testiajoneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat tai renkaat, joiden vierintävastuskerroin on sama, interpolointimenetelmässä käytettäväksi arvoksi RR_ind asetetaan arvoRR_H.
  3.2.3.2.2.2.3.   Vierintävastusten painotetun keskiarvon laskeminen
  RRx =(RRx,FA
  × mp
  x,FA
  ) + (RRx,RA
  × (1 – mp
  x,FA
  ))
  jossa






  x | on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo. |
| --- | --- | --- |
| RRL,FA ja RRH,FA | ovat ajoneuvojen L ja H etuakselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia) |
| RRind,FA | on yksittäisen ajoneuvon etuakselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia) |
| RRL,RA ja RRH,RA | ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia) |
| RRind,RA | on yksittäisen ajoneuvon taka-akselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia) |
| mpx,FA | on ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla. |

l)

Lisätään 3.2.3.2.2.2.1, 3.2.3.2.2.2.2 ja 3.2.3.2.2.2.3 kohta seuraavasti:

3.2.3.2.2.2.1.   Interpolointimenetelmässä käytetään syötetietoina testiajoneuvoihin L ja H valittujen renkaiden todellisia RRC-arvoja RRL ja RRH. Ks. alaliitteessä 4 oleva 4.2.2.1 kohta.

L

H

Jos ajoneuvon L tai H etu- ja taka-akselin renkaiden RRC-arvot ovat erilaiset, lasketaan vierintävastusten painotettu keskiarvo tämän alaliitteen 3.2.3.2.2.2.3 kohdassa esitetystä yhtälöstä.

3.2.3.2.2.2.2.   Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastuskertoimen RRind arvoksi asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annettu RRC-arvo.

ind

Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.

Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään tässä alaliitteessä olevassa 3.2.3.2.2.2.3 kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.

Jos testiajoneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat tai renkaat, joiden vierintävastuskerroin on sama, interpolointimenetelmässä käytettäväksi arvoksi RR_ind asetetaan arvoRR_H.

3.2.3.2.2.2.3.   Vierintävastusten painotetun keskiarvon laskeminen

RRx =(RRx,FA
  × mp
  x,FA
  ) + (RRx,RA
  × (1 – mp
  x,FA
  ))

x

(RRx,FA

x,FA

(RRx,RA

x,FA

jossa

x

on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo.

RRL,FA ja RRH,FA

L,FA

H,FA

ovat ajoneuvojen L ja H etuakselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia)

RRind,FA

ind,FA

on yksittäisen ajoneuvon etuakselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia)

RRL,RA ja RRH,RA

L,RA

H,RA

ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia)

RRind,RA

ind,RA

on yksittäisen ajoneuvon taka-akselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia)

mpx,FA

x,FA

on ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla.

Arvoa RRx ei saa pyöristää tai luokitella renkaan energiatehokkuusluokkiin.”

x

| m) | Korvataan 3.2.3.2.2.3 kohta seuraavasti:






  ”3.2.3.2.2.3. | Yksittäisen ajoneuvon ilmanvastus” |
| --- | --- | --- |

m)

Korvataan 3.2.3.2.2.3 kohta seuraavasti:

”3.2.3.2.2.3.

Yksittäisen ajoneuvon ilmanvastus”

| n) | Lisätään 3.2.3.2.2.3.1–3.2.3.2.2.3.6 kohta seuraavasti:
  ”3.2.3.2.2.3.1.   Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen
  Mitataan kaikkien ilmanvastukseen vaikuttavien lisävarusteiden ja korimuotojen ilmanvastus tuulitunnelissa, joka hyväksyntäviranomaisen varmentamana täyttää alaliitteessä 4 olevan 3.2 kohdan vaatimukset.
  3.2.3.2.2.3.2.   Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen vaihtoehtoisella menetelmällä
  Arvon Δ(CD × Af) määrittämiseen voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää vaihtoehtoista menetelmää (esim. simulointia tai alaliitteessä 4 esitetyistä kriteereistä poikkeavaa tuulitunnelia), kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  a) | Vaihtoehtoisella menetelmällä on pystyttävä mittaamaan Δ(CD × Af) tarkkuudella ± 0,015 m2, ja jos käytetään simulaatiota, on lisäksi laskennallisen virtausdynamiikan (CLD) oltava yksityiskohtaisesti validoitu, jotta todellisten ilmavirtauksien korin ympärillä – mukaan luettuina virtausnopeudet, -voimat ja -paineet – voidaan osoittaa vastaavan validointitestien tuloksia. |
| --- | --- | --- |

n)

Lisätään 3.2.3.2.2.3.1–3.2.3.2.2.3.6 kohta seuraavasti:

”3.2.3.2.2.3.1.   Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen

Mitataan kaikkien ilmanvastukseen vaikuttavien lisävarusteiden ja korimuotojen ilmanvastus tuulitunnelissa, joka hyväksyntäviranomaisen varmentamana täyttää alaliitteessä 4 olevan 3.2 kohdan vaatimukset.

3.2.3.2.2.3.2.   Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen vaihtoehtoisella menetelmällä

Arvon Δ(CD × Af) määrittämiseen voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää vaihtoehtoista menetelmää (esim. simulointia tai alaliitteessä 4 esitetyistä kriteereistä poikkeavaa tuulitunnelia), kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:

D

f

a)

Vaihtoehtoisella menetelmällä on pystyttävä mittaamaan Δ(CD × Af) tarkkuudella ± 0,015 m2, ja jos käytetään simulaatiota, on lisäksi laskennallisen virtausdynamiikan (CLD) oltava yksityiskohtaisesti validoitu, jotta todellisten ilmavirtauksien korin ympärillä – mukaan luettuina virtausnopeudet, -voimat ja -paineet – voidaan osoittaa vastaavan validointitestien tuloksia.

D

f

2

| b) | Vaihtoehtoista menetelmää saa käyttää vain niihin aerodynamiikkaan vaikuttaviin osiin (esim. pyörät, kori, jäähdytysjärjestelmä), joiden osalta vastaavuus on osoitettu. |
| --- | --- |

b)

Vaihtoehtoista menetelmää saa käyttää vain niihin aerodynamiikkaan vaikuttaviin osiin (esim. pyörät, kori, jäähdytysjärjestelmä), joiden osalta vastaavuus on osoitettu.

| c) | Hyväksyntäviranomaiselle on esitettävä näyttö vastaavuudesta etukäteen kunkin ajovastusperheen osalta, jos käytetään matemaattista menetelmää, tai neljän vuoden välein, jos käytetään mittausmenetelmää. Perustana on joka tapauksessa käytettävä tässä liitteessä esitettyjen kriteerien mukaisia tuulitunnelimittauksia. |
| --- | --- |

c)

Hyväksyntäviranomaiselle on esitettävä näyttö vastaavuudesta etukäteen kunkin ajovastusperheen osalta, jos käytetään matemaattista menetelmää, tai neljän vuoden välein, jos käytetään mittausmenetelmää. Perustana on joka tapauksessa käytettävä tässä liitteessä esitettyjen kriteerien mukaisia tuulitunnelimittauksia.

| d) | Jos jonkin lisävarusteen arvo Δ(CD × Af) on yli kaksi kertaa niin suuri kuin sen lisävarusteen, josta näyttöä esitettiin, ilmanvastusta ei saa määrittää vaihtoehtoisella menetelmällä. |
| --- | --- |

d)

Jos jonkin lisävarusteen arvo Δ(CD × Af) on yli kaksi kertaa niin suuri kuin sen lisävarusteen, josta näyttöä esitettiin, ilmanvastusta ei saa määrittää vaihtoehtoisella menetelmällä.

D

f

| e) | Jos simulointimallia muutetaan, se on validoitava uudelleen. |
| --- | --- |

e)

Jos simulointimallia muutetaan, se on validoitava uudelleen.

3.2.3.2.2.3.3.   Yksittäiseen ajoneuvoon kohdistuvan aerodynaamisen vaikutuksen soveltaminen

Δ(CD × Af)ind on yksittäiselle ajoneuvolle ja testiajoneuvolle L lasketun ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon ero, joka johtuu testiajoneuvoon L nähden erilaisista lisävarusteista ja korinmuodoista (m2).

D

f

ind

2

Nämä ilmanvastuksen erot Δ(CD × Af) on määritettävä tarkkuudella ± 0,015 m2.

D

f

2

Δ(CD × Af)ind voidaan määrittää seuraavalla yhtälöllä myös lisävarusteiden ja korinmuotojen summalle siten, että tarkkuus on edelleen ± 0,015 m2:

D

f

ind

2

Formula

jossa

| CD | on ilmanvastuskerroin |
| --- | --- |
| Af | on ajoneuvon otsapinta-ala (m2) |
| n | on ajoneuvon niiden lisävarusteiden määrä, jotka ovat erilaiset yksittäisessä ajoneuvossa ja testiajoneuvossa L |
| Δ(CD × Af)i | on ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon ero, joka johtuu ajoneuvon yksilöllisestä ominaisuudesta i; se on positiivinen, kun lisävaruste lisää ajovastusta testiajoneuvoon L verrattuna, ja päinvastoin (m2).
  Testiajoneuvojen L ja H kaikkien erilaisten arvojen Δ(CD × Af)i summan on vastattava arvoa Δ(CD × Af)LH. |

CD

D

on ilmanvastuskerroin

Af

f

on ajoneuvon otsapinta-ala (m2)

2

n

on ajoneuvon niiden lisävarusteiden määrä, jotka ovat erilaiset yksittäisessä ajoneuvossa ja testiajoneuvossa L

Δ(CD × Af)i

D

f

i

on ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon ero, joka johtuu ajoneuvon yksilöllisestä ominaisuudesta i; se on positiivinen, kun lisävaruste lisää ajovastusta testiajoneuvoon L verrattuna, ja päinvastoin (m2).

2

Testiajoneuvojen L ja H kaikkien erilaisten arvojen Δ(CD × Af)i summan on vastattava arvoa Δ(CD × Af)LH.

D

f

i

D

f

LH

3.2.3.2.2.3.4.   Testiajoneuvojen H ja L aerodynaamisen kokonaiseron määritteleminen

Testiajoneuvojen L ja H ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon kokonaisero on Δ(CD × Af)LH (m2). Se on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

D

f

LH

2

3.2.3.2.2.3.5.   Aerodynaamisten vaikutusten dokumentointi

Jos sellaisten interpolointiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen lisävarusteiden ja korinmuotojen ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulo Δ(CD × Af) kasvaa tai pienenee, jotka

D

f

| a) | vaikuttavat ajoneuvon ilmanvastukseen ja |
| --- | --- |

a)

vaikuttavat ajoneuvon ilmanvastukseen ja

| b) | sisällytetään interpolointiin,
  kasvu tai pieneneminen (m2) kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. |
| --- | --- |

b)

sisällytetään interpolointiin,

kasvu tai pieneneminen (m2) kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.

2

3.2.3.2.2.3.6.   Aerodynaamisia vaikutuksia koskevat lisäsäännökset

Ajoneuvon H ilmanvastusta sovelletaan koko interpolointiperheeseen ja Δ(CD × Af)LH:n arvoksi asetetaan nolla, jos

D

f

LH

| a) | tuulitunnelissa ei pystytä mittaamaan tarkasti arvoa Δ(CD × Af) tai |
| --- | --- |

a)

tuulitunnelissa ei pystytä mittaamaan tarkasti arvoa Δ(CD × Af) tai

D

f

| b) | testiajoneuvoissa H ja L ei ole toisistaan poikkeavia ilmanvastukseen vaikuttavia lisävarusteita, jotka sisällytetään interpolointiin.” |
| --- | --- |

b)

testiajoneuvoissa H ja L ei ole toisistaan poikkeavia ilmanvastukseen vaikuttavia lisävarusteita, jotka sisällytetään interpolointiin.”

| o) | Korvataan 3.2.3.2.2.4 kohdassa otsikko, ensimmäinen kappale ja ensimmäinen yhtälö seuraavasti:
  ”3.2.3.2.2.4.   Yksittäisten ajoneuvojen ajovastuskertoimien laskeminen
  Testiajoneuvojen H ja L (alaliitteessä 4 määriteltyihin) ajovastuskertoimiin f0, f1 ja f2 viitataan seuraavassa symboleilla f0,H, f1,H ja f2,H sekä f0,L, f1,L ja f2,L. Testiajoneuvolle L määritellään mukautettu ajovastuskäyrä seuraavasti:
  FL(v) = f*0,L + f1,H × v + f*2,L × v2
  ” |
| --- | --- |

o)

Korvataan 3.2.3.2.2.4 kohdassa otsikko, ensimmäinen kappale ja ensimmäinen yhtälö seuraavasti:

”3.2.3.2.2.4.   Yksittäisten ajoneuvojen ajovastuskertoimien laskeminen

Testiajoneuvojen H ja L (alaliitteessä 4 määriteltyihin) ajovastuskertoimiin f0, f1 ja f2 viitataan seuraavassa symboleilla f0,H, f1,H ja f2,H sekä f0,L, f1,L ja f2,L. Testiajoneuvolle L määritellään mukautettu ajovastuskäyrä seuraavasti:

0

1

2

0,H

1,H

2,H

0,L

1,L

2,L

FL(v) = f*0,L + f1,H × v + f*2,L × v2
  ”

L

0,L

1,H

2,L

2

| p) | Lisätään 3.2.3.2.3 kohtaan kappale seuraavasti:

  ”Nämä kolme ajovastusten sarjaa voidaan johtaa eri ajovastusperheistä.” |
| --- | --- |

p)

Lisätään 3.2.3.2.3 kohtaan kappale seuraavasti:

”Nämä kolme ajovastusten sarjaa voidaan johtaa eri ajovastusperheistä.”

| q) | Korvataan 3.2.3.2.4 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaan tämän alaliitteen 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

q)

Korvataan 3.2.3.2.4 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaan tämän alaliitteen 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti.”

1,p

2,p

3,p

1

2

3

| r) | Korvataan 3.2.3.2.5 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaan tämän alaliitteen 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

r)

Korvataan 3.2.3.2.5 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaan tämän alaliitteen 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti.”

1,p

2,p

3,p

1

2

3

| s) | Lisätään 3.2.3.2.6 kohta seuraavasti:






  ”3.2.3.2.6. | Alkuperäinen laitevalmistaja voi korottaa tämän alaliitteen 3.2.3.2.4 kohdan mukaisesti määritettyä yksittäisen ajoneuvon CO2-arvoa. Tällaisissa tapauksissa






  a) | korotetaan vaihekohtaisia CO2-arvoja suhteella, joka vastaa korotettua CO2-arvoa jaettuna lasketulla CO2-arvolla |
| --- | --- | --- | --- |

s)

Lisätään 3.2.3.2.6 kohta seuraavasti:

”3.2.3.2.6.

Alkuperäinen laitevalmistaja voi korottaa tämän alaliitteen 3.2.3.2.4 kohdan mukaisesti määritettyä yksittäisen ajoneuvon CO2

a)

korotetaan vaihekohtaisia CO2-arvoja suhteella, joka vastaa korotettua CO2-arvoa jaettuna lasketulla CO2-arvolla

2

2

2

| b) | korotetaan polttoaineenkulutusarvoja suhteella, joka vastaa korotettua CO2-arvoa jaettuna lasketulla CO2-arvolla
  Menettelyllä ei saa kompensoida sellaisten teknisten elementtien vaikutuksia, joiden vuoksi ajoneuvo olisi tosiasiassa jätettävä pois interpolointiperheestä.” |
| --- | --- |

b)

korotetaan polttoaineenkulutusarvoja suhteella, joka vastaa korotettua CO2-arvoa jaettuna lasketulla CO2-arvolla

2

2

Menettelyllä ei saa kompensoida sellaisten teknisten elementtien vaikutuksia, joiden vuoksi ajoneuvo olisi tosiasiassa jätettävä pois interpolointiperheestä.”

| t) | Korvataan 3.2.4.1.1.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2.4.1.1.2. | Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus”. |
| --- | --- | --- |

t)

Korvataan 3.2.4.1.1.2 kohta seuraavasti:

”3.2.4.1.1.2.

Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus”.

| u) | Lisätään 3.2.4.1.1.2.1–3.2.4.1.1.2.3 kohta seuraavasti:
  3.2.4.1.1.2.1.   Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen LM ja HM vierintävastuskertoimien (RRC) arvoja RRLM ja RRHM.
  Jos ajoneuvon LM tai HM etu- ja taka-akselin renkaiden RRC-arvot ovat erilaiset, lasketaan vierintävastusten painotettu keskiarvo tämän alaliitteen 3.2.4.1.1.2.3 kohdassa esitetystä yhtälöstä.
  3.2.4.1.1.2.2.   Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastuskertoimen RRind arvoksi asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annettu RRC-arvo.
  Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.
  Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään tässä alaliitteessä olevassa 3.2.4.1.1.2.3 kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.
  Jos ajoneuvoille LM ja HM käytetään samaa vierintävastusta, vierintävastukseksi RRind asetetaan ajovastusmatriisiperhemenetelmässä RRHM .
  3.2.4.1.1.2.3.   Vierintävastusten painotetun keskiarvon laskeminen
  RRx = (RRx,FA × mpx,FA) + (RRx,RA × (1 – mpx,FA ))
  jossa






  x | on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo. |
| --- | --- | --- |
| RRLM,FA ja RRHM,FA | ovat ajoneuvojen L ja H etuakselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia) |
| RRind,FA | on yksittäisen ajoneuvon etuakselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia) |
| RRLM,RA ja RRHM,RA | ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia) |
| RRind,RA | on yksittäisen ajoneuvon taka-akselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia) |
| mpx,FA | on ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla. |

u)

Lisätään 3.2.4.1.1.2.1–3.2.4.1.1.2.3 kohta seuraavasti:

3.2.4.1.1.2.1.   Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen LM ja HM vierintävastuskertoimien (RRC) arvoja RRLM ja RRHM.

M

M

LM

HM

Jos ajoneuvon LM tai HM etu- ja taka-akselin renkaiden RRC-arvot ovat erilaiset, lasketaan vierintävastusten painotettu keskiarvo tämän alaliitteen 3.2.4.1.1.2.3 kohdassa esitetystä yhtälöstä.

M

M

3.2.4.1.1.2.2.   Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastuskertoimen RRind arvoksi asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annettu RRC-arvo.

ind

Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.

Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään tässä alaliitteessä olevassa 3.2.4.1.1.2.3 kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.

Jos ajoneuvoille LM ja HM käytetään samaa vierintävastusta, vierintävastukseksi RRind asetetaan ajovastusmatriisiperhemenetelmässä RRHM .

M

M

ind

HM

3.2.4.1.1.2.3.   Vierintävastusten painotetun keskiarvon laskeminen

RRx = (RRx,FA × mpx,FA) + (RRx,RA × (1 – mpx,FA ))

x

x,FA

x,FA

x,RA

x,FA

jossa

x

on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo.

RRLM,FA ja RRHM,FA

LM,FA

HM,FA

ovat ajoneuvojen L ja H etuakselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia)

RRind,FA

ind,FA

on yksittäisen ajoneuvon etuakselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia)

RRLM,RA ja RRHM,RA

LM,RA

HM,RA

ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien renkaiden todelliset vierintävastuskertoimet (kg/tonnia)

RRind,RA

ind,RA

on yksittäisen ajoneuvon taka-akselin renkaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiatehokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia)

mpx,FA

x,FA

on ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla.

Arvoa RRx ei saa pyöristää tai luokitella renkaan energiatehokkuusluokkiin.”

x

| v) | Korvataan 3.3.1.1 kohdassa ilmaisu ”alaliitteessä 6 olevan 1.2.1.3.1 kohdan” ilmaisulla ”alaliitteessä 6 olevan 2.1.3.1 kohdan” ja ilmaisu ”alaliitteessä 6 olevassa 1.2.1.3.1 kohdassa” ilmaisulla ”alaliitteessä 6 olevassa 2.1.3.1 kohdassa”. |
| --- | --- |

v)

Korvataan 3.3.1.1 kohdassa ilmaisu ”alaliitteessä 6 olevan 1.2.1.3.1 kohdan” ilmaisulla ”alaliitteessä 6 olevan 2.1.3.1 kohdan” ja ilmaisu ”alaliitteessä 6 olevassa 1.2.1.3.1 kohdassa” ilmaisulla ”alaliitteessä 6 olevassa 2.1.3.1 kohdassa”.

| w) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Hiukkasmäärän määrittäminen
  Hiukkasmäärä lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:





  jossa






  PN | on päästön hiukkasmäärä hiukkasina kilometriä kohti |
| --- | --- | --- |
| V | on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä litroina testiä kohti (kaksoislaimennuksen tapauksessa vain ensiölaimennuksen jälkeen) ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa) |
| k | on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurin mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, kalibrointikertoimen arvo on 1. |
| | on laimennetusta pakokaasusta mitattu korjattu hiukkaspitoisuus ilmaistuna päästötestissä koko ajosyklin aikana saatuna hiukkasten aritmeettisena keskiarvona kuutiosenttimetrissä. Jos hiukkaslaskurin antamia volumetrisen keskipitoisuuden tuloksia

  ei saada vakio-olosuhteissa (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa), pitoisuudet korjataan kyseisiin olosuhteisiin

  . |
| Cb | on hyväksyntäviranomaisen suostumuksen mukaan joko laimennusilman tai laimennustunnelin taustahiukkaspitoisuus hiukkasina kuutiosenttimetrissä koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa) |
| | on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuuden vähennyskerroin testissä käytetyllä laimennusasetuksella |
| | on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuuden vähennyskerroin taustamittauksessa käytetyllä laimennusasetuksella |
| d | on sovellettavassa testisyklissä ajettu matka (km). |
| | lasketaan seuraavasta yhtälöstä:



  jossa |
| Ci | on hiukkaslaskurista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta (hiukkasia/kuutiosenttimetri) koinsidenssikorjattuna |
| n | on sovellettavan testisyklin aikana tehtyjen diskreettien hiukkaspitoisuusmittausten kokonaismäärä, joka lasketaan seuraavasta yhtälöstä:
  n = t × f
  jossa |
| t | on sovellettavan testisyklin kesto (s) |
| f | on hiukkaslaskurin tallennustiheys (Hz).” |

w)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Hiukkasmäärän määrittäminen

Hiukkasmäärä lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

PN

on päästön hiukkasmäärä hiukkasina kilometriä kohti

V

on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä litroina testiä kohti (kaksoislaimennuksen tapauksessa vain ensiölaimennuksen jälkeen) ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)

k

on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurin mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, kalibrointikertoimen arvo on 1.

Formula

on laimennetusta pakokaasusta mitattu korjattu hiukkaspitoisuus ilmaistuna päästötestissä koko ajosyklin aikana saatuna hiukkasten aritmeettisena keskiarvona kuutiosenttimetrissä. Jos hiukkaslaskurin antamia volumetrisen keskipitoisuuden tuloksia
  Formula
  ei saada vakio-olosuhteissa (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa), pitoisuudet korjataan kyseisiin olosuhteisiin
  Formula
  .

Cb

b

on hyväksyntäviranomaisen suostumuksen mukaan joko laimennusilman tai laimennustunnelin taustahiukkaspitoisuus hiukkasina kuutiosenttimetrissä koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)

Formula

on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuuden vähennyskerroin testissä käytetyllä laimennusasetuksella

Formula

on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuuden vähennyskerroin taustamittauksessa käytetyllä laimennusasetuksella

d

on sovellettavassa testisyklissä ajettu matka (km).

Formula

lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

jossa

Ci

i

on hiukkaslaskurista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta (hiukkasia/kuutiosenttimetri) koinsidenssikorjattuna

n

on sovellettavan testisyklin aikana tehtyjen diskreettien hiukkaspitoisuusmittausten kokonaismäärä, joka lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

n = t × f

jossa

t

on sovellettavan testisyklin kesto (s)

f

on hiukkaslaskurin tallennustiheys (Hz).”

| x) | Poistetaan 4.1 kohta. |
| --- | --- |

x)

Poistetaan 4.1 kohta.

| y) | Korvataan 5 kohdassa tekijää vi vastaava rivi (3 esiintymää) seuraavasti:






  ”vi | on tavoitenopeus ajankohtana ti (km/h)”. |
| --- | --- | --- |

y)

Korvataan 5 kohdassa tekijää vi vastaava rivi (3 esiintymää) seuraavasti:

i

”vi

i

on tavoitenopeus ajankohtana ti (km/h)”.

i

| z) | Korvataan 6.2.1 kohta seuraavasti:






  ”6.2.1. | Polttoaineenkulutuksen laskemisessa käytetään tämän alaliitteen 6.12 kohdassa esitettyä yleistä yhtälöä, jossa käytetään vety-hiili- ja happi-hiilisuhteita.” |
| --- | --- | --- |

z)

Korvataan 6.2.1 kohta seuraavasti:

”6.2.1.

Polttoaineenkulutuksen laskemisessa käytetään tämän alaliitteen 6.12 kohdassa esitettyä yleistä yhtälöä, jossa käytetään vety-hiili- ja happi-hiilisuhteita.”

| aa) | Korvataan 6.13 kohdan toinen kappale seuraavasti:

  ”Kun kyse on kaasumaista tai nestemäistä vetyä polttoaineenaan käyttävistä ajoneuvoista, valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella laskea polttoaineenkulutuksen käyttämällä joko jäljempänä olevaa polttoaineenkulutusyhtälöä tai standardiprotokollaa (esim. SAE J2572).” |
| --- | --- |

aa)

Korvataan 6.13 kohdan toinen kappale seuraavasti:

”Kun kyse on kaasumaista tai nestemäistä vetyä polttoaineenaan käyttävistä ajoneuvoista, valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella laskea polttoaineenkulutuksen käyttämällä joko jäljempänä olevaa polttoaineenkulutusyhtälöä tai standardiprotokollaa (esim. SAE J2572).”

| ab) | Korvataan 7, 7.1 ja 7.2 kohta seuraavasti:
  ”7.   Ajosuoriteindeksit
  7.1.   Yleinen vaatimus
  Taulukoissa A1/1–A1/12 edellytetty aikapisteiden välinen määränopeus määritetään lineaarisella interpoloinnilla 10 Hz:n taajuudella.
  Jos kaasunsäädin on täysin auki, tällaisten käyttöjaksojen aikaisten ajosuoriteindeksien laskemisessa käytetään ajoneuvon todellisen nopeuden asemesta määränopeutta.
  Täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa ajosuoriteindekseihin on sisällyttävä kaikki WLTC-syklit ja -vaiheet, jotka on saatettu loppuun ennen alaliitteessä 8 olevassa 3.2.4.5 kohdassa määritellyn lopetuskriteerin täyttymistä.
  7.2.   Ajosuoriteindeksien laskeminen
  Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:






  (a) | IWR: inertiaalisen työn suhde (%) |
| --- | --- | --- |

ab)

Korvataan 7, 7.1 ja 7.2 kohta seuraavasti:

”7.   Ajosuoriteindeksit

7.1.   Yleinen vaatimus

Taulukoissa A1/1–A1/12 edellytetty aikapisteiden välinen määränopeus määritetään lineaarisella interpoloinnilla 10 Hz:n taajuudella.

Jos kaasunsäädin on täysin auki, tällaisten käyttöjaksojen aikaisten ajosuoriteindeksien laskemisessa käytetään ajoneuvon todellisen nopeuden asemesta määränopeutta.

Täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa ajosuoriteindekseihin on sisällyttävä kaikki WLTC-syklit ja -vaiheet, jotka on saatettu loppuun ennen alaliitteessä 8 olevassa 3.2.4.5 kohdassa määritellyn lopetuskriteerin täyttymistä.

7.2.   Ajosuoriteindeksien laskeminen

Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:

(a)

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

| (b) | RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h). |
| --- | --- |

(b)

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h).

7.3.   Ajosuoriteindeksejä koskevat kriteerit

Indeksien on tyyppihyväksyntätestissä täytettävä seuraavat kriteerit.

| a) | IWR:n arvon on oltava alueella – 2,0 – + 4,0 %. |
| --- | --- |

a)

IWR:n arvon on oltava alueella – 2,0 – + 4,0 %.

| b) | RMSSE:n arvon on oltava pienempi kuin 1,3 km/h.” |
| --- | --- |

b)

RMSSE:n arvon on oltava pienempi kuin 1,3 km/h.”

| ac) | Lisätään 8 kohta seuraavasti:
  ”8.   n/v-suhteiden laskeminen
  n/v-suhteet lasketaan seuraavasta yhtälöstä:





  jossa






  n | moottorin pyörimisnopeus (rpm) |
| --- | --- | --- |
| v | on ajoneuvon nopeus (km/h) |
| ri | on välityssuhde vaiheella i |
| raxle | on akselin välityssuhde |
| Udyn | on vetävän akselin renkaiden dynaaminen vierintäkehä, joka lasketaan seuraavasta yhtälöstä:



  jossa |
| H/W | on renkaan profiilisuhde, esimerkiksi merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauksessa 45 |
| W | on renkaan leveys (mm), esim. merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauksessa 225 |
| R | on renkaan halkaisija (tuumaa), esim. merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauksessa 17. |

ac)

Lisätään 8 kohta seuraavasti:

”8.   n/v-suhteiden laskeminen

n/v-suhteet lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

n

moottorin pyörimisnopeus (rpm)

v

on ajoneuvon nopeus (km/h)

ri

i

on välityssuhde vaiheella i

raxle

axle

on akselin välityssuhde

Udyn

dyn

on vetävän akselin renkaiden dynaaminen vierintäkehä, joka lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

jossa

H/W

on renkaan profiilisuhde, esimerkiksi merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauksessa 45

W

on renkaan leveys (mm), esim. merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauksessa 225

R

on renkaan halkaisija (tuumaa), esim. merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauksessa 17.

Udyn pyöristetään kokonaisiksi millimetreiksi.

dyn

Jos etu- ja taka-akselien arvot Udyn ovat erisuuruiset, sovelletaan sen akselin n/v-suhdetta, joka on pääsääntöisesti vetävä. Hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä toimitettava tähän valintaan tarvittavat tiedot.”

dyn

| (35) | Muutetaan alaliite 8 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1.1 ja 1.2 kohta seuraavasti:
  ”1.1.   Sähköisten parametrien yksiköt, tarkkuus ja resoluutio
  Mittausten yksiköt, tarkkuus ja resoluutio esitetään taulukossa A8/1.

  Taulukko A8/1


  Mittausten parametrit, yksiköt, tarkkuus ja resoluutio









  Parametri | Yksikkö | Tarkkuus | Resoluutio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sähköenergia (7) | Wh | ± 1 % | 0,001 kWh (8) |
| Sähkövirta | A | ± 0,3 % täydestä asteikosta tai
  ± 1 % lukemasta (9)
   (10) | 0,1 A |
| Sähkön jännite | V | ± 0,3 % täydestä asteikosta tai
  ± 1 % lukemasta (9) | 0,1 V |

(35)

Muutetaan alaliite 8 seuraavasti:

a)

Korvataan 1.1 ja 1.2 kohta seuraavasti:

”1.1.   Sähköisten parametrien yksiköt, tarkkuus ja resoluutio

Mittausten yksiköt, tarkkuus ja resoluutio esitetään taulukossa A8/1.

Taulukko A8/1

Taulukko A8/1

Mittausten parametrit, yksiköt, tarkkuus ja resoluutio

Mittausten parametrit, yksiköt, tarkkuus ja resoluutio

Parametri

Yksikkö

Tarkkuus

Resoluutio

Sähköenergia (7)

7

Wh

± 1 %

0,001 kWh (8)

8

Sähkövirta

A

± 0,3 % täydestä asteikosta tai

± 1 % lukemasta (9)
   (10)

9

10

0,1 A

Sähkön jännite

V

± 0,3 % täydestä asteikosta tai

± 1 % lukemasta (9)

9

0,1 V

1.2.   Päästö- ja polttoaineenkulutustestaus

Parametrit, yksiköt ja mittaustarkkuus ovat samat kuin täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa vaaditut.”

| b) | Korvataan 1.3 kohdassa oleva taulukko A8/2 seuraavasti:
  ”Taulukko A8/2


  Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus








  Parametri | Yksikkö | Lopullisen testituloksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- |
| PER(p)
   (12), PERcity, AER(p)
   (12), AERcity, EAER(p)
   (12), EAERcity, RCDA
   (11), RCDC | km | Pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun |
| FCCS(,p)
   (12), FCCD, FCweighted HEV-ajoneuvojen tapauksessa | l/100 km | Pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuuteen |
| FCCS(,p)
   (12) FCHV-ajoneuvojen tapauksessa | kg/100 km | Pyöristettynä kahden desimaalin tarkkuuteen |
| MCO2,CS(,p)
   (12), MCO2,CD, MCO2,weighted | g/km | Pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun |
| EC(p)
   (12), ECcity, ECAC,CD, ECAC,weighted | Wh/km | Pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun |
| EAC | kWh | Pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuuteen |

b)

Korvataan 1.3 kohdassa oleva taulukko A8/2 seuraavasti:

”Taulukko A8/2

Taulukko A8/2

Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus

Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus

Parametri

Yksikkö

Lopullisen testituloksen tarkkuus

PER(p)
   (12), PERcity, AER(p)
   (12), AERcity, EAER(p)
   (12), EAERcity, RCDA
   (11), RCDC

(p)

12

city

(p)

12

city

(p)

12

city

CDA

11

CDC

km

Pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun

FCCS(,p)
   (12), FCCD, FCweighted HEV-ajoneuvojen tapauksessa

CS(,p)

12

CD

weighted

l/100 km

Pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuuteen

FCCS(,p)
   (12) FCHV-ajoneuvojen tapauksessa

CS(,p)

12

kg/100 km

Pyöristettynä kahden desimaalin tarkkuuteen

MCO2,CS(,p)
   (12), MCO2,CD, MCO2,weighted

CO2,CS(,p)

12

CO2,CD

CO2,weighted

g/km

Pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun

EC(p)
   (12), ECcity, ECAC,CD, ECAC,weighted

(p)

12

city

AC,CD

AC,weighted

Wh/km

Pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun

EAC

AC

kWh

Pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuuteen

| c) | Korvataan 1.4.1.1 ja 1.4.1.2 kohta seuraavasti:
  1.4.1.1.   Ryhmän 3 vertailutestisyklit määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.3. kohdassa.
  1.4.1.2.   Täyssähköajoneuvojen tapauksessa voidaan alaliitteessä 1 olevan 3.3. kohdan mukaisissa testisykleissä käyttää alaliitteessä 1 olevan 8.2.3 ja 8.3 kohdan mukaista pienennysmenettelyä korvaamalla nimellisteho E-säännön nro 85 mukaisella suurimmalla nettoteholla. Tässä tapauksessa pienennetty sykli on vertailutestisykli.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 1.4.1.1 ja 1.4.1.2 kohta seuraavasti:

1.4.1.1.   Ryhmän 3 vertailutestisyklit määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.3. kohdassa.

1.4.1.2.   Täyssähköajoneuvojen tapauksessa voidaan alaliitteessä 1 olevan 3.3. kohdan mukaisissa testisykleissä käyttää alaliitteessä 1 olevan 8.2.3 ja 8.3 kohdan mukaista pienennysmenettelyä korvaamalla nimellisteho E-säännön nro 85 mukaisella suurimmalla nettoteholla. Tässä tapauksessa pienennetty sykli on vertailutestisykli.”

| d) | Korvataan 1.4.2.2 ja 1.5 kohta seuraavasti:
  ”1.4.2.2.   Sovellettava kaupunkiajon WLTP-testisykli
  Ryhmän 3 kaupunkiajon WLTP-testisykli (WLTCcity) määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.5 kohdassa.
  1.5.   Käsivalintaisella vaihteistolla varustetut OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot
  Ajoneuvolla ajetaan teknisen vaihtamisopastimen ohjeiden mukaisesti, jos sellainen on, tai noudattaen valmistajan laatimassa käsikirjassa annettuja ohjeita.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 1.4.2.2 ja 1.5 kohta seuraavasti:

”1.4.2.2.   Sovellettava kaupunkiajon WLTP-testisykli

Ryhmän 3 kaupunkiajon WLTP-testisykli (WLTCcity) määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.5 kohdassa.

city

1.5.   Käsivalintaisella vaihteistolla varustetut OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot

Ajoneuvolla ajetaan teknisen vaihtamisopastimen ohjeiden mukaisesti, jos sellainen on, tai noudattaen valmistajan laatimassa käsikirjassa annettuja ohjeita.”

| e) | Korvataan 2, 2.1 ja 2.2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Testiajoneuvon sisäänajo
  Tämän liitteen mukaisesti testattavan ajoneuvon on oltava hyvässä teknisessä kunnossa ja ajettu sisään valmistajan suositusten mukaisesti. Jos REESS-järjestelmää käytetään tavanomaista käyttölämpötila-aluetta korkeammissa lämpötiloissa, käyttäjän on noudatettava ajoneuvon valmistajan suosittelemaa menettelyä, jolla järjestelmän lämpötila pidetään tavanomaisella käyttölämpötila-alueella. Valmistajan on toimitettava näyttöä siitä, ettei REESS-järjestelmän lämmönsäätöjärjestelmää ole kytketty pois toiminnasta tai rajoitettu.
  2.1.   OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen on oltava ajettu sisään alaliitteessä 6 olevan 2.3.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.
  2.2.   NOVC-FCHV-ajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km polttokenno- ja REESS-järjestelmä asennettuna.” |
| --- | --- |

e)

Korvataan 2, 2.1 ja 2.2 kohta seuraavasti:

”2.   Testiajoneuvon sisäänajo

Tämän liitteen mukaisesti testattavan ajoneuvon on oltava hyvässä teknisessä kunnossa ja ajettu sisään valmistajan suositusten mukaisesti. Jos REESS-järjestelmää käytetään tavanomaista käyttölämpötila-aluetta korkeammissa lämpötiloissa, käyttäjän on noudatettava ajoneuvon valmistajan suosittelemaa menettelyä, jolla järjestelmän lämpötila pidetään tavanomaisella käyttölämpötila-alueella. Valmistajan on toimitettava näyttöä siitä, ettei REESS-järjestelmän lämmönsäätöjärjestelmää ole kytketty pois toiminnasta tai rajoitettu.

2.1.   OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen on oltava ajettu sisään alaliitteessä 6 olevan 2.3.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.2.   NOVC-FCHV-ajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km polttokenno- ja REESS-järjestelmä asennettuna.”

| f) | Lisätään 2.3 ja 2.4 kohta seuraavasti:
  2.3.   Täyssähköajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km tai yksi täyden varauksen mahdollistama ajomatka sen mukaan, kumpi on pitempi.
  2.4.   Kaikki sellaiset REESS-järjestelmät, jotka eivät vaikuta CO2-päästöjen massaan tai vedynkulutukseen, jätetään valvonnan ulkopuolelle.” |
| --- | --- |

f)

Lisätään 2.3 ja 2.4 kohta seuraavasti:

2.3.   Täyssähköajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km tai yksi täyden varauksen mahdollistama ajomatka sen mukaan, kumpi on pitempi.

2.4.   Kaikki sellaiset REESS-järjestelmät, jotka eivät vaikuta CO2-päästöjen massaan tai vedynkulutukseen, jätetään valvonnan ulkopuolelle.”

2

| g) | Korvataan 3.1.1.2 kohta seuraavasti:






  ”3.1.1.2. | Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovellettavaa testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti, kaasunsäädin säädetään – ellei toisin mainita – täysin auki, kunnes ajoneuvo jälleen saavuttaa vaaditun nopeuskäyrän.” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan 3.1.1.2 kohta seuraavasti:

”3.1.1.2.

Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovellettavaa testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti, kaasunsäädin säädetään – ellei toisin mainita – täysin auki, kunnes ajoneuvo jälleen saavuttaa vaaditun nopeuskäyrän.”

| h) | Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:






  ”3.1.2. | Alaliitteessä 6 olevassa 2.7.2 kohdassa kuvattua pakotettua jäähdyttämistä sovelletaan vain tämän alaliitteen 3.2 kohdan mukaisesti tehtävässä OVC-HEV-ajoneuvon varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä ja tämän alaliitteen 3.3 kohdan mukaisessa NOVC-HEV-ajoneuvon testaamisessa.” |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:

”3.1.2.

Alaliitteessä 6 olevassa 2.7.2 kohdassa kuvattua pakotettua jäähdyttämistä sovelletaan vain tämän alaliitteen 3.2 kohdan mukaisesti tehtävässä OVC-HEV-ajoneuvon varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä ja tämän alaliitteen 3.3 kohdan mukaisessa NOVC-HEV-ajoneuvon testaamisessa.”

| i) | Korvataan 3.2.4.4 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Jos ajoneuvo ei pysty ylläpitämään varausta koko sovellettavan WLTP-testisyklin ajan, varausta purkavan tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun ajoneuvon vakiovarusteena olevassa kojetaulussa annetaan ilmoitus ajoneuvon pysäyttämisestä tai kun ajoneuvo poikkeaa sille määrätystä nopeuskäyrätoleranssista neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin ja jarrutetaan ajoneuvo pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.” |
| --- | --- |

i)

Korvataan 3.2.4.4 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Jos ajoneuvo ei pysty ylläpitämään varausta koko sovellettavan WLTP-testisyklin ajan, varausta purkavan tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun ajoneuvon vakiovarusteena olevassa kojetaulussa annetaan ilmoitus ajoneuvon pysäyttämisestä tai kun ajoneuvo poikkeaa sille määrätystä nopeuskäyrätoleranssista neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin ja jarrutetaan ajoneuvo pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.”

| j) | Korvataan 3.2.4.7 kohta seuraavasti:






  ”3.2.4.7. | Kaikissa varausta purkavan tyyppi 1 -testin yksittäisissä sovellettavissa WLTP-testisykleissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.” |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan 3.2.4.7 kohta seuraavasti:

”3.2.4.7.

Kaikissa varausta purkavan tyyppi 1 -testin yksittäisissä sovellettavissa WLTP-testisykleissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.”

| k) | Korvataan 3.2.5.3.3 kohta seuraavasti:






  ”3.2.5.3.3. | Tämän alaliitteen 3.2.5.3.1 kohdan mukaisessa testissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.” |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan 3.2.5.3.3 kohta seuraavasti:

”3.2.5.3.3.

Tämän alaliitteen 3.2.5.3.1 kohdan mukaisessa testissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.”

| l) | Korvataan 3.3.1.1 kohta seuraavasti:






  ”3.3.1.1. | Ajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 2.6 kohdan mukaisesti.
  Alaliitteessä 6 olevassa 2.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämisen lisäksi voidaan ajo-REESS-järjestelmän varaustila asettaa varausta ylläpitävää testiä varten ennen esivakauttamista valmistajan suositusten mukaiseksi, jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.” |
| --- | --- | --- |

l)

Korvataan 3.3.1.1 kohta seuraavasti:

”3.3.1.1.

Ajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 2.6 kohdan mukaisesti.

Alaliitteessä 6 olevassa 2.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämisen lisäksi voidaan ajo-REESS-järjestelmän varaustila asettaa varausta ylläpitävää testiä varten ennen esivakauttamista valmistajan suositusten mukaiseksi, jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.”

| m) | Korvataan 3.3.1.2 kohta seuraavasti:






  ”3.3.1.2. | Ajoneuvoja seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

m)

Korvataan 3.3.1.2 kohta seuraavasti:

”3.3.1.2.

Ajoneuvoja seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti.”

| n) | Korvataan 3.3.3.3 kohta seuraavasti:






  ”3.3.3.3. | Varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.” |
| --- | --- | --- |

n)

Korvataan 3.3.3.3 kohta seuraavasti:

”3.3.3.3.

Varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.”

| o) | Korvataan 3.4.1 kohta seuraavasti:
  ”3.4.1.   Yleiset vaatimukset
  Sähkökäyttöisen toimintasäteen ja sähköenergiankulutuksen määrittämisessä noudatettava testausmenettely valitaan taulukossa A8/3 esitetyn testiajoneuvon arvioidun sähkökäyttöisen toimintasäteen mukaisesti. Jos käytetään interpolointimenetelmää, sovellettava testausmenettely valitaan interpolointiperheeseen kuuluvan ajoneuvon H sähkökäyttöisen toimintasäteen perusteella.

  Taulukko A8/3


  Menettelyt sähkökäyttöisen toimintasäteen (PER) ja sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi








  Sovellettava testisykli | Arvioitu PER | Sovellettava testausmenettely |
| --- | --- | --- | --- |
| Tämän alaliitteen 1.4.2.1 kohdan mukainen testisykli | Pienempi kuin 3:n sovellettavan WLTP-testisyklin pituus | Perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 kohdan mukaisesti) |
| Suurempi tai yhtä suuri kuin 3:n sovellettavan WLTP-testisyklin pituus | Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely (tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdan mukaisesti) |
| Tämän alaliitteen 1.4.2.2 kohdan mukainen kaupunkisykli | Ei käytettävissä sovellettavassa WLTP-testisyklissä | Perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 kohdan mukaisesti) |

o)

Korvataan 3.4.1 kohta seuraavasti:

”3.4.1.   Yleiset vaatimukset

Sähkökäyttöisen toimintasäteen ja sähköenergiankulutuksen määrittämisessä noudatettava testausmenettely valitaan taulukossa A8/3 esitetyn testiajoneuvon arvioidun sähkökäyttöisen toimintasäteen mukaisesti. Jos käytetään interpolointimenetelmää, sovellettava testausmenettely valitaan interpolointiperheeseen kuuluvan ajoneuvon H sähkökäyttöisen toimintasäteen perusteella.

Taulukko A8/3

Taulukko A8/3

Menettelyt sähkökäyttöisen toimintasäteen (PER) ja sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi

Menettelyt sähkökäyttöisen toimintasäteen (PER) ja sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi

Sovellettava testisykli

Arvioitu PER

Sovellettava testausmenettely

Tämän alaliitteen 1.4.2.1 kohdan mukainen testisykli

Pienempi kuin 3:n sovellettavan WLTP-testisyklin pituus

Perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 kohdan mukaisesti)

Suurempi tai yhtä suuri kuin 3:n sovellettavan WLTP-testisyklin pituus

Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely (tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdan mukaisesti)

Tämän alaliitteen 1.4.2.2 kohdan mukainen kaupunkisykli

Ei käytettävissä sovellettavassa WLTP-testisyklissä

Perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 kohdan mukaisesti)

Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä arvioidusta sähkökäyttöisestä toimintasäteestä (PER) ennen testiä. Jos käytetään interpolointimenetelmää, sovellettava testausmenettely valitaan interpolointiperheeseen kuuluvan ajoneuvon H arvioidun sähkökäyttöisen toimintasäteen perusteella. Sovelletulla testausmenettelyllä määritetyn PER-arvon on osoitettava, että on sovellettu oikeaa testausmenettelyä.

Tämän alaliitteen 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kohdassa kuvatussa perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyssä sovellettava testisekvenssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/6.

Tämän alaliitteen 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kohdassa kuvatussa lyhennetyssä tyyppi 1 -testausmenettelyssä sovellettava testisekvenssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/7.”

| p) | Korvataan 3.4.3 kohta seuraavasti:
  ”3.4.3.   Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta
  Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, testissä käytettävä ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

p)

Korvataan 3.4.3 kohta seuraavasti:

”3.4.3.   Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta

Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, testissä käytettävä ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 4 kohdan mukaisesti.”

| q) | Korvataan 3.4.4.1.1 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Kuljettaja tai testin suorittaja voivat pitää taukoja vain testisyklien välissä. Taukojen kokonaispituus saa olla enintään 10 minuuttia. Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.” |
| --- | --- |

q)

Korvataan 3.4.4.1.1 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Kuljettaja tai testin suorittaja voivat pitää taukoja vain testisyklien välissä. Taukojen kokonaispituus saa olla enintään 10 minuuttia. Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.”

| r) | Korvataan 3.4.4.1.3 kohta seuraavasti:
  ”3.4.4.1.3.   Lopetuskriteeri
  Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa esitetyn sallitun poikkeaman nopeuskäyrästä neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.” |
| --- | --- |

r)

Korvataan 3.4.4.1.3 kohta seuraavasti:

”3.4.4.1.3.   Lopetuskriteeri

Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa esitetyn sallitun poikkeaman nopeuskäyrästä neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.”

| s) | Korvataan 3.4.4.2.1 kohdan ensimmäinen kappale kuvan A8/2 jälkeen seuraavasti:

  ”Dynaamisia segmenttejä DS1 ja DS2 käytetään tarkasteltavan vaiheen, sovellettavan WLTP-kaupunkisyklin ja sovellettavan WLTP-testisyklin energiantarpeen määrittämiseen.” |
| --- | --- |

s)

Korvataan 3.4.4.2.1 kohdan ensimmäinen kappale kuvan A8/2 jälkeen seuraavasti:

”Dynaamisia segmenttejä DS1 ja DS2 käytetään tarkasteltavan vaiheen, sovellettavan WLTP-kaupunkisyklin ja sovellettavan WLTP-testisyklin energiantarpeen määrittämiseen.”

1

2

| t) | Korvataan 3.4.4.2.1.1 kohta seuraavasti:
  ”3.4.4.2.1.1.   Dynaamiset segmentit
  Dynaamiset segmentit DS1 ja DS2 koostuvat tämän alaliitteen 1.4.2.1 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP- testisyklistä ja sitä seuraavasta tämän alaliitteen 1.4.2.2 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP-kaupunkitestisyklistä.” |
| --- | --- |

t)

Korvataan 3.4.4.2.1.1 kohta seuraavasti:

”3.4.4.2.1.1.   Dynaamiset segmentit

Dynaamiset segmentit DS1 ja DS2 koostuvat tämän alaliitteen 1.4.2.1 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP- testisyklistä ja sitä seuraavasta tämän alaliitteen 1.4.2.2 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP-kaupunkitestisyklistä.”

1

2

| u) | Korvataan 3.4.4.2.1.2 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Segmentit CSSM ja CSSE on ajettava samalla tasaisella nopeudella. Jos käytetään interpolointimenetelmää, interpolointiperheessä sovelletaan samaa tasaista nopeutta.” |
| --- | --- |

u)

Korvataan 3.4.4.2.1.2 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Segmentit CSSM ja CSSE on ajettava samalla tasaisella nopeudella. Jos käytetään interpolointimenetelmää, interpolointiperheessä sovelletaan samaa tasaista nopeutta.”

M

E

| v) | Korvataan 3.4.4.2.1.3 kohdassa olevassa taulukossa A8/4 sarakkeiden otsikot seuraavasti:






  ”Ajettu matka tasaisen nopeuden segmentissä CSSM (km) | Taukojen enimmäispituus (minuuttia)” |
| --- | --- | --- |

v)

Korvataan 3.4.4.2.1.3 kohdassa olevassa taulukossa A8/4 sarakkeiden otsikot seuraavasti:

”Ajettu matka tasaisen nopeuden segmentissä CSSM (km)

M

Taukojen enimmäispituus (minuuttia)”

| w) | Korvataan 3.4.4.2.3 kohta seuraavasti:
  ”3.4.4.2.3.   Lopetuskriteeri
  Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa esitetyn sallitun poikkeaman nopeuskäyrästä 4 perättäisen sekunnin ajan tai pitempään toisessa tasaisen nopeuden segmentissä CSSE. Tällöin vwapautetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.” |
| --- | --- |

w)

Korvataan 3.4.4.2.3 kohta seuraavasti:

”3.4.4.2.3.   Lopetuskriteeri

Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa esitetyn sallitun poikkeaman nopeuskäyrästä 4 perättäisen sekunnin ajan tai pitempään toisessa tasaisen nopeuden segmentissä CSSE. Tällöin vwapautetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.”

E

| x) | Muutetaan 4.1.1.1 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten tulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely” |
| --- | --- | --- |

x)

Muutetaan 4.1.1.1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten tulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely”

| ii) | Korvataan taulukko A8/5 seuraavasti:
  ”Taulukko A8/5


  Varausta ylläpidettäessä syntyvien kaasupäästöjen lopullisten arvojen laskeminen










  Lähde | Syöte | Prosessi | Tulos | Vaihe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaliite 6 | Testin raakatulokset | Massapäästöt varausta ylläpidettäessä
  Alaliite 7, 3–3.2.2 kohta | Mi,CS,p,1, g/km, MCO2,CS,p,1, g/km. | 1 |
| Tulos tämän taulukon vaiheesta 1 | Mi,CS,p,1, g/km, MCO2,CS,p,1, g/km. | Varausta ylläpitävän syklin yhdistettyjen arvojen laskeminen:










  jossa | Mi,CS,c,2 on varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen massa koko syklissä |

ii)

Korvataan taulukko A8/5 seuraavasti:

”Taulukko A8/5

Taulukko A8/5

Varausta ylläpidettäessä syntyvien kaasupäästöjen lopullisten arvojen laskeminen

Varausta ylläpidettäessä syntyvien kaasupäästöjen lopullisten arvojen laskeminen

Lähde

Syöte

Prosessi

Tulos

Vaihe

Alaliite 6

Testin raakatulokset

Massapäästöt varausta ylläpidettäessä

Alaliite 7, 3–3.2.2 kohta

Mi,CS,p,1, g/km, MCO2,CS,p,1, g/km.

i,CS,p,1

CO2,CS,p,1

1

Tulos tämän taulukon vaiheesta 1

Mi,CS,p,1, g/km, MCO2,CS,p,1, g/km.

i,CS,p,1

CO2,CS,p,1

Varausta ylläpitävän syklin yhdistettyjen arvojen laskeminen:

Formula

Formula

jossa

Mi,CS,c,2 on varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen massa koko syklissä

i,CS,c,2

| | MCO2,CS,c,2 on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa koko syklissä |
| --- | --- |

MCO2,CS,c,2 on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa koko syklissä

CO2,CS,c,2

2

| | dp on ajomatkat syklin vaiheissa p |
| --- | --- |

dp on ajomatkat syklin vaiheissa p

p

Mi,CS,c,2, g/km, MCO2,CS,c,2, g/km.

i,CS,c,2

CO2,CS,c,2

2

Tulos tämän taulukon vaiheista 1 ja 2

MCO2,CS,p,1, g/km, MCO2,CS,c,2, g/km.

CO2,CS,p,1

CO2,CS,c,2

REESS-järjestelmän sähköenergianmuutoksen korjaaminen

Tämän alaliitteen 4.1.1.2–4.1.1.5 kohta

MCO2,CS,p,3, g/km, MCO2,CS,c,3, g/km.

CO2,CS,p,3

CO2,CS,c,3

3

Tulos tämän taulukon vaiheista 2 ja 3

Mi,CS,c,2, g/km, MCO2,CS,c,3, g/km.

i,CS,c,2

CO2,CS,c,3

Varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen massan korjaaminen kaikkien jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta (Ki) alaliitteen 6 lisäyksen 1 mukaisesti

i

Mi,CS,c,4 = Ki × Mi,CS,c,2

i,CS,c,4

i

i,CS,c,2

tai

Mi,CS,c,4 = Ki + Mi,CS,c,2

i,CS,c,4

i

i,CS,c,2

ja

Formula

tai

Formula

Ki:n määrittämisen mukaisesti käytettävä summaava tai kertova tekijä

i

Jos Ki-kerrointa ei sovelleta:

i

| | Mi,CS,c,4 = Mi,CS,c,2 |
| --- | --- |

Mi,CS,c,4 = Mi,CS,c,2

i,CS,c,4

i,CS,c,2

| | MCO2,CS,c,4 = MCO2,CS,c,3 |
| --- | --- |

MCO2,CS,c,4 = MCO2,CS,c,3

CO2,CS,c,4

CO2,CS,c,3

Mi,CS,c,4, g/km, MCO2,CS,c,4, g/km.

i,CS,c,4

CO2,CS,c,4

4 a

Tulos tämän taulukon vaiheista 3 ja 4 a

MCO2,CS,p,3, g/km, MCO2,CS,c,3, g/km, MCO2,CS,c,4, g/km.

CO2,CS,p,3

CO2,CS,c,3

CO2,CS,c,4

Jos Ki-kerrointa sovelletaan, linjataan vaiheittaiset CO2-tulokset syklin yhdistettyyn arvoon:

i

2

MCO2,CS,p,4 = MCO2,CS,p,3 × AFKi

CO2,CS,p,4

CO2,CS,p,3

Ki

syklin kunkin vaiheen p osalta

jossa

Formula

Jos Ki-kerrointa ei sovelleta:

i

MCO2,CS,p,4 = MCO2,CS,p,3

CO2,CS,p,4

CO2,CS,p,3

MCO2,CS,p,4, g/km.

CO2,CS,p,4

4 b

Tulos tämän taulukon vaiheesta 4

Mi,CS,c,4, g/km, MCO2,CS,p,4, g/km, MCO2,CS,c,4, g/km,

i,CS,c,4

CO2,CS,p,4

CO2,CS,c,4

Tehdään ATCT-korjaus alaliitteessä 6 a olevan 3.8.2 kohdan mukaisesti.

Lasketaan huononemiskertoimet ja sovelletaan niitä liitteen VII mukaisesti.

Mi,CS,c,5, g/km, MCO2,CS,c,5, g/km, MCO2,CS,p,5, g/km.

i,CS,c,5

CO2,CS,c,5

CO2,CS,p,5

5

Yhden testin tulos

Tulos tämän taulukon vaiheesta 5

Kaikissa testeissä: Mi,CS,c,5, g/km, MCO2,CS,c,5, g/km, MCO2,CS,p,5, g/km.

i,CS,c,5

CO2,CS,c,5

CO2,CS,p,5

Keskiarvotetaan testiarvot ja ilmoitetut arvot alaliitteessä 6 olevan 1.2–1.2.3 kohdan mukaisesti.

Mi,CS,c,6, g/km, MCO2,CS,c,6, g/km, MCO2,CS,p,6, g/km, MCO2,CS,c,declared, g/km.

i,CS,c,6

CO2,CS,c,6

CO2,CS,p,6

CO2,CS,c,declared

6

Mi,CS testiajoneuvon tulokset tyyppi 1 -testistä

i,CS

Tulos tämän taulukon vaiheesta 6

MCO2,CS,c,6, g/km, MCO2,CS,p,6, g/km, MCO2,CS,c,declared, g/km.

CO2,CS,c,6

CO2,CS,p,6

CO2,CS,c,declared

Yhdenmukaistetaan vaihekohtaiset arvot.

Alaliite 6, 1.2.4 kohta

ja

MCO2,CS,c,7 = MCO2,CS,c,declared

CO2,CS,c,7

CO2,CS,c,declared

MCO2,CS,c,7, g/km, MCO2,CS,p,7, g/km.

CO2,CS,c,7

CO2,CS,p,7

7

MCO2,CS testiajoneuvon tulokset tyyppi 1 -testistä

CO2,CS

Tulos tämän taulukon vaiheista 6 ja 7

Kukin H- ja L-konfiguraation testiajoneuvo:

Mi,CS,c,6, g/km, MCO2,CS,c,7, g/km, MCO2,CS,p,7, g/km.

i,CS,c,6

CO2,CS,c,7

CO2,CS,p,7

Jos ajoneuvon H lisäksi testattiin ajoneuvo L ja tapauksen mukaan ajoneuvo M, kriteeripäästötulokseksi otetaan suurempi näistä kahdesta tai tapauksen mukaan kolmesta arvosta ja kirjataan se arvoksi Mi,CS,c.

i,CS,c

Yhdistettyjen THC- ja NOx-päästöjen tapauksessa käytetään summan suurinta arvoa, joka koskee joko ajoneuvoa H tai L tai tapauksen mukaan ajoneuvoa M.

x

Muussa tapauksessa, jos ajoneuvoa L tai tapauksen mukaan ajoneuvoa M ei testattu, Mi,CS,c = Mi,CS,c,6

i,CS,c

i,CS,c,6

CO2:n osalta käytetään tämän taulukon vaiheessa 7 saatuja arvoja.

2

CO2-arvot pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.

2

Mi,CS,c, g/km, MCO2,CS,c,H, g/km, MCO2,CS,p,H, g/km,

i,CS,c

CO2,CS,c,H

CO2,CS,p,H

ja jos testattiin ajoneuvo L:

MCO2,CS,c,L, g/km, MCO2,CS,p,L, g/km,

CO2,CS,c,L

CO2,CS,p,L

ja jos tapauksen mukaan testattiin ajoneuvo M:

MCO2,CS,c,M, g/km, MCO2,CS,p,M, g/km,

CO2,CS,c,M

CO2,CS,p,M

8

Interpolointiperheen tulos

Lopullinen kriteeripäästötulos

Tulos tämän taulukon vaiheesta 8

MCO2,CS,c,H, g/km, MCO2,CS,p,H, g/km,

CO2,CS,c,H

CO2,CS,p,H

ja jos testattiin ajoneuvo L:

MCO2,CS,c,L, g/km, MCO2,CS,p,L, g/km

CO2,CS,c,L

CO2,CS,p,L

ja jos tapauksen mukaan testattiin ajoneuvo M:

MCO2,CS,c,M, g/km, MCO2,CS,p,M, g/km,

CO2,CS,c,M

CO2,CS,p,M

Lasketaan interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen CO2-päästöjen massa tämän alaliitteen 4.5.4.1 kohdan mukaisesti.

2

Pyöristetään CO2-arvot taulukon A8/2 mukaisesti.

2

MCO2,CS,c,ind, g/km, MCO2,CS,p,ind, g/km.

CO2,CS,c,ind

CO2,CS,p,ind

9

Yksittäisen ajoneuvon tulos

Lopullinen CO2- tulos”

2

| y) | Korvataan 4.1.1.3 kohdassa tekijää MCO2,CS koskeva rivi seuraavasti:






  ”MCO2,CS | on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti (g/km)”. |
| --- | --- | --- |

y)

Korvataan 4.1.1.3 kohdassa tekijää MCO2,CS koskeva rivi seuraavasti:

CO2,CS

”MCO2,CS

CO2,CS

on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti (g/km)”.

2

| z) | Korvataan 4.1.1.4 kohdassa tekijöitä MCO2,CS,p ja MCO2,CS,nb,p koskevat rivit seuraavasti:






  ”MCO2,CS,p | on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti (g/km) |
| --- | --- | --- |
| MCO2,CS,nb,p | on syntyvien CO2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä (g/km)” |

z)

Korvataan 4.1.1.4 kohdassa tekijöitä MCO2,CS,p ja MCO2,CS,nb,p koskevat rivit seuraavasti:

CO2,CS,p

CO2,CS,nb,p

”MCO2,CS,p

CO2,CS,p

on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti (g/km)

2

MCO2,CS,nb,p

CO2,CS,nb,p

on syntyvien CO2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä (g/km)”

2

| aa) | Korvataan 4.1.1.5 kohdassa tekijää MCO2,CS,nb,p koskeva rivi seuraavasti:






  ”MCO2,CS,nb,p | on syntyvien CO2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä (g/km)” |
| --- | --- | --- |

aa)

Korvataan 4.1.1.5 kohdassa tekijää MCO2,CS,nb,p koskeva rivi seuraavasti:

CO2,CS,nb,p

”MCO2,CS,nb,p

CO2,CS,nb,p

on syntyvien CO2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä (g/km)”

2

| ab) | Korvataan 4.1.2 kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

  ”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.
  Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO2-päästöjen massa suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla ECDC,CD,j = 0 soveltamalla CO2-korjauskerrointa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.” |
| --- | --- |

ab)

Korvataan 4.1.2 kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.

veh_L

Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO2-päästöjen massa suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla ECDC,CD,j = 0 soveltamalla CO2-korjauskerrointa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.”

veh_L

2

DC,CD,j

2

| ac) | Korvataan 4.1.3.1 kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

  ”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää kun i = CO2, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.
  Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO2-päästöjen massa suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla ECDC,CD,j = 0 soveltamalla CO2-korjauskerrointa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.” |
| --- | --- |

ac)

Korvataan 4.1.3.1 kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää kun i = CO2, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.

2

veh_L

Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO2-päästöjen massa suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla ECDC,CD,j = 0 soveltamalla CO2-korjauskerrointa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.”

veh_L

2

DC,CD,j

2

| ad) | Muutetaan 4.2.1.2.1 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan otsikko seuraavasti:






  ”4.2.1.2.1. | NOVC-FCHV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten polttoaineenkulutustulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely”. |
| --- | --- | --- | --- |

ad)

Muutetaan 4.2.1.2.1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”4.2.1.2.1.

NOVC-FCHV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten polttoaineenkulutustulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely”.

| ii) | Korvataan taulukossa A8/7 vaihetta 3 vastaava rivi seuraavasti:









  ”Tulos tämän taulukon vaiheesta 2 | FCCS,c,2, kg/100 km. | FCCS,c,3 = FCCS,c,2 | FCCS,c,3, kg/100 km. | 3
  Yhden testin tulos” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan taulukossa A8/7 vaihetta 3 vastaava rivi seuraavasti:

”Tulos tämän taulukon vaiheesta 2

FCCS,c,2, kg/100 km.

CS,c,2

FCCS,c,3 = FCCS,c,2

CS,c,3

CS,c,2

FCCS,c,3, kg/100 km.

CS,c,3

3

Yhden testin tulos”

| iii) | Korvataan taulukossa A8/7 vaihetta 4 vastaava rivi seuraavasti:









  ”Tulos tämän taulukon vaiheesta 3 | Kaikissa testeissä: FCCS,c,3, kg/100 km. | Keskiarvotetaan testiarvot ja ilmoitetut arvot alaliitteessä 6 olevan 1.2–1.2.3 kohdan mukaisesti. | FCCS,c,4, kg/100 km. | 4” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Korvataan taulukossa A8/7 vaihetta 4 vastaava rivi seuraavasti:

”Tulos tämän taulukon vaiheesta 3

Kaikissa testeissä: FCCS,c,3, kg/100 km.

CS,c,3

Keskiarvotetaan testiarvot ja ilmoitetut arvot alaliitteessä 6 olevan 1.2–1.2.3 kohdan mukaisesti.

FCCS,c,4, kg/100 km.

CS,c,4

4”

| ae) | Korvataan 4.2.2 kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

  ”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.
  Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli. Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoaineenkulutus alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti sekä koko vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovellettava vaihekohtainen CO2-arvo, joka korjataan suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla ECDC,CD,j = 0 soveltamalla CO2-massakorjauskerrointa KCO2) tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.” |
| --- | --- |

ae)

Korvataan 4.2.2 kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.

veh_L

Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli. Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoaineenkulutus alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti sekä koko vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovellettava vaihekohtainen CO2-arvo, joka korjataan suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla ECDC,CD,j = 0 soveltamalla CO2-massakorjauskerrointa KCO2) tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.”

veh_L

2

DC,CD,j

2

CO2

| af) | Muutetaan 4.2.3 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

  ”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.
  Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero

  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli.” |
| --- | --- | --- |

af)

Muutetaan 4.2.3 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

”Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.

veh_L

Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  ja tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero
  Formula
  on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L, laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon vahvistussykli.”

veh_L

| ii) | Lisätään kappale seuraavasti:

  ”Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoaineenkulutus alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti sekä koko vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovellettava vaihekohtainen CO2-arvo, joka korjataan suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla EC
  DC,CD,j
  = 0 soveltamalla CO2-massakorjauskerrointa (KCO2) tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.” |
| --- | --- |

ii)

Lisätään kappale seuraavasti:

”Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoaineenkulutus alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti sekä koko vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovellettava vaihekohtainen CO2-arvo, joka korjataan suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla EC
  DC,CD,j
  = 0 soveltamalla CO2-massakorjauskerrointa (KCO2) tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.”

2

DC,CD,j

2

CO2

| ag) | Korvataan 4.3.1 kohta seuraavasti:
  ”4.3.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus varausta purettaessa perustana sähköverkosta ladattu sähköenergia
  Käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus varausta purettaessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:





  jossa






  ECAC,CD | on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus varausta purettaessa (Wh/km) |
| --- | --- | --- |
| UFj | on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j |
| ECAC,CD,j | on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus vaiheessa j (Wh/km) |

ag)

Korvataan 4.3.1 kohta seuraavasti:

”4.3.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus varausta purettaessa perustana sähköverkosta ladattu sähköenergia

Käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus varausta purettaessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

jossa

ECAC,CD

AC,CD

on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus varausta purettaessa (Wh/km)

UFj

j

on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j

ECAC,CD,j

AC,CD,j

on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus vaiheessa j (Wh/km)

ja

Formula

jossa

| ECDC,CD,j | on REESS-järjestelmän purkautumiseen perustuva sähköenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti (Wh/km) |
| --- | --- |
| EAC | on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia (Wh) |
| ΔEREESS,j | on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jaksolla j määritettynä tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti (Wh) |
| j | on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero |
| k | on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.
  Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.” |

ECDC,CD,j

DC,CD,j

on REESS-järjestelmän purkautumiseen perustuva sähköenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti (Wh/km)

EAC

AC

on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia (Wh)

ΔEREESS,j

REESS,j

on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jaksolla j määritettynä tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti (Wh)

j

on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero

k

on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.

Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.”

veh_L

| ah) | Korvataan 4.3.2 kohdassa ilmaisu






  ”k | on ajoneuvolla L tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L” |
| --- | --- | --- |

ah)

Korvataan 4.3.2 kohdassa ilmaisu

”k

on ajoneuvolla L tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L”

veh_L

ilmaisulla

| ”k | on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.
  Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.” |
| --- | --- |

”k

on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.

Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L.”

veh_L

| ai) | Korvataan 4.3.4.1 kohta seuraavasti:






  ”4.3.4.1. | Tässä kohdassa määritetty sähköenergiankulutus lasketaan vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo on pystynyt noudattamaan sovellettavaa testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.” |
| --- | --- | --- |

ai)

Korvataan 4.3.4.1 kohta seuraavasti:

”4.3.4.1.

Tässä kohdassa määritetty sähköenergiankulutus lasketaan vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo on pystynyt noudattamaan sovellettavaa testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.”

| aj) | Korvataan 4.4.1.2.2 kohdassa oleva toinen yhtälö ja siihen liittyvät määritelmät seuraavasti:

  ”




  jossa






  ΔEREESS,j | on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos vaiheessa j (Wh) |
| --- | --- | --- |
| j | on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero |
| k + 1 | on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin alusta siihen ajankohtaan, jolloin polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta” |

aj)

Korvataan 4.4.1.2.2 kohdassa oleva toinen yhtälö ja siihen liittyvät määritelmät seuraavasti:

”

  Formula

jossa

ΔEREESS,j

REESS,j

on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos vaiheessa j (Wh)

j

on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero

k + 1

on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin alusta siihen ajankohtaan, jolloin polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta”

| ak) | Korvataan 4.4.2 kohta seuraavasti:
  ”4.4.2.   Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde (Pure electric range, PER)
  Tässä kohdassa määritetyt toimintasäteet lasketaan vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo on pystynyt noudattamaan sovellettavaa WLTP-testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.” |
| --- | --- |

ak)

Korvataan 4.4.2 kohta seuraavasti:

”4.4.2.   Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde (Pure electric range, PER)

Tässä kohdassa määritetyt toimintasäteet lasketaan vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo on pystynyt noudattamaan sovellettavaa WLTP-testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.”

| al) | Korvataan 4.4.2.1.1 kohdassa ilmaisu






  ”ECDC,WLTC,j | on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentissä DSj sovellettavassa WLTP-testisyklissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]” |
| --- | --- | --- |

al)

Korvataan 4.4.2.1.1 kohdassa ilmaisu

”ECDC,WLTC,j

DC,WLTC,j

on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentissä DSj sovellettavassa WLTP-testisyklissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]”

j

ilmaisulla

| ”ECDC,WLTC,j | on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn sovellettavan WLTP-testisyklin segmentissä DSj laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]” |
| --- | --- |

”ECDC,WLTC,j

DC,WLTC,j

on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn sovellettavan WLTP-testisyklin segmentissä DSj laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]”

j

| am) | Korvataan 4.4.2.1.3 kohdassa yhtälöä seuraava ilmaisu






  ”UBEUBE | on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia (Wh)” |
| --- | --- | --- |

am)

Korvataan 4.4.2.1.3 kohdassa yhtälöä seuraava ilmaisu

”UBEUBE

UBE

on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia (Wh)”

ilmaisulla

| ”UBESTP | on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia (Wh)”. |
| --- | --- |

”UBESTP

STP

on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia (Wh)”.

| an) | Korvataan 4.4.4.2 kohta seuraavasti:
  ”4.4.4.2.   Vastaavan vaihekohtaisen ja kaupunkiajon sähkökäyttöisen toimintasäteen määrittäminen
  Vastaava vaihekohtainen ja kaupunkiajon sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä:





  where:






  EAERp | on vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavalla jaksolla p (km) |
| --- | --- | --- |
| | on tarkasteltavan jakson p vaihekohtaisten CO2-päästöjen massa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti (g/km) |
| ΔEREESS,j | on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos tarkasteltavassa vaiheessa j (Wh) |
| ECDC,CD,p | on sähköenergiankulutus tarkasteltavalla jaksolla p perustana REESS-järjestelmän purkautuminen (Wh/km) |
| j | on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero |
| k | on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä |

an)

Korvataan 4.4.4.2 kohta seuraavasti:

”4.4.4.2.   Vastaavan vaihekohtaisen ja kaupunkiajon sähkökäyttöisen toimintasäteen määrittäminen

Vastaava vaihekohtainen ja kaupunkiajon sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

where:

EAERp

p

on vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavalla jaksolla p (km)

Formula

on tarkasteltavan jakson p vaihekohtaisten CO2-päästöjen massa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti (g/km)

2

ΔEREESS,j

REESS,j

on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos tarkasteltavassa vaiheessa j (Wh)

ECDC,CD,p

DC,CD,p

on sähköenergiankulutus tarkasteltavalla jaksolla p perustana REESS-järjestelmän purkautuminen (Wh/km)

j

on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero

k

on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä

ja

Formula

jossa

| | on tarkasteltavan jakson p varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo (g/km) |
| --- | --- |
| | on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty CO2-päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 1 testin syklin c jaksolla p [g/km] |
| dp,c | on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c jaksolla p ajettu matka [km] |
| c | on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero |
| p | on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen jakson järjestysnumero |
| nc | on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä |

Formula

on tarkasteltavan jakson p varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo (g/km)

2

Formula

on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty CO2-päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 1 testin syklin c jaksolla p [g/km]

2

dp,c

p,c

on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c jaksolla p ajettu matka [km]

c

on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero

p

on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen jakson järjestysnumero

nc

c

on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä

ja

Formula

jossa

| ECDC,CD,p | on sähköenergiankulutus tarkasteltavalla jaksolla p perustana REESS-järjestelmän purkautuminen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä (Wh/km) |
| --- | --- |
| ECDC,CD,p,c | on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti määritetty sähköenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c tarkasteltavalla jaksolla p perustana REESS-järjestelmän purkautuminen (Wh/km) |
| dp,c | on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c jaksolla p ajettu matka (km) |
| c | on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero |
| p | on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen jakson järjestysnumero |
| nc | on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä. |

ECDC,CD,p

DC,CD,p

on sähköenergiankulutus tarkasteltavalla jaksolla p perustana REESS-järjestelmän purkautuminen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä (Wh/km)

ECDC,CD,p,c

DC,CD,p,c

on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti määritetty sähköenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c tarkasteltavalla jaksolla p perustana REESS-järjestelmän purkautuminen (Wh/km)

dp,c

p,c

on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c jaksolla p ajettu matka (km)

c

on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero

p

on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen jakson järjestysnumero

nc

c

on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.

Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä kaupunkiajosykli.”

| ao) | Muutetaan 4.5.1 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäiset kaksi kappaletta otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan MCO2,CS ero L- ja H-testiajoneuvon välillä on vähintään 5 g/km ja enintään 20 prosenttia + 5 g/km H-ajoneuvon taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massastaMCO2,CS , kuitenkin vähintään 15 g/km ja enintään 20 g/km.
  Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan interpolointimenetelmän soveltamista perheen yksittäisten ajoneuvojen arvoihin laajentaa, jos ekstrapolaatio on enintään 3 g/km suurempi kuin H-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa ja/tai enintään 3 g/km pienempi kuin L-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa. Laajennus on pätevä vain interpolointialueen tässä kohdassa määritettyjen absoluuttisten rajojen puitteissa.” |
| --- | --- | --- |

ao)

Muutetaan 4.5.1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäiset kaksi kappaletta otsikon jälkeen seuraavasti:

”Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan MCO2,CS ero L- ja H-testiajoneuvon välillä on vähintään 5 g/km ja enintään 20 prosenttia + 5 g/km H-ajoneuvon taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massastaMCO2,CS , kuitenkin vähintään 15 g/km ja enintään 20 g/km.

2

CO2,CS

2

CO2,CS

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan interpolointimenetelmän soveltamista perheen yksittäisten ajoneuvojen arvoihin laajentaa, jos ekstrapolaatio on enintään 3 g/km suurempi kuin H-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa ja/tai enintään 3 g/km pienempi kuin L-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa. Laajennus on pätevä vain interpolointialueen tässä kohdassa määritettyjen absoluuttisten rajojen puitteissa.”

2

2

| ii) | Korvataan kuudes kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

  ”Jos lineaarisuuskriteeri täyttyy, interpolointimenetelmää sovelletaan kaikkiin L- ja H- ajoneuvon väliin sijoittuviin interpolointiperheen ajoneuvoihin.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan kuudes kappale otsikon jälkeen seuraavasti:

”Jos lineaarisuuskriteeri täyttyy, interpolointimenetelmää sovelletaan kaikkiin L- ja H- ajoneuvon väliin sijoittuviin interpolointiperheen ajoneuvoihin.”

| iii) | Korvataan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

  ”Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve sijoittuu L- ja M-ajoneuvon väliin, korvataan kukin H-ajoneuvon parametri, jota tarvitaan interpolointimenetelmän soveltamiseen yksittäisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen arvoihin, vastaavalla M-ajoneuvon parametrilla.
  Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve sijoittuu M- ja H-ajoneuvon väliin, korvataan kukin L-ajoneuvon parametri, jota tarvitaan interpolointimenetelmän soveltamiseen yksittäisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen arvoihin, vastaavalla M-ajoneuvon parametrilla.” |
| --- | --- |

iii)

Korvataan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

”Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve sijoittuu L- ja M-ajoneuvon väliin, korvataan kukin H-ajoneuvon parametri, jota tarvitaan interpolointimenetelmän soveltamiseen yksittäisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen arvoihin, vastaavalla M-ajoneuvon parametrilla.

Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve sijoittuu M- ja H-ajoneuvon väliin, korvataan kukin L-ajoneuvon parametri, jota tarvitaan interpolointimenetelmän soveltamiseen yksittäisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen arvoihin, vastaavalla M-ajoneuvon parametrilla.”

| ap) | Korvataan 4.5.3 kohdassa tekijöitä Kind,p, E1,p, E2,p, E3,pja p koskevat rivit seuraavasti:






  ”Kind,p | on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p |
| --- | --- | --- |
| E1,p | on L-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws) |
| E2,p | on H-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws) |
| E3,p | on yksittäisen ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws) |
| p | on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.” |

ap)

Korvataan 4.5.3 kohdassa tekijöitä Kind,p, E1,p, E2,p, E3,pja p koskevat rivit seuraavasti:

ind,p

1,p

2,p

3,p

”Kind,p

ind,p

on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p

E1,p

1,p

on L-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws)

E2,p

2,p

on H-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws)

E3,p

3,p

on yksittäisen ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws)

p

on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.”

| aq) | Korvataan 4.5.4.1 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.” |
| --- | --- |

aq)

Korvataan 4.5.4.1 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.”

| ar) | Korvataan 4.5.5.1 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.” |
| --- | --- |

ar)

Korvataan 4.5.5.1 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.”

| as) | Korvataan 4.5.6.3 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.” |
| --- | --- |

as)

Korvataan 4.5.6.3 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.”

| at) | Korvataan 4.5.7.2 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.” |
| --- | --- |

at)

Korvataan 4.5.7.2 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.”

| au) | Lisätään 4.6–4.7.2 kohta seuraavasti:
  ”4.6.   OVC-HEV-ajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menettely
  Niiden vaiheittaisten menettelyjen lisäksi, joita käytetään varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen kaasumaisten yhdisteiden lopullisten testitulosten laskemisessa tämän alaliitteen 4.1.1.1 kohdan mukaisesti ja lopullisen polttoaineenkulutuksen laskemisessa tämän alaliitteen 4.2.1.1 kohdan mukaisesti, esitetään tämän alaliitteen 4.6.1 ja 4.6.2 kohdassa vaiheittaiset menettelyt, joita käytetään varausta purettaessa saatujen lopullisten tulosten sekä varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen painotettujen lopullisten testitulosten laskemisessa.
  4.6.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten testitulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely
  Lasketaan tulokset taulukossa A8/8 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.
  Taulukon A8/8 yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:






  c | täysi sovellettava testisykli |
| --- | --- | --- |
| p | sovellettavan syklin kukin vaihe |
| i | sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit |
| CS | varausta ylläpitävä |
| CO2 | CO2-päästöjen massa. |

au)

Lisätään 4.6–4.7.2 kohta seuraavasti:

”4.6.   OVC-HEV-ajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menettely

Niiden vaiheittaisten menettelyjen lisäksi, joita käytetään varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen kaasumaisten yhdisteiden lopullisten testitulosten laskemisessa tämän alaliitteen 4.1.1.1 kohdan mukaisesti ja lopullisen polttoaineenkulutuksen laskemisessa tämän alaliitteen 4.2.1.1 kohdan mukaisesti, esitetään tämän alaliitteen 4.6.1 ja 4.6.2 kohdassa vaiheittaiset menettelyt, joita käytetään varausta purettaessa saatujen lopullisten tulosten sekä varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen painotettujen lopullisten testitulosten laskemisessa.

4.6.1.   OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten testitulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely

Lasketaan tulokset taulukossa A8/8 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.

Taulukon A8/8 yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:

c

täysi sovellettava testisykli

p

sovellettavan syklin kukin vaihe

i

sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit

CS

varausta ylläpitävä

CO2

2

CO2-päästöjen massa.

2

Taulukko A8/8

Taulukko A8/8

Lopullisten varausta purettaessa saatujen tulosten laskeminen

Lopullisten varausta purettaessa saatujen tulosten laskeminen

| Lähde | Syöte | Prosessi | Tulos | Vaihe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaliite 8 | Lopulliset tulokset varausta purettaessa | Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti mitatut tulokset, laskettu ennalta tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti. | ΔEREESS,j, Wh, dj, km, | 1 |
| Käytettävissä oleva akun energia tämän alaliitteen 4.4.1.2.2 kohdan mukaisesti. | UBEcity, Wh |
| Ladattu sähköenergia tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti. | EAC, Wh |
| Syklin energiantarve alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti. | Ecycle, Ws |
| CO2-päästöjen massa alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti. | MCO2,CD,j, g/km |
| Päästöjen kaasumaisen yhdisteen i massa alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti. | Mi,CD,j, g/km |
| Hiukkasmäärä alaliitteessä 7 olevan 4 kohdan mukaisesti. | PNCD,j, hiukkasia/km |
| Hiukkasmassa alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan mukaisesti. | PMCD,c, mg/km, |
| Sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.1.1 kohdan mukaisesti. | AER, km |
| Jos on ajettu sovellettava WLTC-kaupunkitestisykli: sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.1.2.1 kohdan mukaisesti. | AERcity, km |
| Voidaan tarvita CO2-päästöjen massan korjauskerrointa KCO2 tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos (paitsi KCO2) on käytettävissä ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M. | KCO2, (g/km)/(Wh/km). |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  Ecycle, Ws. | Lasketaan suhteellinen sähköenergianmuutos kussakin syklissä tämän alaliitteen 3.2.4.5.2 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien ja kaikkien sovellettavien WLTP-testisyklien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | REECi. | 2 |
| Tulos vaiheesta 2 | REECi. | Määritetään siirtymä- ja vahvistussykli tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaisesti.
  Jos yhden ajoneuvon osalta on käytettävissä useampia kuin yksi varausta purkava testi, siirtymäsyklin järjestysnumeron nveh on keskiarvottamista varten oltava kussakin testissä sama. | nveh, | 3 |
| Määritetään toimintasäde varausta purkavassa syklissä tämän alaliitteen 4.4.3 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | RCDC, km. |
| Tulos vaiheesta 3 | nveh, | Jos käytetään interpolointimenetelmää, siirtymäsykli määritetään ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.
  Tarkastetaan, täyttyykö interpolointikriteeri tämän liitteen 5.6.2 kohdan d alakohdan mukaisesti. | nveh,L,
  nveh,H,
  tapauksen mukaan
  nveh,M. | 4 |
| Tulos vaiheesta 1 | Mi,CD,j, g/km
  PMCD,c, mg/km,
  PNCD,j, hiukkasia/km. | Lasketaan yhdistetyt arvot päästöille sykleissä nveh ja interpoloinnin tapauksessa kunkin ajoneuvon sykleissä nveh,L.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | Mi,CD,c, g/km,
  PMCD,c, mg/km,
  PNCD,c, hiukkasia/km. | 5 |
| Tulos vaiheesta 5 | Mi,CD,c, g/km,
  PMCD,c, mg/km,
  PNCD,c, hiukkasia/km. | Keskiarvotetaan testien päästöt kunkin varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavan WLTP-syklin osalta ja tarkastetaan alaliitteen 6 taulukon A6/2 mukaisten raja-arvojen noudattaminen. | Mi,CD,c,ave, g/km,
  PMCD,c,ave, mg/km,
  PNCD,ave, hiukkasia/km. | 6 |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  UBEcity, Wh. | Jos arvo AERcity johdetaan tyyppi 1 -testistä ajamalla sovellettavat WLTP-testisyklit, arvo lasketaan tämän alaliitteen 4.4.1.2.2 kohdan mukaisesti.
  Jos testejä on useampia kuin yksi, arvon ncity,pe on oltava sama kaikissa testeissä.
  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Keskiarvotetaan AERcity.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | AERcity, km,
  AERcity,ave, km. | 7 |
| Tulos vaiheesta 1 | dj, km, | Lasketaan vaihe- ja syklikohtaiset käyttötekijät (UF).
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | UFphase,j,
  UFcycle,c. | 8 |
| Tulos vaiheesta 3 | nveh, |
| Tulos vaiheesta 4 | nveh,L, |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  EAC, Wh | Lasketaan ladattuun energiaan perustuva sähköenergiankulutus tämän alaliitteen 4.3.1 ja 4.3.2 kohdan mukaisesti.
  Interpoloinnin tapauksessa käytetään syklejä nveh,L. Koska CO2-päästöjen massa on tällöin korjattava, asetetaan sähköenergiankulutuksen arvoksi vahvistussyklissä ja sen vaiheissa nolla.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | ECAC,weighted, Wh/km,
  ECAC,CD, Wh/km. | 9 |
| Tulos vaiheesta 3 | nveh, |
| Tulos vaiheesta 4 | nveh,L, |
| Tulos vaiheesta 8 | UFphase,j, |
| Tulos vaiheesta 1 | MCO2,CD,j, g/km
  KCO2, (g/km)/(Wh/km),
  ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km, | Lasketaan CO2-päästöjen massa varausta purettaessa tämän alaliitteen 4.1.2 kohdan mukaisesti.
  Interpolointimenetelmää sovellettaessa käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussykli on korjattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 4.1.2 kohta).
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | MCO2,CD, g/km | 10 |
| Tulos vaiheesta 3 | nveh, |
| Tulos vaiheesta 4 | nveh,L, |
| Tulos vaiheesta 8 | UFphase,j. |
| Tulos vaiheesta 1 | MCO2,CD,j, g/km
  Mi,CD,j, g/km
  KCO2, (g/km)/(Wh/km). | Lasketaan polttoaineenkulutus varausta purettaessa tämän alaliitteen 4.2.2 kohdan mukaisesti.
  Interpolointimenetelmää sovellettaessa käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 4.1.2 kohta). Vaihekohtainen polttoaineenkulutus FCCD,j lasketaan alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti käyttämällä korjattua CO2-päästöjen massaa.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | FCCD,j, l/100 km,
  FCCD, l/100 km. | 11 |
| Tulos vaiheesta 3 | nveh, |
| Tulos vaiheesta 4 | nveh,L, |
| Tulos vaiheesta 8 | UFphase,j, |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km, | Lasketaan sähköenergiankulutus ensimmäisestä sovellettavasta WLTP-testisyklistä.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M. | ECDC,CD,first, Wh/km | 12 |
| Tulos vaiheesta 9 | ECAC,weighted, Wh/km,
  ECAC,CD, Wh/km. | Keskiarvotetaan testit kunkin ajoneuvon osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M. | ECAC,weighted,ave, Wh/km,
  ECAC,CD,ave, Wh/km,
  MCO2,CD,ave, g/km,
  FCCD,ave, l/100 km,
  ECDC,CD,first,ave, Wh/km. | 13 |
| Tulos vaiheesta 10 | MCO2,CD, g/km |
| Tulos vaiheesta 11 | FCCD, l/100 km, |
| Tulos vaiheesta 12 | ECDC,CD,first, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 13 | ECAC,CD,ave, Wh/km,
  MCO2,CD,ave, g/km. | Ilmoitetaan kunkin ajoneuvon sähköenergiankulutus ja CO2-päästöjen massa varausta purettaessa.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M. | ECAC,CD,dec, Wh/km,
  MCO2,CD,dec, g/km. | 14 |
| Tulos vaiheesta 12 | ECDC,CD,first, Wh/km, | Mukautetaan sähköenergiankulutus tuotannon vaatimustenmukaisuusmenettelyä varten.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M. | ECDC,CD,COP, Wh/km | 15 |
| Tulos vaiheesta 13 | ECAC,CD,ave, Wh/km, |
| Tulos vaiheesta 14 | ECAC,CD,dec, Wh/km, |
| Tulos vaiheesta 15 | ECDC,CD,COP, Wh/km | Tehdään välipyöristys.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M. | ECDC,CD,COP,final, Wh/km,
  ECAC,CD,final, Wh/km,
  MCO2,CD,final, g/km,
  ECAC,weighted,final, Wh/km,
  FCCD,final, l/100 km | 16 |
| Tulos vaiheesta 14 | ECAC,CD,dec, Wh/km,
  MCO2,CD,dec, g/km, |
| Tulos vaiheesta 13 | ECAC,weighted,ave, Wh/km,
  FCCD,ave, l/100 km, |
| Tulos vaiheesta 16 | ECDC,CD,COP,final, Wh/km,
  ECAC,CD,final, Wh/km,
  MCO2,CD,final, g/km,
  ECAC,weighted,final, Wh/km,
  FCCD,final, l/100 km | Interpoloidaan yksittäisten ajoneuvojen arvot ajoneuvojen L, M ja H tietojen perusteella ja tehdään lopullinen pyöristys.
  Tulos käytettävissä yksittäisten ajoneuvojen osalta. | ECDC,CD,COP,ind, Wh/km,
  ECAC,CD,ind, Wh/km,
  MCO2,CD,ind, g/km,
  ECAC,weighted,ind, Wh/km,
  FCCD,ind, l/100 km | 17 |

Lähde

Syöte

Prosessi

Tulos

Vaihe

Alaliite 8

Lopulliset tulokset varausta purettaessa

Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti mitatut tulokset, laskettu ennalta tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti.

ΔEREESS,j, Wh, dj, km,

REESS,j

j

1

Käytettävissä oleva akun energia tämän alaliitteen 4.4.1.2.2 kohdan mukaisesti.

UBEcity, Wh

city

Ladattu sähköenergia tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti.

EAC, Wh

AC

Syklin energiantarve alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti.

Ecycle, Ws

cycle

CO2-päästöjen massa alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti.

2

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

Päästöjen kaasumaisen yhdisteen i massa alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti.

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

Hiukkasmäärä alaliitteessä 7 olevan 4 kohdan mukaisesti.

PNCD,j, hiukkasia/km

CD,j

Hiukkasmassa alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan mukaisesti.

PMCD,c, mg/km,

CD,c

Sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.1.1 kohdan mukaisesti.

AER, km

Jos on ajettu sovellettava WLTC-kaupunkitestisykli: sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.1.2.1 kohdan mukaisesti.

AERcity, km

city

Voidaan tarvita CO2-päästöjen massan korjauskerrointa KCO2 tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti

2

CO2

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos (paitsi KCO2) on käytettävissä ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

CO2

KCO2, (g/km)/(Wh/km).

CO2

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

Ecycle, Ws.

cycle

Lasketaan suhteellinen sähköenergianmuutos kussakin syklissä tämän alaliitteen 3.2.4.5.2 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien ja kaikkien sovellettavien WLTP-testisyklien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

REECi.

i

2

Tulos vaiheesta 2

REECi.

i

Määritetään siirtymä- ja vahvistussykli tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaisesti.

Jos yhden ajoneuvon osalta on käytettävissä useampia kuin yksi varausta purkava testi, siirtymäsyklin järjestysnumeron nveh on keskiarvottamista varten oltava kussakin testissä sama.

veh

nveh,

veh

3

Määritetään toimintasäde varausta purkavassa syklissä tämän alaliitteen 4.4.3 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

RCDC, km.

CDC

Tulos vaiheesta 3

nveh,

veh

Jos käytetään interpolointimenetelmää, siirtymäsykli määritetään ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

Tarkastetaan, täyttyykö interpolointikriteeri tämän liitteen 5.6.2 kohdan d alakohdan mukaisesti.

nveh,L,

veh,L

nveh,H,

veh,H

tapauksen mukaan

nveh,M.

veh,M.

4

Tulos vaiheesta 1

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

PMCD,c, mg/km,

CD,c

PNCD,j, hiukkasia/km.

CD,j

Lasketaan yhdistetyt arvot päästöille sykleissä nveh ja interpoloinnin tapauksessa kunkin ajoneuvon sykleissä nveh,L.

veh

veh,L

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

Mi,CD,c, g/km,

i,CD,c

PMCD,c, mg/km,

CD,c

PNCD,c, hiukkasia/km.

CD,c

5

Tulos vaiheesta 5

Mi,CD,c, g/km,

i,CD,c

PMCD,c, mg/km,

CD,c

PNCD,c, hiukkasia/km.

CD,c

Keskiarvotetaan testien päästöt kunkin varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavan WLTP-syklin osalta ja tarkastetaan alaliitteen 6 taulukon A6/2 mukaisten raja-arvojen noudattaminen.

Mi,CD,c,ave, g/km,

i,CD,c,ave

PMCD,c,ave, mg/km,

CD,c,ave

PNCD,ave, hiukkasia/km.

CD,ave

6

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

UBEcity, Wh.

city

Jos arvo AERcity johdetaan tyyppi 1 -testistä ajamalla sovellettavat WLTP-testisyklit, arvo lasketaan tämän alaliitteen 4.4.1.2.2 kohdan mukaisesti.

city

Jos testejä on useampia kuin yksi, arvon ncity,pe on oltava sama kaikissa testeissä.

city,pe

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Keskiarvotetaan AERcity.

city

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

AERcity, km,

city

AERcity,ave, km.

city,ave

7

Tulos vaiheesta 1

dj, km,

j

Lasketaan vaihe- ja syklikohtaiset käyttötekijät (UF).

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

UFphase,j,

phase,j

UFcycle,c.

cycle,c

8

Tulos vaiheesta 3

nveh,

veh

Tulos vaiheesta 4

nveh,L,

veh,L

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

EAC, Wh

AC

Lasketaan ladattuun energiaan perustuva sähköenergiankulutus tämän alaliitteen 4.3.1 ja 4.3.2 kohdan mukaisesti.

Interpoloinnin tapauksessa käytetään syklejä nveh,L. Koska CO2-päästöjen massa on tällöin korjattava, asetetaan sähköenergiankulutuksen arvoksi vahvistussyklissä ja sen vaiheissa nolla.

veh,L

2

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

ECAC,weighted, Wh/km,

AC,weighted

ECAC,CD, Wh/km.

AC,CD

9

Tulos vaiheesta 3

nveh,

veh

Tulos vaiheesta 4

nveh,L,

veh,L

Tulos vaiheesta 8

UFphase,j,

phase,j

Tulos vaiheesta 1

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

KCO2, (g/km)/(Wh/km),

CO2

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

Lasketaan CO2-päästöjen massa varausta purettaessa tämän alaliitteen 4.1.2 kohdan mukaisesti.

2

Interpolointimenetelmää sovellettaessa käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussykli on korjattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 4.1.2 kohta).

veh,L

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

MCO2,CD, g/km

CO2,CD

10

Tulos vaiheesta 3

nveh,

veh

Tulos vaiheesta 4

nveh,L,

veh,L

Tulos vaiheesta 8

UFphase,j.

phase,j

Tulos vaiheesta 1

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

KCO2, (g/km)/(Wh/km).

CO2

Lasketaan polttoaineenkulutus varausta purettaessa tämän alaliitteen 4.2.2 kohdan mukaisesti.

Interpolointimenetelmää sovellettaessa käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 4.1.2 kohta). Vaihekohtainen polttoaineenkulutus FCCD,j lasketaan alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti käyttämällä korjattua CO2-päästöjen massaa.

veh,L

CO2,CD,j

CD,j

2

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

FCCD,j, l/100 km,

CD,j

FCCD, l/100 km.

CD

11

Tulos vaiheesta 3

nveh,

veh

Tulos vaiheesta 4

nveh,L,

veh,L

Tulos vaiheesta 8

UFphase,j,

phase,j

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

Lasketaan sähköenergiankulutus ensimmäisestä sovellettavasta WLTP-testisyklistä.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja tapauksen mukaan M.

ECDC,CD,first, Wh/km

DC,CD,first

12

Tulos vaiheesta 9

ECAC,weighted, Wh/km,

AC,weighted

ECAC,CD, Wh/km.

AC,CD

Keskiarvotetaan testit kunkin ajoneuvon osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

ECAC,weighted,ave, Wh/km,

AC,weighted,ave

ECAC,CD,ave, Wh/km,

AC,CD,ave

MCO2,CD,ave, g/km,

CO2,CD,ave

FCCD,ave, l/100 km,

CD,ave

ECDC,CD,first,ave, Wh/km.

DC,CD,first,ave

13

Tulos vaiheesta 10

MCO2,CD, g/km

CO2,CD

Tulos vaiheesta 11

FCCD, l/100 km,

CD

Tulos vaiheesta 12

ECDC,CD,first, Wh/km.

DC,CD,first

Tulos vaiheesta 13

ECAC,CD,ave, Wh/km,

AC,CD,ave

MCO2,CD,ave, g/km.

CO2,CD,ave

Ilmoitetaan kunkin ajoneuvon sähköenergiankulutus ja CO2-päästöjen massa varausta purettaessa.

2

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

ECAC,CD,dec, Wh/km,

AC,CD,dec

MCO2,CD,dec, g/km.

CO2,CD,dec

14

Tulos vaiheesta 12

ECDC,CD,first, Wh/km,

DC,CD,first

Mukautetaan sähköenergiankulutus tuotannon vaatimustenmukaisuusmenettelyä varten.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

ECDC,CD,COP, Wh/km

DC,CD,COP

15

Tulos vaiheesta 13

ECAC,CD,ave, Wh/km,

AC,CD,ave

Tulos vaiheesta 14

ECAC,CD,dec, Wh/km,

AC,CD,dec

Tulos vaiheesta 15

ECDC,CD,COP, Wh/km

DC,CD,COP

Tehdään välipyöristys.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

ECDC,CD,COP,final, Wh/km,

DC,CD,COP,final

ECAC,CD,final, Wh/km,

AC,CD,final

MCO2,CD,final, g/km,

CO2,CD,final

ECAC,weighted,final, Wh/km,

AC,weighted,final

FCCD,final, l/100 km

CD,final

16

Tulos vaiheesta 14

ECAC,CD,dec, Wh/km,

AC,CD,dec

MCO2,CD,dec, g/km,

CO2,CD,dec

Tulos vaiheesta 13

ECAC,weighted,ave, Wh/km,

AC,weighted,ave

FCCD,ave, l/100 km,

CD,ave

Tulos vaiheesta 16

ECDC,CD,COP,final, Wh/km,

DC,CD,COP,final

ECAC,CD,final, Wh/km,

AC,CD,final

MCO2,CD,final, g/km,

CO2,CD,final

ECAC,weighted,final, Wh/km,

AC,weighted,final

FCCD,final, l/100 km

CD,final

Interpoloidaan yksittäisten ajoneuvojen arvot ajoneuvojen L, M ja H tietojen perusteella ja tehdään lopullinen pyöristys.

Tulos käytettävissä yksittäisten ajoneuvojen osalta.

ECDC,CD,COP,ind, Wh/km,

DC,CD,COP,ind

ECAC,CD,ind, Wh/km,

AC,CD,ind

MCO2,CD,ind, g/km,

CO2,CD,ind

ECAC,weighted,ind, Wh/km,

AC,weighted,ind

FCCD,ind, l/100 km

CD,ind

17

4.6.2.   Varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen tyyppi 1 -testin lopullisten painotettujen testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menetelmä

Lasketaan tulokset taulukossa A8/9 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.

Taulukkoa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tuloksissa seuraavia symboleita:

| c | tarkasteltava jakso on koko sovellettava testisykli |
| --- | --- |
| p | tarkasteltava jakso on sovellettava syklin vaihe |
| i | sovellettava kriteeripäästöjen komponentti (paitsi CO2:n osalta) |
| j | tarkasteltavan jakson järjestysnumero |
| CS | varausta ylläpitävä |
| CD | varausta purkava |
| CO2 | CO2-päästöjen massa |
| REESS | ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä |

c

tarkasteltava jakso on koko sovellettava testisykli

p

tarkasteltava jakso on sovellettava syklin vaihe

i

sovellettava kriteeripäästöjen komponentti (paitsi CO2:n osalta)

2

j

tarkasteltavan jakson järjestysnumero

CS

varausta ylläpitävä

CD

varausta purkava

CO2

2

CO2-päästöjen massa

2

REESS

ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä

Taulukko A8/9

Taulukko A8/9

Varausta purettaessa ja ylläpidettäessä saatujen lopullisten painotettujen arvojen laskeminen

Varausta purettaessa ja ylläpidettäessä saatujen lopullisten painotettujen arvojen laskeminen

| Lähde | Syöte | Prosessi | Tulos | Vaihe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulos vaiheesta 1, taulukko A8/8 | Mi,CD,j, g/km
  PNCD,j, hiukkasia/km
  PMCD,c, mg/km,
  MCO2,CD,j, g/km
  ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  AER, km
  EAC, Wh | Tiedot CD- ja CS-jälkikäsittelystä. | Mi,CD,j, g/km
  PNCD,j, hiukkasia/km
  PMCD,c, mg/km,
  MCO2,CD,j, g/km
  ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  AER, km
  EAC, Wh
  AERcity,ave, km,
  nveh,
  RCDC, km,
  nveh,L,
  nveh,H,
  UFphase,j,
  UFcycle,c,
  Mi,CS,c,6, g/km,
  MCO2,CS, g/km, | 1 |
| Tulos vaiheesta 7, taulukko A8/8 | AERcity,ave, km, |
| Tulos vaiheesta 3, taulukko A8/8 | nveh,
  RCDC, km, |
| Tulos vaiheesta 4, taulukko A8/8 | nveh,L,
  nveh,H, |
| Tulos vaiheesta 8, taulukko A8/8 | UFphase,j,
  UFcycle,c, |
| Tulos vaiheesta 6, taulukko A8/5 | Mi,CS,c,6, g/km, |
| Tulos vaiheesta 7, taulukko A8/5 | MCO2,CS, g/km, |
| | | CD:n tapauksessa tulos on käytettävissä kunkin CD-testin osalta. CS:n tapauksessa on käytettävissä yksi tulos, koska CS-testitulokset keskiarvotetaan.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos (paitsi KCO2) on käytettävissä ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M. | | |
| | KCO2,
  (g/km)/(Wh/km). | Voidaan tarvita CO2-päästöjen massan korjauskerrointa KCO2 tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti | KCO2,
  (g/km)/(Wh/km). | |
| Tulos vaiheesta 1 | Mi,CD,j, g/km
  PNCD,j, hiukkasia/km
  PMCD,c, mg/km,
  nveh,
  nveh,L,
  UFphase,j,
  UFcycle,c,
  Mi,CS,c,6, g/km, | Lasketaan painotetut päästökomponenttien (paitsi MCO2,weighted) tulokset tämän alaliitteen 4.1.3.1–4.1.3.3 kohdan mukaisesti.
  Huomautus:
  arvo Mi,CS,c,6 sisältää arvot PNCS,c ja PMCS,c.
  Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M. | Mi,weighted, g/km,
  PNweighted, hiukkasia/km,
  PMweighted, mg/km | 2 |
| Tulos vaiheesta 1 | MCO2,CD,j, g/km
  ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  nveh,
  RCDC, km,
  MCO2,CS, g/km, | Lasketaan vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.4.1 ja 4.4.4.2 kohdan mukaisesti ja todellinen toimintasäde varausta purettaessa tämän alaliitteen 4.4.5 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M. | EAER, km,
  EAERp, km,
  RCDA, km. | 3 |
| Tulos vaiheesta 1 | AER, km | Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tarkastetaan onko käytettävissä AER-interpolointi ajoneuvojen H, L ja tapauksen mukaan M välillä tämän alaliitteen 4.5.7.1 kohdan mukaisesti.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, kaikkien testien on täytettävä kyseinen vaatimus. | AER-interpoloinnin käytettävyys. | 4 |
| Tulos vaiheesta 3 | RCDA, km. |
| Tulos vaiheesta 1 | AER, km. | Keskiarvotetaan ja ilmoitetaan AER.
  Pyöristetään ilmoitettava arvo taulukossa A6/1 esitetyllä tavalla.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää ja AER-interpoloinnin käytettävyyttä koskeva kriteeri täyttyy, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.
  Jos kriteeri ei täyty, sovelletaan ajoneuvon H AER-arvoa koko interpolointiperheeseen. | AERave, km,
  AERdec, km. | 5 |
| Tulos vaiheesta 1 | Mi,CD,j, g/km
  MCO2,CD,j, g/km
  nveh,
  nveh,L,
  UFphase,j,
  Mi,CS,c,6, g/km,
  MCO2,CS, g/km. | Lasketaan painotettu CO2-päästöjen massa ja polttoaineenkulutus tämän alaliitteen 4.1.3.1 ja 4.2.3 mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.
  Interpolointimenetelmää sovellettaessa käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 4.1.2 kohta).
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M. | MCO2,weighted, g/km,
  FCweighted, l/100 km | 6 |
| Tulos vaiheesta 1 | EAC, Wh | Lasketaan EAER-pohjainen sähköenergiankulutus tämän alaliitteen 4.3.3.1 ja 4.3.3.2 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M. | EC, Wh/km,
  ECp, Wh/km | 7 |
| Tulos vaiheesta 3 | EAER, km,
  EAERp, km, |
| Tulos vaiheesta 1 | AERcity, ave, km, | Tehdään keskiarvotus ja välipyöristys.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M. | AERcity,final, km,
  MCO2,weighted,final, g/km,
  FCweighted,final, l/100 km,
  ECfinal, Wh/km,
  ECp,final, Wh/km,
  EAERfinal, km,
  EAERp,final, km. | 8 |
| Tulos vaiheesta 6 | MCO2,weighted, g/km,
  FCweighted, l/100 km |
| Tulos vaiheesta 7 | EC, Wh/km,
  ECp, Wh/km |
| Tulos vaiheesta 3 | EAER, km,
  EAERp, km. |
| Tulos vaiheesta 5 | AERave, km, | Interpoloidaan yksittäisten ajoneuvojen arvot ajoneuvoa L, M ja H koskevien arvojen perusteella tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaisesti ja tehdään lopullinen pyöristys.
  Pyöristetään AERind taulukossa A8/2 esitetyllä tavalla.
  Tulos käytettävissä yksittäisten ajoneuvojen osalta. | AERind, km,
  AERcity,ind, km,
  MCO2,weighted,ind, g/km,
  FCweighted,ind, l/100 km,
  ECind, Wh/km,
  ECp,ind, Wh/km,
  EAERind, km,
  EAERp,ind, km. | 9 |
| Tulos vaiheesta 8 | AERcity,final, km,
  MCO2,weighted,final, g/km,
  FCweighted,final, l/100 km,
  ECfinal, Wh/km,
  ECp,final, Wh/km,
  EAERfinal, km,
  EAERp,final, km. |
| Tulos vaiheesta 4 | AER-interpoloinnin käytettävyys. |

Lähde

Syöte

Prosessi

Tulos

Vaihe

Tulos vaiheesta 1, taulukko A8/8

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

PNCD,j, hiukkasia/km

CD,j

PMCD,c, mg/km,

CD,c

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

AER, km

EAC, Wh

AC

Tiedot CD- ja CS-jälkikäsittelystä.

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

PNCD,j, hiukkasia/km

CD,j

PMCD,c, mg/km,

CD,c

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

AER, km

EAC, Wh

AC

AERcity,ave, km,

city,ave

nveh,

veh

RCDC, km,

CDC

nveh,L,

veh,L

nveh,H,

veh,H

UFphase,j,

phase,j

UFcycle,c,

cycle,c

Mi,CS,c,6, g/km,

i,CS,c,6

MCO2,CS, g/km,

CO2,CS

1

Tulos vaiheesta 7, taulukko A8/8

AERcity,ave, km,

city,ave

Tulos vaiheesta 3, taulukko A8/8

nveh,

veh

RCDC, km,

CDC

Tulos vaiheesta 4, taulukko A8/8

nveh,L,

veh,L

nveh,H,

veh,H

Tulos vaiheesta 8, taulukko A8/8

UFphase,j,

phase,j

UFcycle,c,

cycle,c

Tulos vaiheesta 6, taulukko A8/5

Mi,CS,c,6, g/km,

i,CS,c,6

Tulos vaiheesta 7, taulukko A8/5

MCO2,CS, g/km,

CO2,CS

CD:n tapauksessa tulos on käytettävissä kunkin CD-testin osalta. CS:n tapauksessa on käytettävissä yksi tulos, koska CS-testitulokset keskiarvotetaan.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos (paitsi KCO2) on käytettävissä ajoneuvolle H, L ja tapauksen mukaan M.

CO2

KCO2,

CO2

(g/km)/(Wh/km).

Voidaan tarvita CO2-päästöjen massan korjauskerrointa KCO2 tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti

2

CO2

KCO2,

CO2

(g/km)/(Wh/km).

Tulos vaiheesta 1

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

PNCD,j, hiukkasia/km

CD,j

PMCD,c, mg/km,

CD,c

nveh,

veh

nveh,L,

veh,L

UFphase,j,

phase,j

UFcycle,c,

cycle,c

Mi,CS,c,6, g/km,

i,CS,c,6

Lasketaan painotetut päästökomponenttien (paitsi MCO2,weighted) tulokset tämän alaliitteen 4.1.3.1–4.1.3.3 kohdan mukaisesti.

CO2,weighted

Huomautus:

arvo Mi,CS,c,6 sisältää arvot PNCS,c ja PMCS,c.

i,CS,c,6

CS,c

CS,c

Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.

Mi,weighted, g/km,

i,weighted

PNweighted, hiukkasia/km,

weighted

PMweighted, mg/km

weighted

2

Tulos vaiheesta 1

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

nveh,

veh

RCDC, km,

CDC

MCO2,CS, g/km,

CO2,CS

Lasketaan vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.4.1 ja 4.4.4.2 kohdan mukaisesti ja todellinen toimintasäde varausta purettaessa tämän alaliitteen 4.4.5 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.

EAER, km,

EAERp, km,

p

RCDA, km.

CDA

3

Tulos vaiheesta 1

AER, km

Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tarkastetaan onko käytettävissä AER-interpolointi ajoneuvojen H, L ja tapauksen mukaan M välillä tämän alaliitteen 4.5.7.1 kohdan mukaisesti.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, kaikkien testien on täytettävä kyseinen vaatimus.

AER-interpoloinnin käytettävyys.

4

Tulos vaiheesta 3

RCDA, km.

CDA

Tulos vaiheesta 1

AER, km.

Keskiarvotetaan ja ilmoitetaan AER.

Pyöristetään ilmoitettava arvo taulukossa A6/1 esitetyllä tavalla.

Jos käytetään interpolointimenetelmää ja AER-interpoloinnin käytettävyyttä koskeva kriteeri täyttyy, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.

Jos kriteeri ei täyty, sovelletaan ajoneuvon H AER-arvoa koko interpolointiperheeseen.

AERave, km,

ave

AERdec, km.

dec

5

Tulos vaiheesta 1

Mi,CD,j, g/km

i,CD,j

MCO2,CD,j, g/km

CO2,CD,j

nveh,

veh

nveh,L,

veh,L

UFphase,j,

phase,j

Mi,CS,c,6, g/km,

i,CS,c,6

MCO2,CS, g/km.

CO2,CS

Lasketaan painotettu CO2-päästöjen massa ja polttoaineenkulutus tämän alaliitteen 4.1.3.1 ja 4.2.3 mukaisesti.

2

Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.

Interpolointimenetelmää sovellettaessa käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 4.1.2 kohta).

veh,L

CO2,CD,j

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.

MCO2,weighted, g/km,

CO2,weighted

FCweighted, l/100 km

weighted

6

Tulos vaiheesta 1

EAC, Wh

AC

Lasketaan EAER-pohjainen sähköenergiankulutus tämän alaliitteen 4.3.3.1 ja 4.3.3.2 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien CD-testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.

EC, Wh/km,

ECp, Wh/km

p

7

Tulos vaiheesta 3

EAER, km,

EAERp, km,

p

Tulos vaiheesta 1

AERcity, ave, km,

city, ave

Tehdään keskiarvotus ja välipyöristys.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kullekin ajoneuvolle L, H ja tapauksen mukaan M.

AERcity,final, km,

city,final

MCO2,weighted,final, g/km,

CO2,weighted,final

FCweighted,final, l/100 km,

weighted,final

ECfinal, Wh/km,

final

ECp,final, Wh/km,

p,final

EAERfinal, km,

final

EAERp,final, km.

p,final

8

Tulos vaiheesta 6

MCO2,weighted, g/km,

CO2,weighted

FCweighted, l/100 km

weighted

Tulos vaiheesta 7

EC, Wh/km,

ECp, Wh/km

p

Tulos vaiheesta 3

EAER, km,

EAERp, km.

p

Tulos vaiheesta 5

AERave, km,

ave

Interpoloidaan yksittäisten ajoneuvojen arvot ajoneuvoa L, M ja H koskevien arvojen perusteella tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaisesti ja tehdään lopullinen pyöristys.

Pyöristetään AERind taulukossa A8/2 esitetyllä tavalla.

ind

Tulos käytettävissä yksittäisten ajoneuvojen osalta.

AERind, km,

ind

AERcity,ind, km,

city,ind

MCO2,weighted,ind, g/km,

CO2,weighted,ind

FCweighted,ind, l/100 km,

weighted,ind

ECind, Wh/km,

ind

ECp,ind, Wh/km,

p,ind

EAERind, km,

ind

EAERp,ind, km.

p,ind

9

Tulos vaiheesta 8

AERcity,final, km,

city,final

MCO2,weighted,final, g/km,

CO2,weighted,final

FCweighted,final, l/100 km,

weighted,final

ECfinal, Wh/km,

final

ECp,final, Wh/km,

p,final

EAERfinal, km,

final

EAERp,final, km.

p,final

Tulos vaiheesta 4

AER-interpoloinnin käytettävyys.

4.7.   Täyssähköajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menettely

Tulokset lasketaan perättäisten syklien menettelyssä taulukossa A8/10 ja lyhennetyssä testausmenettelyssä taulukossa A8/11 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.

4.7.1.   Täyssähköajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa perättäisten syklien menettelyssä sovellettava vaiheittainen menettely

Taulukkoa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tuloksissa seuraavia symboleita:

| j | tarkasteltavan jakson järjestysnumero. |
| --- | --- |

j

tarkasteltavan jakson järjestysnumero.

Taulukko A8/10

Taulukko A8/10

Perättäisten syklien tyyppi 1 -menettelyssä määritettyjen täyssähköajoneuvojen lopullisten tulosten laskeminen

Perättäisten syklien tyyppi 1 -menettelyssä määritettyjen täyssähköajoneuvojen lopullisten tulosten laskeminen

| Lähde | Syöte | Prosessi | Tulos | Vaihe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaliite 8 | Testitulokset | Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti mitatut tulokset, laskettu ennalta tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti. | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km, | 1 |
| Käytettävissä oleva akun energia tämän alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti. | UBECCP, Wh, |
| Ladattu sähköenergia tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti.
  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | EAC, Wh. |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  UBECCP, Wh. | Määritetään kokonaisuudessaan ajettujen sovellettavien WLTC-vaiheiden ja syklien lukumäärä tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.
  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | nWLTC,
  ncity,
  nlow,
  nmed,
  nhigh,
  nexHigh. | 2 |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  UBECCP, Wh. | Lasketaan painotuskertoimet tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.
  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | KWLTC,1

  KWLTC,2

  KWLTC,3

  KWLTC,4

  Kcity,1

  Kcity,2

  Kcity,3

  Kcity,4

  Klow,1

  Klow,2

  Klow,3

  Klow,4

  Kmed,1

  Kmed,2

  Kmed,3

  Kmed,4

  Khigh,1

  Khigh,2

  Khigh,3

  Khigh,4

  KexHigh,1

  KexHigh,2

  KexHigh,3 | 3 |
| Tulos vaiheesta 2 | nWLTC,
  ncity,
  nlow,
  nmed,
  nhigh,
  nexHigh. |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  UBECCP, Wh. | Lasketaan sähköenergiankulutus REESS-järjestelmissä tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.
  ECDC,COP,1

  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | ECDC,WLTC, Wh/km,
  ECDC,city, Wh/km,
  ECDC,low, Wh/km,
  ECDC,med, Wh/km,
  ECDC,high, Wh/km,
  ECDC,exHigh, Wh/km,
  ECDC,COP,1, Wh/km. | 4 |
| Tulos vaiheesta 2 | nWLTC,
  ncity,
  nlow,
  nmed,
  nhigh,
  nexHigh. |
| Tulos vaiheesta 3 | Kaikki painotuskertoimet |
| Tulos vaiheesta 1 | UBECCP, Wh, | Lasketaan sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.
  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | PERWLTC, km,
  PERcity, km,
  PERlow, km,
  PERmed, km,
  PERhigh, km.
  PERexHigh, km. | 5 |
| Tulos vaiheesta 4 | ECDC,WLTC, Wh/km,
  ECDC,city, Wh/km,
  ECDC,low, Wh/km,
  ECDC,med, Wh/km,
  ECDC,high, Wh/km,
  ECDC,exHigh, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 1 | EAC, Wh, | Lasketaan sähköverkosta ladatun sähköenergian kulutus tämän alaliitteen 4.3.4 kohdan mukaisesti.
  Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | ECWLTC, Wh/km,
  ECcity, Wh/km,
  EClow, Wh/km,
  ECmed, Wh/km,
  EChigh, Wh/km,
  ECexHigh, Wh/km. | 6 |
| Tulos vaiheesta 5 | PERWLTC, km,
  PERcity, km,
  PERlow, km,
  PERmed, km,
  PERhigh, km,
  PERexHigh, km. |
| Tulos vaiheesta 5 | PERWLTC, km,
  PERcity, km,
  PERlow, km,
  PERmed, km,
  PERhigh, km,
  PERexHigh, km, | Keskiarvotetaan testit kaikkien syöttöarvojen osalta.
  ECDC,COP,ave

  Ilmoitetaan arvot PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec arvojen PERWLTC,ave ja ECWLTC,ave perusteella.
  Pyöristetään PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec taulukossa A6/1 esitetyllä tavalla.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | PERWLTC,dec, km,
  PERWLTC,ave, km,
  PERcity,ave, km,
  PERlow,ave, km,
  PERmed,ave, km,
  PERhigh,ave, km,
  PERexHigh,ave, km | 7 |
| Tulos vaiheesta 6 | ECWLTC, Wh/km,
  ECcity, Wh/km,
  EClow, Wh/km,
  ECmed, Wh/km,
  EChigh, Wh/km,
  ECexHigh, Wh/km. | ECWLTC,dec, Wh/km,
  ECWLTC,ave, Wh/km,
  ECcity,ave, Wh/km,
  EClow,ave, Wh/km,
  ECmed,ave, Wh/km,
  EChigh,ave, Wh/km,
  ECexHigh,ave, Wh/km,
  ECDC,COP,ave, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 4 | ECDC,COP,1, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 7 | ECWLTC,dec, Wh/km,
  ECWLTC,ave, Wh/km,
  ECDC,COP,ave, Wh/km. | Määritetään mukautuskerroin ja sovelletaan sitä arvoon ECDC,COP,ave.
  Esimerkki:





  ECDC,COP = ECDC,COP,ave × AF
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | ECDC,COP, Wh/km. | 8 |
| Tulos vaiheesta 7 | PERcity,ave, km,
  PERlow,ave, km,
  PERmed,ave, km,
  PERhigh,ave, km,
  PERexHigh,ave, km | Tehdään välipyöristys.
  ECDC,COP,final

  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. | PERcity,final, km.
  PERlow,final, km,
  PERmed,final, km,
  PERhigh,final, km,
  PERexHigh,final, km, | 9 |
| ECcity,ave, Wh/km,
  EClow,ave, Wh/km,
  ECmed,ave, Wh/km,
  EChigh,ave, Wh/km,
  ECexHigh,ave, Wh/km, | ECcity,final, Wh/km,
  EClow,final, Wh/km,
  ECmed,final, Wh/km,
  EChigh,final, Wh/km,
  ECexHigh,final, Wh/km, |
| Tulos vaiheesta 8 | ECDC,COP, Wh/km. | ECDC,COP,final, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 7 | PERWLTC,dec, km, | Tehdään interpolointi tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaisesti ja lopullinen pyöristys taulukossa A8/2 esitetyllä tavalla.
  ECDC,COP,ind

  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kaikille yksittäisille ajoneuvoille. | PERWLTC,ind, km,
  PERcity,ind, km,
  PERlow,ind, km,
  PERmed,ind, km,
  PERhigh,ind, km,
  PERexHigh,ind, km, | 10 |
| Tulos vaiheesta 9 | ECWLTC,dec, Wh/km,
  PERcity,final, km.
  PERlow,final, km,
  PERmed,final, km,
  PERhigh,final, km,
  PERexHigh,final, km, |
| ECcity,final, Wh/km,
  EClow,final, Wh/km,
  ECmed,final, Wh/km,
  EChigh,final, Wh/km,
  ECexHigh,final, Wh/km, | ECWLTC,ind, Wh/km,
  ECcity,ind, Wh/km,
  EClow,ind, Wh/km,
  ECmed,ind, Wh/km,
  EChigh,ind, Wh/km,
  ECexHigh,ind, Wh/km, |
| ECDC,COP,final, Wh/km. | ECDC,COP,ind, Wh/km. |

Lähde

Syöte

Prosessi

Tulos

Vaihe

Alaliite 8

Testitulokset

Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti mitatut tulokset, laskettu ennalta tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti.

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

1

Käytettävissä oleva akun energia tämän alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti.

UBECCP, Wh,

CCP

Ladattu sähköenergia tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti.

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

EAC, Wh.

AC

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

UBECCP, Wh.

CCP

Määritetään kokonaisuudessaan ajettujen sovellettavien WLTC-vaiheiden ja syklien lukumäärä tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

nWLTC,

WLTC

ncity,

city

nlow,

low

nmed,

med

nhigh,

high

nexHigh.

exHigh

2

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

UBECCP, Wh.

CCP

Lasketaan painotuskertoimet tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

KWLTC,1

WLTC,1

KWLTC,2

WLTC,2

KWLTC,3

WLTC,3

KWLTC,4

WLTC,4

Kcity,1

city,1

Kcity,2

city,2

Kcity,3

city,3

Kcity,4

city,4

Klow,1

low,1

Klow,2

low,2

Klow,3

low,3

Klow,4

low,4

Kmed,1

med,1

Kmed,2

med,2

Kmed,3

med,3

Kmed,4

med,4

Khigh,1

high,1

Khigh,2

high,2

Khigh,3

high,3

Khigh,4

high,4

KexHigh,1

exHigh,1

KexHigh,2

exHigh,2

KexHigh,3

exHigh,3

3

Tulos vaiheesta 2

nWLTC,

WLTC

ncity,

city

nlow,

low

nmed,

med

nhigh,

high

nexHigh.

exHigh

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

UBECCP, Wh.

CCP

Lasketaan sähköenergiankulutus REESS-järjestelmissä tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.

ECDC,COP,1

DC,COP,1

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

ECDC,WLTC, Wh/km,

DC,WLTC

ECDC,city, Wh/km,

DC,city

ECDC,low, Wh/km,

DC,low

ECDC,med, Wh/km,

DC,med

ECDC,high, Wh/km,

DC,high

ECDC,exHigh, Wh/km,

DC,exHigh

ECDC,COP,1, Wh/km.

DC,COP,1

4

Tulos vaiheesta 2

nWLTC,

WLTC

ncity,

city

nlow,

low

nmed,

med

nhigh,

high

nexHigh.

exHigh

Tulos vaiheesta 3

Kaikki painotuskertoimet

Tulos vaiheesta 1

UBECCP, Wh,

CCP

Lasketaan sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti.

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

PERWLTC, km,

WLTC

PERcity, km,

city

PERlow, km,

low

PERmed, km,

med

PERhigh, km.

high

PERexHigh, km.

exHigh

5

Tulos vaiheesta 4

ECDC,WLTC, Wh/km,

DC,WLTC

ECDC,city, Wh/km,

DC,city

ECDC,low, Wh/km,

DC,low

ECDC,med, Wh/km,

DC,med

ECDC,high, Wh/km,

DC,high

ECDC,exHigh, Wh/km.

DC,exHigh

Tulos vaiheesta 1

EAC, Wh,

AC

Lasketaan sähköverkosta ladatun sähköenergian kulutus tämän alaliitteen 4.3.4 kohdan mukaisesti.

Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

ECWLTC, Wh/km,

WLTC

ECcity, Wh/km,

city

EClow, Wh/km,

low

ECmed, Wh/km,

med

EChigh, Wh/km,

high

ECexHigh, Wh/km.

exHigh

6

Tulos vaiheesta 5

PERWLTC, km,

WLTC

PERcity, km,

city

PERlow, km,

low

PERmed, km,

med

PERhigh, km,

high

PERexHigh, km.

exHigh

Tulos vaiheesta 5

PERWLTC, km,

WLTC

PERcity, km,

city

PERlow, km,

low

PERmed, km,

med

PERhigh, km,

high

PERexHigh, km,

exHigh

Keskiarvotetaan testit kaikkien syöttöarvojen osalta.

ECDC,COP,ave

DC,COP,ave

Ilmoitetaan arvot PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec arvojen PERWLTC,ave ja ECWLTC,ave perusteella.

WLTC,dec

WLTC,dec

WLTC,ave

WLTC,ave

Pyöristetään PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec taulukossa A6/1 esitetyllä tavalla.

WLTC,dec

WLTC,dec

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

PERWLTC,dec, km,

WLTC,dec

PERWLTC,ave, km,

WLTC,ave

PERcity,ave, km,

city,ave

PERlow,ave, km,

low,ave

PERmed,ave, km,

med,ave

PERhigh,ave, km,

high,ave

PERexHigh,ave, km

exHigh,ave

7

Tulos vaiheesta 6

ECWLTC, Wh/km,

WLTC

ECcity, Wh/km,

city

EClow, Wh/km,

low

ECmed, Wh/km,

med

EChigh, Wh/km,

high

ECexHigh, Wh/km.

exHigh

ECWLTC,dec, Wh/km,

WLTC,dec

ECWLTC,ave, Wh/km,

WLTC,ave

ECcity,ave, Wh/km,

city,ave

EClow,ave, Wh/km,

low,ave

ECmed,ave, Wh/km,

med,ave

EChigh,ave, Wh/km,

high,ave

ECexHigh,ave, Wh/km,

exHigh,ave

ECDC,COP,ave, Wh/km.

DC,COP,ave

Tulos vaiheesta 4

ECDC,COP,1, Wh/km.

DC,COP,1

Tulos vaiheesta 7

ECWLTC,dec, Wh/km,

WLTC,dec

ECWLTC,ave, Wh/km,

WLTC,ave

ECDC,COP,ave, Wh/km.

DC,COP,ave

Määritetään mukautuskerroin ja sovelletaan sitä arvoon ECDC,COP,ave.

DC,COP,ave

Esimerkki:

Formula

ECDC,COP = ECDC,COP,ave × AF

DC,COP

DC,COP,ave

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

ECDC,COP, Wh/km.

DC,COP

8

Tulos vaiheesta 7

PERcity,ave, km,

city,ave

PERlow,ave, km,

low,ave

PERmed,ave, km,

med,ave

PERhigh,ave, km,

high,ave

PERexHigh,ave, km

exHigh,ave

Tehdään välipyöristys.

ECDC,COP,final

DC,COP,final

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.

PERcity,final, km.

city,final

PERlow,final, km,

low,final

PERmed,final, km,

med,final

PERhigh,final, km,

high,final

PERexHigh,final, km,

exHigh,final

9

ECcity,ave, Wh/km,

city,ave

EClow,ave, Wh/km,

low,ave

ECmed,ave, Wh/km,

med,ave

EChigh,ave, Wh/km,

high,ave

ECexHigh,ave, Wh/km,

exHigh,ave

ECcity,final, Wh/km,

city,final

EClow,final, Wh/km,

low,final

ECmed,final, Wh/km,

med,final

EChigh,final, Wh/km,

high,final

ECexHigh,final, Wh/km,

exHigh,final

Tulos vaiheesta 8

ECDC,COP, Wh/km.

DC,COP

ECDC,COP,final, Wh/km.

DC,COP,final

Tulos vaiheesta 7

PERWLTC,dec, km,

WLTC,dec

Tehdään interpolointi tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaisesti ja lopullinen pyöristys taulukossa A8/2 esitetyllä tavalla.

ECDC,COP,ind

DC,COP,ind

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä kaikille yksittäisille ajoneuvoille.

PERWLTC,ind, km,

WLTC,ind

PERcity,ind, km,

city,ind

PERlow,ind, km,

low,ind

PERmed,ind, km,

med,ind

PERhigh,ind, km,

high,ind

PERexHigh,ind, km,

exHigh,ind

10

Tulos vaiheesta 9

ECWLTC,dec, Wh/km,

WLTC,dec

PERcity,final, km.

city,final

PERlow,final, km,

low,final

PERmed,final, km,

med,final

PERhigh,final, km,

high,final

PERexHigh,final, km,

exHigh,final

ECcity,final, Wh/km,

city,final

EClow,final, Wh/km,

low,final

ECmed,final, Wh/km,

med,final

EChigh,final, Wh/km,

high,final

ECexHigh,final, Wh/km,

exHigh,final

ECWLTC,ind, Wh/km,

WLTC,ind

ECcity,ind, Wh/km,

city,ind

EClow,ind, Wh/km,

low,ind

ECmed,ind, Wh/km,

med,ind

EChigh,ind, Wh/km,

high,ind

ECexHigh,ind, Wh/km,

exHigh,ind

ECDC,COP,final, Wh/km.

DC,COP,final

ECDC,COP,ind, Wh/km.

DC,COP,ind

4.7.2.   Täyssähköajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa lyhennetyssä testausmenettelyssä sovellettava vaiheittainen menettely

Taulukkoa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tuloksissa seuraavia symboleita:

| j | tarkasteltavan jakson järjestysnumero. |
| --- | --- |

j

tarkasteltavan jakson järjestysnumero.

Taulukko A8/11

Taulukko A8/11

Lyhennetyssä tyyppi 1 -testausmenettelyssä määritettyjen täyssähköajoneuvojen lopullisten tulosten laskeminen

Lyhennetyssä tyyppi 1 -testausmenettelyssä määritettyjen täyssähköajoneuvojen lopullisten tulosten laskeminen

| Lähde | Syöte | Prosessi | Tulos | Vaihe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaliite 8 | Testitulokset | Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti mitatut tulokset, laskettu ennalta tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti. | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km, | 1 |
| Käytettävissä oleva akun energia tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti. | UBESTP, Wh, |
| Ladattu sähköenergia tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | EAC, Wh. |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  UBESTP, Wh. | Lasketaan painotuskertoimet tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | KWLTC,1

  KWLTC,2

  Kcity,1

  Kcity,2

  Kcity,3

  Kcity,4

  Klow,1

  Klow,2

  Klow,3

  Klow,4

  Kmed,1

  Kmed,2

  Kmed,3

  Kmed,4

  Khigh,1

  Khigh,2

  KexHigh,1

  KexHigh,2 | 2 |
| Tulos vaiheesta 1 | ΔEREESS,j, Wh,
  dj, km,
  UBESTP, Wh. | Lasketaan sähköenergiankulutus REESS-järjestelmissä tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti.
  ECDC,COP,1

  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | ECDC,WLTC, Wh/km,
  ECDC,city, Wh/km,
  ECDC,low, Wh/km,
  ECDC, med, Wh/km,
  ECDC,high, Wh/km,
  ECDC,exHigh, Wh/km,
  ECDC,COP,1, Wh/km. | 3 |
| Tulos vaiheesta 2 | Kaikki painotuskertoimet |
| Tulos vaiheesta 1 | UBESTP, Wh, | Lasketaan sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | PERWLTC, km,
  PERcity, km,
  PERlow, km,
  PERmed, km,
  PERhigh, km,
  PERexHigh, km. | 4 |
| Tulos vaiheesta 3 | ECDC,WLTC, Wh/km,
  ECDC,city, Wh/km,
  ECDC,low, Wh/km,
  ECDC, med, Wh/km,
  ECDC,high, Wh/km,
  ECDC,exHigh, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 1 | EAC, Wh | Lasketaan sähköverkosta ladatun sähköenergian kulutus tämän alaliitteen 4.3.4 kohdan mukaisesti.
  Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | ECWLTC, Wh/km,
  ECcity, Wh/km,
  EClow, Wh/km,
  ECmed, Wh/km,
  EChigh, Wh/km,
  ECexHigh, Wh/km. | 5 |
| Tulos vaiheesta 4 | PERWLTC, km,
  PERcity, km,
  PERlow, km,
  PERmed, km,
  PERhigh, km,
  PERexHigh, km. |
| Tulos vaiheesta 4 | PERWLTC, km,
  PERcity, km,
  PERlow, km,
  PERmed, km,
  PERhigh, km,
  PERexHigh, km, | Keskiarvotetaan testit kaikkien syöttöarvojen osalta.
  ECDC,COP,ave

  Ilmoitetaan arvot PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec arvojen PERWLTC,ave ja ECWLTC,ave perusteella.
  Pyöristetään PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec taulukossa A6/1 esitetyllä tavalla.
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | PERWLTC,dec, km,
  PERWLTC,ave, km,
  PERcity,ave, km,
  PERlow,ave, km,
  PERmed,ave, km,
  PERhigh,ave, km,
  PERexHigh,ave, km,
  ECWLTC,dec, Wh/km,
  ECWLTC,ave, Wh/km,
  ECcity,ave, Wh/km,
  EClow,ave, Wh/km,
  ECmed,ave, Wh/km,
  EChigh,ave, Wh/km,
  ECexHigh,ave, Wh/km,
  ECDC,COP,ave, Wh/km. | 6 |
| Tulos vaiheesta 5 | ECWLTC, Wh/km,
  ECcity, Wh/km,
  EClow, Wh/km,
  ECmed, Wh/km,
  EChigh, Wh/km,
  ECexHigh, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 3 | ECDC,COP,1, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 6 | ECWLTC,dec, Wh/km,
  ECWLTC,ave, Wh/km,
  ECDC,COP,ave, Wh/km. | Määritetään mukautuskerroin ja sovelletaan sitä arvoon ECDC,COP,ave.
  Esimerkki:





  ECDC,COP = ECDC,COP,ave × AF
  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | ECDC,COP, Wh/km. | 7 |
| Tulos vaiheesta 6 | PERcity,ave, km,
  PERlow,ave, km,
  PERmed,ave, km,
  PERhigh,ave, km,
  PERexHigh,ave, km | Tehdään välipyöristys.
  ECDC,COP,final

  Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H. | PERcity,final, km.
  PERlow,final, km,
  PERmed,final, km,
  PERhigh,final, km,
  PERexHigh,final, km, | 8 |
| ECcity,ave, Wh/km,
  EClow,ave, Wh/km,
  ECmed,ave, Wh/km,
  EChigh,ave, Wh/km,
  ECexHigh,ave, Wh/km, | ECcity,final, Wh/km,
  EClow,final, Wh/km,
  ECmed,final, Wh/km,
  EChigh,final, Wh/km,
  ECexHigh,final, Wh/km, |
| Tulos vaiheesta 7 | ECDC,COP, Wh/km. | ECDC,COP,final, Wh/km. |
| Tulos vaiheesta 6 | PERWLTC,dec, km,
  ECWLTC,dec, Wh/km,
  PERcity,final, km.
  PERlow,final, km,
  PERmed,final, km,
  PERhigh,final, km,
  PERexHigh,final, km, | Tehdään interpolointi tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaisesti ja lopullinen pyöristys taulukossa A8/2 esitetyllä tavalla.
  ECDC,COP,ind

  Tulos käytettävissä kaikkien yksittäisten ajoneuvojen osalta. | PERWLTC,ind, km,
  PERcity,ind, km,
  PERlow,ind, km,
  PERmed,ind, km,
  PERhigh,ind, km,
  PERexHigh,ind, km, | 9” |
| Tulos vaiheesta 8 | ECcity,final, Wh/km,
  EClow,final, Wh/km,
  ECmed,final, Wh/km,
  EChigh,final, Wh/km,
  ECexHigh,final, Wh/km, | ECWLTC,ind, Wh/km,
  ECcity,ind, Wh/km,
  EClow,ind, Wh/km,
  ECmed,ind, Wh/km,
  EChigh,ind, Wh/km,
  ECexHigh,ind, Wh/km, |
| ECDC,COP,final, Wh/km. | ECDC,COP,ind, Wh/km. |

Lähde

Syöte

Prosessi

Tulos

Vaihe

Alaliite 8

Testitulokset

Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti mitatut tulokset, laskettu ennalta tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti.

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

1

Käytettävissä oleva akun energia tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti.

UBESTP, Wh,

STP

Ladattu sähköenergia tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

EAC, Wh.

AC

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

UBESTP, Wh.

STP

Lasketaan painotuskertoimet tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

KWLTC,1

WLTC,1

KWLTC,2

WLTC,2

Kcity,1

city,1

Kcity,2

city,2

Kcity,3

city,3

Kcity,4

city,4

Klow,1

low,1

Klow,2

low,2

Klow,3

low,3

Klow,4

low,4

Kmed,1

med,1

Kmed,2

med,2

Kmed,3

med,3

Kmed,4

med,4

Khigh,1

high,1

Khigh,2

high,2

KexHigh,1

exHigh,1

KexHigh,2

exHigh,2

2

Tulos vaiheesta 1

ΔEREESS,j, Wh,

REESS,j

dj, km,

j

UBESTP, Wh.

STP

Lasketaan sähköenergiankulutus REESS-järjestelmissä tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti.

ECDC,COP,1

DC,COP,1

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

ECDC,WLTC, Wh/km,

DC,WLTC

ECDC,city, Wh/km,

DC,city

ECDC,low, Wh/km,

DC,low

ECDC, med, Wh/km,

DC, med

ECDC,high, Wh/km,

DC,high

ECDC,exHigh, Wh/km,

DC,exHigh

ECDC,COP,1, Wh/km.

DC,COP,1

3

Tulos vaiheesta 2

Kaikki painotuskertoimet

Tulos vaiheesta 1

UBESTP, Wh,

STP

Lasketaan sähkökäyttöinen toimintasäde tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

PERWLTC, km,

WLTC

PERcity, km,

city

PERlow, km,

low

PERmed, km,

med

PERhigh, km,

high

PERexHigh, km.

exHigh

4

Tulos vaiheesta 3

ECDC,WLTC, Wh/km,

DC,WLTC

ECDC,city, Wh/km,

DC,city

ECDC,low, Wh/km,

DC,low

ECDC, med, Wh/km,

DC, med

ECDC,high, Wh/km,

DC,high

ECDC,exHigh, Wh/km.

DC,exHigh

Tulos vaiheesta 1

EAC, Wh

AC

Lasketaan sähköverkosta ladatun sähköenergian kulutus tämän alaliitteen 4.3.4 kohdan mukaisesti.

Tulos on käytettävissä kaikkien testien osalta.

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

ECWLTC, Wh/km,

WLTC

ECcity, Wh/km,

city

EClow, Wh/km,

low

ECmed, Wh/km,

med

EChigh, Wh/km,

high

ECexHigh, Wh/km.

exHigh

5

Tulos vaiheesta 4

PERWLTC, km,

WLTC

PERcity, km,

city

PERlow, km,

low

PERmed, km,

med

PERhigh, km,

high

PERexHigh, km.

exHigh

Tulos vaiheesta 4

PERWLTC, km,

WLTC

PERcity, km,

city

PERlow, km,

low

PERmed, km,

med

PERhigh, km,

high

PERexHigh, km,

exHigh

Keskiarvotetaan testit kaikkien syöttöarvojen osalta.

ECDC,COP,ave

DC,COP,ave

Ilmoitetaan arvot PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec arvojen PERWLTC,ave ja ECWLTC,ave perusteella.

WLTC,dec

WLTC,dec

WLTC,ave

WLTC,ave

Pyöristetään PERWLTC,dec ja ECWLTC,dec taulukossa A6/1 esitetyllä tavalla.

WLTC,dec

WLTC,dec

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

PERWLTC,dec, km,

WLTC,dec

PERWLTC,ave, km,

WLTC,ave

PERcity,ave, km,

city,ave

PERlow,ave, km,

low,ave

PERmed,ave, km,

med,ave

PERhigh,ave, km,

high,ave

PERexHigh,ave, km,

exHigh,ave

ECWLTC,dec, Wh/km,

WLTC,dec

ECWLTC,ave, Wh/km,

WLTC,ave

ECcity,ave, Wh/km,

city,ave

EClow,ave, Wh/km,

low,ave

ECmed,ave, Wh/km,

med,ave

EChigh,ave, Wh/km,

high,ave

ECexHigh,ave, Wh/km,

exHigh,ave

ECDC,COP,ave, Wh/km.

DC,COP,ave

6

Tulos vaiheesta 5

ECWLTC, Wh/km,

WLTC

ECcity, Wh/km,

city

EClow, Wh/km,

low

ECmed, Wh/km,

med

EChigh, Wh/km,

high

ECexHigh, Wh/km.

exHigh

Tulos vaiheesta 3

ECDC,COP,1, Wh/km.

DC,COP,1

Tulos vaiheesta 6

ECWLTC,dec, Wh/km,

WLTC,dec

ECWLTC,ave, Wh/km,

WLTC,ave

ECDC,COP,ave, Wh/km.

DC,COP,ave

Määritetään mukautuskerroin ja sovelletaan sitä arvoon ECDC,COP,ave.

DC,COP,ave

Esimerkki:

Formula

ECDC,COP = ECDC,COP,ave × AF

DC,COP

DC,COP,ave

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

ECDC,COP, Wh/km.

DC,COP

7

Tulos vaiheesta 6

PERcity,ave, km,

city,ave

PERlow,ave, km,

low,ave

PERmed,ave, km,

med,ave

PERhigh,ave, km,

high,ave

PERexHigh,ave, km

exHigh,ave

Tehdään välipyöristys.

ECDC,COP,final

DC,COP,final

Jos käytetään interpolointimenetelmää, tulos on käytettävissä ajoneuvoille L ja H.

PERcity,final, km.

city,final

PERlow,final, km,

low,final

PERmed,final, km,

med,final

PERhigh,final, km,

high,final

PERexHigh,final, km,

exHigh,final

8

ECcity,ave, Wh/km,

city,ave

EClow,ave, Wh/km,

low,ave

ECmed,ave, Wh/km,

med,ave

EChigh,ave, Wh/km,

high,ave

ECexHigh,ave, Wh/km,

exHigh,ave

ECcity,final, Wh/km,

city,final

EClow,final, Wh/km,

low,final

ECmed,final, Wh/km,

med,final

EChigh,final, Wh/km,

high,final

ECexHigh,final, Wh/km,

exHigh,final

Tulos vaiheesta 7

ECDC,COP, Wh/km.

DC,COP

ECDC,COP,final, Wh/km.

DC,COP,final

Tulos vaiheesta 6

PERWLTC,dec, km,

WLTC,dec

ECWLTC,dec, Wh/km,

WLTC,dec

PERcity,final, km.

city,final

PERlow,final, km,

low,final

PERmed,final, km,

med,final

PERhigh,final, km,

high,final

PERexHigh,final, km,

exHigh,final

Tehdään interpolointi tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaisesti ja lopullinen pyöristys taulukossa A8/2 esitetyllä tavalla.

ECDC,COP,ind

DC,COP,ind

Tulos käytettävissä kaikkien yksittäisten ajoneuvojen osalta.

PERWLTC,ind, km,

WLTC,ind

PERcity,ind, km,

city,ind

PERlow,ind, km,

low,ind

PERmed,ind, km,

med,ind

PERhigh,ind, km,

high,ind

PERexHigh,ind, km,

exHigh,ind

9”

Tulos vaiheesta 8

ECcity,final, Wh/km,

city,final

EClow,final, Wh/km,

low,final

ECmed,final, Wh/km,

med,final

EChigh,final, Wh/km,

high,final

ECexHigh,final, Wh/km,

exHigh,final

ECWLTC,ind, Wh/km,

WLTC,ind

ECcity,ind, Wh/km,

city,ind

EClow,ind, Wh/km,

low,ind

ECmed,ind, Wh/km,

med,ind

EChigh,ind, Wh/km,

high,ind

ECexHigh,ind, Wh/km,

exHigh,ind

ECDC,COP,final, Wh/km.

DC,COP,final

ECDC,COP,ind, Wh/km.

DC,COP,ind

| av) | Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:






  i) | Korvataan 1.4 kohta ja kuvan A8.App1/4 otsikko seuraavasti:
  ”1.4.   OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 4:
  Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi (kuva A8.App1/4)
  Kuva A8.App1/4

  OVC-HEV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi
  ”. |
| --- | --- | --- |

av)

Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

i)

Korvataan 1.4 kohta ja kuvan A8.App1/4 otsikko seuraavasti:

”1.4.   OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 4:

Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi (kuva A8.App1/4)

Kuva A8.App1/4

OVC-HEV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi
  ”.

OVC-HEV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi

| aw) | Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:






  i) | Korvataan 1.1.3 ja 1.1.4 kohta seuraavasti:
  1.1.3.   Korjaus tehdään, jos ΔEREESS,CS on negatiivinen (ts. REESS-järjestelmän varaus purkautuu) ja tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnysarvo.
  1.1.4.   Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:






  a) | ΔEREESS,CS on positiivinen (ts. REESS-järjestelmää ladataan) ja tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnysarvo. |
| --- | --- | --- | --- |

aw)

Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:

i)

Korvataan 1.1.3 ja 1.1.4 kohta seuraavasti:

1.1.3.   Korjaus tehdään, jos ΔEREESS,CS on negatiivinen (ts. REESS-järjestelmän varaus purkautuu) ja tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnysarvo.

REESS,CS

1.1.4.   Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:

a)

ΔEREESS,CS on positiivinen (ts. REESS-järjestelmää ladataan) ja tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnysarvo.

REESS,CS

| b) | Tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on pienempi kuin sovellettava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnysarvo. |
| --- | --- |

b)

Tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on pienempi kuin sovellettava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnysarvo.

| c) | Valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen ΔbREESS,CS ja varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan eikä muutoksen ΔmREESS,CS ja polttoaineenkulutuksen välillä ole yhteyttä.” |
| --- | --- |

c)

Valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen ΔbREESS,CS ja varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan eikä muutoksen ΔmREESS,CS ja polttoaineenkulutuksen välillä ole yhteyttä.”

REESS,CS

2

REESS,CS

| ii) | Korvataan 1.2 kohdassa oleva tekijän Efuel,CS määritelmä seuraavasti:






  ”Efuel,CS | on kulutetun polttoaineen energiasisältö varausta ylläpidettäessä (Wh). Se lasketaan NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa tämän lisäyksen 1.2.1 kohdan ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen tapauksessa tämän lisäyksen 1.2.2 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan 1.2 kohdassa oleva tekijän Efuel,CS määritelmä seuraavasti:

fuel,CS

”Efuel,CS

fuel,CS

on kulutetun polttoaineen energiasisältö varausta ylläpidettäessä (Wh). Se lasketaan NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa tämän lisäyksen 1.2.1 kohdan ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen tapauksessa tämän lisäyksen 1.2.2 kohdan mukaisesti.”

| iii) | Korvataan 1.2.2 kohdassa oleva taulukko A8.App2/1 seuraavasti:
  ”Taulukko A8.App2/1


  RCB-korjauskriteerien kynnysarvot









  Sovellettava tyyppi 1 -testisykli | Hidas + keskinopea | Hidas + keskinopea + nopea | Hidas + keskinopea + nopea + moottoritie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Korjauskriteerin c kynnysarvot | 0,015 | 0,01 | 0,005” |

iii)

Korvataan 1.2.2 kohdassa oleva taulukko A8.App2/1 seuraavasti:

”Taulukko A8.App2/1

Taulukko A8.App2/1

RCB-korjauskriteerien kynnysarvot

RCB-korjauskriteerien kynnysarvot

Sovellettava tyyppi 1 -testisykli

Hidas + keskinopea

Hidas + keskinopea + nopea

Hidas + keskinopea + nopea + moottoritie

Korjauskriteerin c kynnysarvot

0,015

0,01

0,005”

| iv) | Korvataan 2.2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Sarjassa on oltava ainakin yksi testi, jossa ΔEREESS,CS,n ≤ 0, ja ainakin yksi testi, jossa ΔEREESS,CS,n > 0. ΔEREESS,CS,n on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti testissä n määritettyjen kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutosten summa.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Korvataan 2.2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Sarjassa on oltava ainakin yksi testi, jossa ΔEREESS,CS,n

REESS,CS,n

REESS,CS,n

| v) | Korvataan 2.2 kohdan e alakohta ja kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:






  ”e) | Suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadun arvon MCO2,CS eron suhteessa arvojen keskiarvoon ja suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadun arvon MCO2,CS eron suhteessa arvojen keskiarvoon on oltava sama. Keskiarvon olisi mieluiten oltava kriteerissä d määritellyllä alueella. Jos tämä ei ole mahdollista, hyväksyntäviranomainen päättää, onko testi syytä tehdä uudelleen. |
| --- | --- | --- |

v)

Korvataan 2.2 kohdan e alakohta ja kohdan kaksi viimeistä kappaletta seuraavasti:

”e)

Suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadun arvon MCO2,CS

CO2,CS

Ennen kuin valmistajan määrittämiä korjauskertoimia voidaan soveltaa, hyväksyntäviranomaisen on tarkistettava ja hyväksyttävä ne.

Jos vähintään viiden testin sarja ei täytä kriteeriä a tai b tai kumpaakaan niistä, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, miksi ajoneuvo ei voi täyttää näitä kriteereitä. Jos näyttö ei tyydytä hyväksyntäviranomaista, se voi vaatia lisätestien suorittamista. Jos kriteerit eivät lisätestienkään jälkeen täyty, hyväksyntäviranomainen määrittää mittauksiin perustuvan varovaisen korjauskertoimen.”

| vi) | Korvataan 3.1.1.2 kohta seuraavasti:
  ”3.1.1.2.   REESS-järjestelmän säätäminen
  Valmistaja voi säätää REESS-järjestelmää ennen tämän lisäyksen 3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamista. Valmistajan on toimitettava näyttöä siitä, että tämän lisäyksen 3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamiseen sovellettavat vaatimukset täyttyvät.” |
| --- | --- |

vi)

Korvataan 3.1.1.2 kohta seuraavasti:

”3.1.1.2.   REESS-järjestelmän säätäminen

Valmistaja voi säätää REESS-järjestelmää ennen tämän lisäyksen 3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamista. Valmistajan on toimitettava näyttöä siitä, että tämän lisäyksen 3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamiseen sovellettavat vaatimukset täyttyvät.”

| ax) | Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:






  i) | Lisätään 2.1.1 kohtaan toinen kappale seuraavasti:

  ”Tarkkojen mittausten saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja demagnetointi laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

ax)

Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:

i)

Lisätään 2.1.1 kohtaan toinen kappale seuraavasti:

”Tarkkojen mittausten saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja demagnetointi laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.”

| ii) | Korvataan 3.2 kohta seuraavasti:
  ”3.2.   REESS-järjestelmän nimellisjännite
  NOVC-HEV-, NOVC-FCHV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa voidaan tämän lisäyksen 3.1 kohdan mukaisesti mitatun REESS-järjestelmän jännitteen asemesta käyttää standardin IEC 60050-482 mukaisesti määritettyä REESS-järjestelmän nimellisjännitettä.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan 3.2 kohta seuraavasti:

”3.2.   REESS-järjestelmän nimellisjännite

NOVC-HEV-, NOVC-FCHV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa voidaan tämän lisäyksen 3.1 kohdan mukaisesti mitatun REESS-järjestelmän jännitteen asemesta käyttää standardin IEC 60050-482 mukaisesti määritettyä REESS-järjestelmän nimellisjännitettä.”

| ay) | Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:






  i) | Korvataan 2.1.2 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Tällöin on suoritettava esivakautusmenettely, kuten alaliitteessä 6 olevassa 2.6 kohdassa kuvattu täyspolttomoottoriajoneuvoihin sovellettava menettely.” |
| --- | --- | --- |

ay)

Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:

i)

Korvataan 2.1.2 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Tällöin on suoritettava esivakautusmenettely, kuten alaliitteessä 6 olevassa 2.6 kohdassa kuvattu täyspolttomoottoriajoneuvoihin sovellettava menettely.”

| ii) | Korvataan 2.1.3 kohta seuraavasti:






  ”2.1.3. | Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan 2.1.3 kohta seuraavasti:

”2.1.3.

Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti.”

| iii) | Korvataan 2.2.2 kohta seuraavasti:






  ”2.2.2. | Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti. Tyyppi 1 -testiä varten esivakautetuille ajoneuvoille ei saa tehdä pakotettua jäähdytystä. Seisotuksen aikana REESS-järjestelmä ladataan tämän lisäyksen 2.2.3 kohdassa määritetyllä normaalilla latausmenettelyllä.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Korvataan 2.2.2 kohta seuraavasti:

”2.2.2.

Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti. Tyyppi 1 -testiä varten esivakautetuille ajoneuvoille ei saa tehdä pakotettua jäähdytystä. Seisotuksen aikana REESS-järjestelmä ladataan tämän lisäyksen 2.2.3 kohdassa määritetyllä normaalilla latausmenettelyllä.”

| iv) | Korvataan 2.2.3.1 kohdan ensimmäisen kappaleen johdanto-osa seuraavasti:

  ”REESS-järjestelmä ladataan alaliitteessä 6 olevassa 2.2.2.2 kohdassa määritetyssä ympäristön lämpötilassa joko” |
| --- | --- |

iv)

Korvataan 2.2.3.1 kohdan ensimmäisen kappaleen johdanto-osa seuraavasti:

”REESS-järjestelmä ladataan alaliitteessä 6 olevassa 2.2.2.2 kohdassa määritetyssä ympäristön lämpötilassa joko”

| az) | Korvataan lisäys 5 seuraavasti:


  ”Alaliite 8 – Lisäys 5

  OVC-HEV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttötekijät (UF)









  1. | Varattu. |
| --- | --- | --- |

az)

Korvataan lisäys 5 seuraavasti:

”Alaliite 8 – Lisäys 5

OVC-HEV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttötekijät (UF)

1.

| 2. | Ajotilastoihin perustuvan UF-käyrän määrittämiseen suositeltava menetelmä kuvataan standardissa SAE J2841 (syyskuu 2010, julkaistu maaliskuussa 2009, tarkistettu syyskuussa 2010). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jakson j painotukseen käytettävä suhteellinen käyttötekijä UFj lasketaan seuraavasta yhtälöstä käyttäen taulukossa A8.App5/1 esitettyjä kertoimia:





  jossa






  UFj | jakson j käyttötekijä |
| --- | --- | --- |
| dj | jakson j loppuun mennessä ajettu matka (km) |
| Ci | kerroin numero i (ks. taulukko A8.App5/1) |
| dn | normalisoitu matka j (ks. taulukko A8.App5/1) (km) |
| k | termien ja kertoimien määrä eksponenttitekijässä |
| j | tarkasteltavan jakson numero |
| i | tarkasteltavan termin tai kertoimen numero |
| | laskettujen käyttötekijöiden summa vaiheeseen (j – 1) asti. |

3.

Formula

jossa

UFj

jakson j käyttötekijä

dj

jakson j loppuun mennessä ajettu matka (km)

Ci

kerroin numero i (ks. taulukko A8.App5/1)

dn

normalisoitu matka j (ks. taulukko A8.App5/1) (km)

k

termien ja kertoimien määrä eksponenttitekijässä

j

tarkasteltavan jakson numero

i

tarkasteltavan termin tai kertoimen numero

Formula

laskettujen käyttötekijöiden summa vaiheeseen (j – 1) asti.

Taulukko A8.App5/1

Suhteellisten käyttökertoimien määrittämisessä käytettävät parametrit

| Parametri | Arvo |
| --- | --- |
| dn | 800 km |
| C1 | 26,25 |
| C2 | – 38,94 |
| C3 | – 631,05 |
| C4 | 5 964,83 |
| C5 | – 25 095 |
| C6 | 60 380,2 |
| C7 | – 87 517 |
| C8 | 75 513,8 |
| C9 | – 35 749 |
| C10 | 7 154,94 |

Parametri

Arvo

dn

800 km

C1

26,25

C2

– 38,94

C3

– 631,05

C4

5 964,83

C5

– 25 095

C6

60 380,2

C7

– 87 517

C8

75 513,8

C9

– 35 749

C10

7 154,94

| ba) | Muutetaan lisäys 6 seuraavasti:






  i) | Korvataan 1.1, 1.2 ja 1.3 kohta seuraavasti:
  1.1.   Valmistajan on valittava tyyppi 1 -testausmenettelyyn tämän lisäyksen 2–4 kohdan mukaisesti kuljettajan valittavissa oleva ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan asianomaista testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen toleranssien mukaisesti. Tämä koskee kaikkia kuljettajan valittavissa olevilla tiloilla varustettuja ajoneuvon järjestelmiä, myös niitä, jotka eivät liity yksinomaan vaihteistoon.
  1.2.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä seuraavista:






  a) | onko asianomaisissa olosuhteissa käytettävissä ensisijainen ajotila |
| --- | --- | --- | --- |

ba)

Muutetaan lisäys 6 seuraavasti:

i)

Korvataan 1.1, 1.2 ja 1.3 kohta seuraavasti:

1.1.   Valmistajan on valittava tyyppi 1 -testausmenettelyyn tämän lisäyksen 2–4 kohdan mukaisesti kuljettajan valittavissa oleva ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan asianomaista testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen toleranssien mukaisesti. Tämä koskee kaikkia kuljettajan valittavissa olevilla tiloilla varustettuja ajoneuvon järjestelmiä, myös niitä, jotka eivät liity yksinomaan vaihteistoon.

1.2.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä seuraavista:

a)

onko asianomaisissa olosuhteissa käytettävissä ensisijainen ajotila

| b) | testattavan ajoneuvon suurin nopeus
  sekä tarvittaessa |
| --- | --- |

b)

testattavan ajoneuvon suurin nopeus

sekä tarvittaessa

| c) | paras ja huonoin ajotila, jotka määritetään polttoaineenkulutuksesta ja tapauksen mukaan CO2-päästöjen massasta kaikissa ajotiloissa (ks. alaliitteessä 6 oleva 2.6.6.3 kohta) |
| --- | --- |

c)

paras ja huonoin ajotila, jotka määritetään polttoaineenkulutuksesta ja tapauksen mukaan CO2-päästöjen massasta kaikissa ajotiloissa (ks. alaliitteessä 6 oleva 2.6.6.3 kohta)

2

| d) | ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin |
| --- | --- |

d)

ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin

| e) | syklin energiantarve (alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti, kun tavoitenopeuden asemesta käytetään todellista nopeutta). |
| --- | --- |

e)

syklin energiantarve (alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti, kun tavoitenopeuden asemesta käytetään todellista nopeutta).

1.3.   Erityisiä kuljettajan valittavissa olevia ajotiloja, kuten vuoristoajo- tai huoltotila, joita ei ole tarkoitettu tavanomaiseen päivittäiseen ajoon vaan tiettyihin erityistarkoituksiin, ei oteta huomioon.”

| ii) | Korvataan 2 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Kuvassa A8.App6/1 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan 2 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Kuvassa A8.App6/1 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.”

| iii) | Korvataan 2.3 kohdassa oleva kuva A8.App6/1 seuraavasti:

  ”
  Kuva A8.App6/1


  OVC-HEV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta purkavassa toimintatilassa





  ” |
| --- | --- |

iii)

Korvataan 2.3 kohdassa oleva kuva A8.App6/1 seuraavasti:

”
  Kuva A8.App6/1

Kuva A8.App6/1

OVC-HEV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta purkavassa toimintatilassa

OVC-HEV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta purkavassa toimintatilassa

Image 24

  ”

| iv) | Korvataan 3 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Kuvassa A8.App6/2 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

iv)

Korvataan 3 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Kuvassa A8.App6/2 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.”

| v) | Korvataan 3.3 kohdassa oleva kuva A8.App6/2 seuraavasti:

  ”
  Kuva A8.App6/2


  OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta ylläpitävässä toimintatilassa





  ” |
| --- | --- |

v)

Korvataan 3.3 kohdassa oleva kuva A8.App6/2 seuraavasti:

”
  Kuva A8.App6/2

Kuva A8.App6/2

OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta ylläpitävässä toimintatilassa

OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta ylläpitävässä toimintatilassa

Image 25

  ”

| vi) | Korvataan 4 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

  ”Kuvassa A8.App6/3 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

vi)

Korvataan 4 kohdan viimeinen kappale seuraavasti:

”Kuvassa A8.App6/3 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.”

| vii) | Korvataan 4.3 kohdassa oleva kuva A8.App6/3 seuraavasti:

  ”
  Kuva A8.App6/3


  Täyssähköajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta




  Hylätään
  Kaikki taulukon A6/2 rivin Testi 2 kriteerit täyttyvät
  Kaikki taulukon A6/2 rivin Testi 1 kriteerit täyttyvät
  Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon
  Ei
  Ei
  Ei
  Ei
  Ei
  Kyllä
  Kyllä
  Kyllä
  Kyllä
  Kyllä
  Ilmoitettu arvo tai kolmen arvon keskiarvo hyväksytään kustakin arvosta tehdystä päätöksestä riippuen
  Kaikki ilmoitetut arvot ja päästöt hyväksytään
  Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon
  Testi 3
  Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon
  Testi 2
  Testi 1
  ” |
| --- | --- |

vii)

Korvataan 4.3 kohdassa oleva kuva A8.App6/3 seuraavasti:

”
  Kuva A8.App6/3

Kuva A8.App6/3

Täyssähköajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta

Täyssähköajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta

Hylätään

Kaikki taulukon A6/2 rivin Testi 2 kriteerit täyttyvät

Kaikki taulukon A6/2 rivin Testi 1 kriteerit täyttyvät

Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Ilmoitettu arvo tai kolmen arvon keskiarvo hyväksytään kustakin arvosta tehdystä päätöksestä riippuen

Kaikki ilmoitetut arvot ja päästöt hyväksytään

Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon

Testi 3

Jokin kriteeriepäpuhtaus yli raja-arvon

Testi 2

Testi 1

| bb) | Korvataan lisäys 7 seuraavasti:


  ”Alaliite 8 – Lisäys 7

  Paineistettua vetyä käyttävien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutuksen mittaaminen

  1.   Yleiset vaatimukset
  Polttoaineenkulutus mitataan tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisella gravimetrisella menetelmällä.
  Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella polttoaineenkulutus voidaan mitata joko paine- tai virtausmenetelmällä. Tässä tapauksessa valmistajan on esitettävä teknistä näyttöä siitä, että menetelmä antaa vastaavat tulokset. Painemenetelmä ja virtausmenetelmä selostetaan standardissa ISO 23828:2013.
  2.   Gravimetrinen menetelmä
  Polttoaineenkulutus lasketaan mittaamalla polttoainesäiliön massa ennen testiä ja testin jälkeen.
  2.1.   Laitteet ja järjestelyt
  2.1.1.   Kuvassa A8.App7/1 esitetään esimerkki käytettävistä laitteista. Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytetään yhtä tai useampaa ajoneuvon ulkopuolista polttoainesäiliötä. Ajoneuvon ulkopuoliset säiliöt liitetään ajoneuvon polttoaineputkeen ajoneuvoon asennetun polttoainesäiliön ja polttokennojärjestelmän väliin.
  2.1.2.   Esivakautuksessa voidaan käyttää ajoneuvoon alun perin asennettua säiliötä tai ulkoista vedynlähdettä.
  2.1.3.   Täyttöpaine säädetään valmistajan suosittelemaan arvoon.
  2.1.4.   Kaasun syöttöpaineen erot putkissa on minimoitava, kun syöttö vaihdetaan putkesta toiseen.
  Jos odotettavissa on paine-erosta syntyviä vaikutuksia, valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on päätettävä, tarvitaanko korjausta.
  2.1.5.   Vaaka
  2.1.5.1.   Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävän vaa'an on täytettävä taulukossa A8.App7/1 esitetyt vaatimukset.

  Taulukko A8.App7/1


  Analyysivaa'an varmennuskriteerit








  Mittausjärjestelmä | Resoluutio | Tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaaka | Enintään 0,1 g | Enintään ± 0,02 (13) |

bb)

Korvataan lisäys 7 seuraavasti:

”Alaliite 8 – Lisäys 7

Paineistettua vetyä käyttävien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutuksen mittaaminen

1.   Yleiset vaatimukset

Polttoaineenkulutus mitataan tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisella gravimetrisella menetelmällä.

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella polttoaineenkulutus voidaan mitata joko paine- tai virtausmenetelmällä. Tässä tapauksessa valmistajan on esitettävä teknistä näyttöä siitä, että menetelmä antaa vastaavat tulokset. Painemenetelmä ja virtausmenetelmä selostetaan standardissa ISO 23828:2013.

2.   Gravimetrinen menetelmä

Polttoaineenkulutus lasketaan mittaamalla polttoainesäiliön massa ennen testiä ja testin jälkeen.

2.1.   Laitteet ja järjestelyt

2.1.1.   Kuvassa A8.App7/1 esitetään esimerkki käytettävistä laitteista. Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytetään yhtä tai useampaa ajoneuvon ulkopuolista polttoainesäiliötä. Ajoneuvon ulkopuoliset säiliöt liitetään ajoneuvon polttoaineputkeen ajoneuvoon asennetun polttoainesäiliön ja polttokennojärjestelmän väliin.

2.1.2.   Esivakautuksessa voidaan käyttää ajoneuvoon alun perin asennettua säiliötä tai ulkoista vedynlähdettä.

2.1.3.   Täyttöpaine säädetään valmistajan suosittelemaan arvoon.

2.1.4.   Kaasun syöttöpaineen erot putkissa on minimoitava, kun syöttö vaihdetaan putkesta toiseen.

Jos odotettavissa on paine-erosta syntyviä vaikutuksia, valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on päätettävä, tarvitaanko korjausta.

2.1.5.   Vaaka

2.1.5.1.   Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävän vaa'an on täytettävä taulukossa A8.App7/1 esitetyt vaatimukset.

Taulukko A8.App7/1

Analyysivaa'an varmennuskriteerit

Mittausjärjestelmä

Resoluutio

Tarkkuus

Vaaka

Enintään 0,1 g

Enintään ± 0,02 (13)

2.1.5.2.   Vaaka on kalibroitava laitteen valmistajan ohjeiden mukaan tai vähintään taulukossa A8.App7/2 esitetyin välein.

Taulukko A8.App7/2

Laitteiden kalibrointivälit

| Laitteiden tarkastukset | Suorittamisväli |
| --- | --- |
| Tarkkuus | Vuosittain ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden yhteydessä |

Laitteiden tarkastukset

Suorittamisväli

Tarkkuus

Vuosittain ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden yhteydessä

2.1.5.3.   Käytössä on oltava sopivat järjestelyt tärinän ja konvektion vaikutusten vaimentamiseen. Tällaisia ovat esimerkiksi vaimennusalusta ja tuulisuoja.

Kuva A8.App7/1

Esimerkki käytettävistä laitteista

Image 27

jossa

| 1 | on esivakautuksessa käytettävä ulkoinen polttoaineenlähde |
| --- | --- |
| 2 | on paineensäädin |
| 3 | on ajoneuvoon alun perin asennettu polttoainesäiliö |
| 4 | on polttokennojärjestelmä |
| 5 | on vaaka |
| 6 | on yksi tai useampi polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävä ajoneuvon ulkopuolinen säiliö. |

1

on esivakautuksessa käytettävä ulkoinen polttoaineenlähde

2

on paineensäädin

3

on ajoneuvoon alun perin asennettu polttoainesäiliö

4

on polttokennojärjestelmä

5

on vaaka

6

on yksi tai useampi polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävä ajoneuvon ulkopuolinen säiliö.

2.2.   Testausmenetelmä

2.2.1.   Mitataan ajoneuvon ulkopuolisen säiliön massa ennen testiä.

2.2.2.   Liitetään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö ajoneuvon polttoaineputkeen kuvan A8.App7/1 mukaisesti.

2.2.3.   Tehdään testi syöttämällä polttoainetta ajoneuvon ulkopuolisesta säiliöstä.

2.2.4.   Kytketään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö irti putkesta.

2.2.5.   Mitataan säiliön massa testin jälkeen.

2.2.6.   Lasketaan tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus FCCS,nb ennen testiä ja testin jälkeen mitatusta massasta käyttämällä seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

| FCCS,nb | on testissä mitattu tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus (kg/100 km) |
| --- | --- |
| g1 | on säiliön massa testin alussa (kg) |
| g2 | on säiliön massa testin lopussa (kg) |
| d | on testissä ajettu matka (km). |

FCCS,nb

on testissä mitattu tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus (kg/100 km)

g1

on säiliön massa testin alussa (kg)

g2

on säiliön massa testin lopussa (kg)

d

on testissä ajettu matka (km).

---

(1)  Ilmoitettu arvo on arvo, johon on tehty tarvittavat korjaukset (ts. Ki-, ATCT- ja huononemiskerroinkorjaus).

1

(2)  Pyöristys xxx,xx

2

(3)  Pyöristys xxx,x

3

(4)  Kunkin testituloksen on oltava asetuksen raja-arvon mukainen.

4

(5)  OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavan tyyppi 1 -testin tapauksessa korvataan arvo 0,9 arvolla 1,0 vain silloin, kun varausta purkavassa testissä on kaksi tai useampi WLTC-sykliä.

5

(6)  Kunkin testituloksen on oltava asetuksen raja-arvon mukainen.

6

(7)  Laite: staattinen pätöenergiamittari.

7

(8)  Vaihtovirtawattituntimittari, standardin IEC 62053-21 luokan 1 mukainen tai vastaava.

8

(9)  Arvoista suurempi.

9

(10)  Virran integrointitaajuus 20 Hz tai suurempi.

10

(11)  Ei yksittäisen ajoneuvon parametria.

11

(12)  (p) on tarkastelujakso, joka voi olla vaihe, vaiheiden yhdistelmä tai koko sykli.”

12

(13)  Testinaikainen polttoaineenkulutus (REESS-järjestelmän lataustaso = 0) massasta, standardipoikkeama.

13

---

LIITE X

”LIITE XXII

Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävät laitteet:

1.   Johdanto

Tässä liitteessä vahvistetaan määritelmät ja vaatimukset, joita sovelletaan ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettäviin laitteisiin.

2.   Määritelmät

| 2.1 | ’Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävällä laitteella’
  (’OBFCM-laite’) tarkoitetaan rakenteeseen kuuluvaa ohjelmistoa ja/tai laitetta, joka havainnoi ja käyttää ajoneuvon, moottorin, polttoaineen ja/tai sähköenergian parametreja, joiden avulla se määrittää ja asettaa saataville vähintään 3 kohdassa säädetyt tiedot ja tallentaa ajoneuvon sisäisesti sen käyttöikäiset arvot. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävällä laitteella’
  (’OBFCM-laite’) tarkoitetaan rakenteeseen kuuluvaa ohjelmistoa ja/tai laitetta, joka havainnoi ja käyttää ajoneuvon, moottorin, polttoaineen ja/tai sähköenergian parametreja, joiden avulla se määrittää ja asettaa saataville vähintään 3 kohdassa säädetyt tiedot ja tallentaa ajoneuvon sisäisesti sen käyttöikäiset arvot.

| 2.2 | Tietyn aikana t määritetyn ja tallennetun suureen
  ’käyttöikäisellä’
  arvolla tarkoitetaan kyseisen suureen arvoja, jotka ovat kumuloituneet ajoneuvon tuotannon valmistumisesta aikaan t saakka. |
| --- | --- |

2.2

Tietyn aikana t määritetyn ja tallennetun suureen
  ’käyttöikäisellä’
  arvolla tarkoitetaan kyseisen suureen arvoja, jotka ovat kumuloituneet ajoneuvon tuotannon valmistumisesta aikaan t saakka.

| 2.3. | ’Moottorin polttoainevirtauksella’
  tarkoitetaan moottoriin syötetyn polttoaineen määrää aikayksikköä kohden. Se ei sisällä pilaantumista rajoittavaan laitteeseen suoraan syötettyä polttoainetta. |
| --- | --- |

2.3.

’Moottorin polttoainevirtauksella’
  tarkoitetaan moottoriin syötetyn polttoaineen määrää aikayksikköä kohden. Se ei sisällä pilaantumista rajoittavaan laitteeseen suoraan syötettyä polttoainetta.

| 2.4 | ’Ajoneuvon polttoainevirtauksella’
  tarkoitetaan moottoriin ja pilaantumista rajoittavaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen määrää aikayksikköä kohden. Se ei sisällä polttoaineella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoainetta. |
| --- | --- |

2.4

’Ajoneuvon polttoainevirtauksella’
  tarkoitetaan moottoriin ja pilaantumista rajoittavaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen määrää aikayksikköä kohden. Se ei sisällä polttoaineella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoainetta.

| 2.5 | ’Kulutetun polttoaineen kokonaismäärällä (käyttöikäinen)’
  tarkoitetaan moottoriin syötetyn polttoaineen lasketun määrän ja pilaantumista rajoittavaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen lasketun määrään kertymää. Se ei sisällä polttoaineella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoainetta. |
| --- | --- |

2.5

’Kulutetun polttoaineen kokonaismäärällä (käyttöikäinen)’
  tarkoitetaan moottoriin syötetyn polttoaineen lasketun määrän ja pilaantumista rajoittavaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen lasketun määrään kertymää. Se ei sisällä polttoaineella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoainetta.

| 2.6 | ’Kokonaisajomatkalla (käyttöikäinen)’
  tarkoitetaan ajomatkakertymää, joka saadaan samasta tietolähteestä kuin mitä ajoneuvon matkamittari käyttää. |
| --- | --- |

2.6

’Kokonaisajomatkalla (käyttöikäinen)’
  tarkoitetaan ajomatkakertymää, joka saadaan samasta tietolähteestä kuin mitä ajoneuvon matkamittari käyttää.

| 2.7 | ’Sähköverkkoenergialla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta akkuun virtaavaa sähköenergiaa ajoneuvon ollessa liitettynä ulkoiseen tehonlähteeseen ja moottorin ollessa sammutettuna. Se ei sisällä ulkoisen tehonlähteen ja akun välistä sähköhäviötä. |
| --- | --- |

2.7

’Sähköverkkoenergialla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta akkuun virtaavaa sähköenergiaa ajoneuvon ollessa liitettynä ulkoiseen tehonlähteeseen ja moottorin ollessa sammutettuna. Se ei sisällä ulkoisen tehonlähteen ja akun välistä sähköhäviötä.

| 2.8 | ’Varausta ylläpitävällä tilalla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-järjestelmän varaustila voi vaihdella mutta ajoneuvon ohjausjärjestelmä pyrkii säilyttämään varaustilan keskimäärin nykyisellä tasolla. |
| --- | --- |

2.8

’Varausta ylläpitävällä tilalla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-järjestelmän varaustila voi vaihdella mutta ajoneuvon ohjausjärjestelmä pyrkii säilyttämään varaustilan keskimäärin nykyisellä tasolla.

| 2.9 | ’Varausta purkavalla tilalla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-järjestelmän nykyinen varaustila on korkeampi kuin varausta ylläpitävän tavoitevaraustilan arvo, ja vaikka se voi vaihdella, ajoneuvon ohjausjärjestelmä pyrkii purkamaan varaustilaa korkeammalta tasolta varausta ylläpitävän toimintatilan arvoon. |
| --- | --- |

2.9

’Varausta purkavalla tilalla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-järjestelmän nykyinen varaustila on korkeampi kuin varausta ylläpitävän tavoitevaraustilan arvo, ja vaikka se voi vaihdella, ajoneuvon ohjausjärjestelmä pyrkii purkamaan varaustilaa korkeammalta tasolta varausta ylläpitävän toimintatilan arvoon.

| 2.10 | ’Kuljettajan valittavissa olevalla varausta lisäävällä tilalla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta toimintatilaa, jossa kuljettaja on valinnut REESS-järjestelmän varaustilaa kasvattavan ajotilan. |
| --- | --- |

2.10

’Kuljettajan valittavissa olevalla varausta lisäävällä tilalla’
  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta toimintatilaa, jossa kuljettaja on valinnut REESS-järjestelmän varaustilaa kasvattavan ajotilan.

3.   Määritettävät, tallennettavat ja saataville asetettavat tiedot

OBFCM-laitteen on määritettävä vähintään seuraavat parametrit ja tallennettava ajoneuvon sisäisesti sen käyttöikäiset arvot. Parametrit lasketaan ja suhteutetaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3 kohdan 6.5.3.2 alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen standardien mukaisesti; tämä on ymmärrettävä siten kuin tämän asetuksen liitteen IX lisäyksessä 1 olevassa 2.8 kohdassa säädetään.

3.1.   Kaikki 4 a artiklassa tarkoitetut ajoneuvot OVC-HEV-ajoneuvoja lukuun ottamatta

| a) | kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa) |
| --- | --- |

a)

kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa)

| b) | kokonaisajomatka (käyttöikäinen) (kilometriä) |
| --- | --- |

b)

kokonaisajomatka (käyttöikäinen) (kilometriä)

| c) | moottorin polttoainevirtaus (grammaa/sekunti) |
| --- | --- |

c)

moottorin polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)

| d) | moottorin polttoainevirtaus (litraa/tunti) |
| --- | --- |

d)

moottorin polttoainevirtaus (litraa/tunti)

| e) | ajoneuvon polttoainevirtaus (grammaa/sekunti) |
| --- | --- |

e)

ajoneuvon polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)

| f) | ajoneuvon nopeus (kilometriä/tunti). |
| --- | --- |

f)

ajoneuvon nopeus (kilometriä/tunti).

3.2.   OVC-HEV-ajoneuvot:

| a) | kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa) |
| --- | --- |

a)

kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa)

| b) | kulutetun polttoaineen kokonaismäärä varausta purkavassa tilassa (käyttöikäinen) (litraa) |
| --- | --- |

b)

kulutetun polttoaineen kokonaismäärä varausta purkavassa tilassa (käyttöikäinen) (litraa)

| c) | kulutetun polttoaineen kokonaismäärä kuljettajan valittavissa olevassa varausta lisäävässä tilassa (käyttöikäinen) (litraa) |
| --- | --- |

c)

kulutetun polttoaineen kokonaismäärä kuljettajan valittavissa olevassa varausta lisäävässä tilassa (käyttöikäinen) (litraa)

| d) | kokonaisajomatka (käyttöikäinen) (kilometriä) |
| --- | --- |

d)

kokonaisajomatka (käyttöikäinen) (kilometriä)

| e) | kokonaisajomatka varausta purkavassa tilassa moottori sammutettuna (käyttöikäinen) (kilometriä) |
| --- | --- |

e)

kokonaisajomatka varausta purkavassa tilassa moottori sammutettuna (käyttöikäinen) (kilometriä)

| f) | kokonaisajomatka varausta purkavassa tilassa moottori käynnissä (käyttöikäinen) (kilometriä) |
| --- | --- |

f)

kokonaisajomatka varausta purkavassa tilassa moottori käynnissä (käyttöikäinen) (kilometriä)

| g) | kokonaisajomatka kuljettajan valittavissa olevassa varausta lisäävässä tilassa (käyttöikäinen) (kilometriä) |
| --- | --- |

g)

kokonaisajomatka kuljettajan valittavissa olevassa varausta lisäävässä tilassa (käyttöikäinen) (kilometriä)

| h) | moottorin polttoainevirtaus (grammaa/sekunti) |
| --- | --- |

h)

moottorin polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)

| i) | moottorin polttoainevirtaus (litraa/tunti) |
| --- | --- |

i)

moottorin polttoainevirtaus (litraa/tunti)

| j) | ajoneuvon polttoainevirtaus (grammaa/sekunti) |
| --- | --- |

j)

ajoneuvon polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)

| k) | ajoneuvon nopeus (kilometriä/tunti). |
| --- | --- |

k)

ajoneuvon nopeus (kilometriä/tunti).

| l) | akkuun syötetyn sähköverkkoenergian kokonaismäärä (käyttöikäinen) (kWh) |
| --- | --- |

l)

akkuun syötetyn sähköverkkoenergian kokonaismäärä (käyttöikäinen) (kWh)

4.   Tarkkuus

4.1   Valmistajan on 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen osalta varmistettava, että OBFCM-laite antaa tarkimmat arvot, jotka moottorinohjausyksikön mittaus- ja laskentajärjestelmällä on mahdollista saada.

4.2   Sen estämättä, mitä 4.1 kohdassa säädetään, valmistajan on varmistettava, että tarkkuus on suurempi kuin – 0,05 ja pienempi kuin 0,05 laskettuna kolmen desimaalin tarkkuudella käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula

jossa

| Fuel_ConsumedWLTP (litraa) | on polttoaineenkulutus määritettynä liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2 kohdan mukaisesti tehdyssä ensimmäisessä testissä, laskettuna kyseisen liitteen alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti, käyttäen koko syklin päästötuloksia ennen korjausten soveltamista (alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 2 tulos), kerrottuna todellisella ajomatkalla ja jaettuna 100:lla. |
| --- | --- |
| Fuel_ConsumedOBFCM (litraa) | on polttoaineenkulutus määritettynä samassa testissä käyttäen OBFCM-laitteen antamien parametrin ”kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen)” arvojen erotuksia. |

Fuel_ConsumedWLTP (litraa)

on polttoaineenkulutus määritettynä liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2 kohdan mukaisesti tehdyssä ensimmäisessä testissä, laskettuna kyseisen liitteen alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti, käyttäen koko syklin päästötuloksia ennen korjausten soveltamista (alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 2 tulos), kerrottuna todellisella ajomatkalla ja jaettuna 100:lla.

Fuel_ConsumedOBFCM (litraa)

on polttoaineenkulutus määritettynä samassa testissä käyttäen OBFCM-laitteen antamien parametrin ”kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen)” arvojen erotuksia.

OVC-HEV-ajoneuvojen osalta on käytettävä varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä.

4.2.1   Jos 4.2 kohdassa vahvistettu tarkkuusvaatimus ei täyty, tarkkuus on laskettava uudelleen seuraavaksi alaliitteessä 6 olevan 1.2 kohdan mukaisesti tehtävien tyyppi 1 -testien osalta 4.2 kohdassa esitetyillä laskentakaavoilla ja käyttäen määritettyä kulutetun polttoaineen määrää kumuloituna kaikista suoritetuista testeistä. Tarkkuusvaatimuksen katsotaan täyttyneen, kun tarkkuus on suurempi kuin -0,05 ja pienempi kuin 0,05.

4.2.2   Jos 4.2.1 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset eivät täyty tämän kohdan mukaisesti suoritettujen testien jälkeen, tarkkuuden määrittämiseksi voidaan tehdä ylimääräisiä testejä, mutta testien kokonaismäärä ei saa olla suurempi kuin kolme sellaisen ajoneuvon osalta, joka on testattu käyttämättä interpolointimenetelmää (ajoneuvo H), eikä suurempi kuin kuusi sellaisen ajoneuvon osalta, joka on testattu käyttäen interpolointimenetelmää (kolme testiä ajoneuvolle H ja kolme ajoneuvolle L). Tarkkuus on laskettava uudelleen seuraavien tyyppi 1 -lisätestien osalta 4.2 kohdassa esitettyjen kaavojen mukaisesti käyttäen määritettyä kulutetun polttoaineen määrää kumuloituna kaikista suoritetuista testeistä. Tarkkuusvaatimuksen katsotaan täyttyneen, kun tarkkuus on suurempi kuin – 0,05 ja pienempi kuin 0,05. Jos testit on suoritettu pelkästään OBFCM-laitteen tarkkuuden määrittämiseksi, lisätestien tuloksia ei saa ottaa huomioon mitään muuta tarkoitusta varten.

5.   OBFCM-laitteen antamien tietojen saatavuus

5.1   Edellä 3 kohdassa täsmennettyjen tietojen on oltava saatavilla standardoidusti ja rajoittamattomasti OBFCM-laitteesta, jonka on oltava E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3 kohdan 6.5.3.1 alakohdan a alakohdassa ja 6.5.3.2 alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen standardien mukainen; tämä on ymmärrettävä siten kuin tämän asetuksen liitteen IX lisäyksessä 1 olevassa 2.8 kohdassa säädetään.

5.2.   Kun ajoneuvo on otettu käyttöön, käyttöikäisten arvojen laskimien arvot on säilytettävä poiketen siitä, mitä 5.1 kohdassa tarkoitetuissa standardeissa määrätään asetusten palauttamisesta, ja sen estämättä, mitä 5.3 ja 5.4 kohdassa säädetään asetusten palauttamisesta.

5.3.   Käyttöikäisten arvojen laskimien arvot voidaan nollata ainoastaan niiden ajoneuvojen osalta, joiden moottorinohjausyksikön muistityyppi ei kykene säilyttämään tietoja virran ollessa katkaistuna. Näiden ajoneuvojen osalta arvot voidaan nollata samanaikaisesti ainoastaan akun ollessa irrotettuna ajoneuvosta. Velvoitetta, jonka mukaan käyttöikäisten arvojen laskimien arvot on säilytettävä, sovelletaan tässä tapauksessa uusiin tyyppihyväksyntiin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2022 ja uusiin ajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 2023.

5.4.   Jos toimintahäiriöt tai moottorinohjausyksikön vaihtaminen vaikuttavat käyttöikäisten arvojen laskimien arvoihin, laskimet voidaan nollata samanaikaisesti sen varmistamiseksi, että arvot ovat edelleen täysin synkronoidut.

---

LIITE XI

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, VIII ja IX seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Lisätään 0.2.2.1–0.2.3.9 kohta seuraavasti:
  0.2.2.1.   Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästöarvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa) (y):
  Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg): ...
  Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2): ...
  Vierintävastus (kg/t): ...
  Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...
  0.2.3.   Tunnisteet (y):
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus:
  0.2.3.4.1.   Ajoneuvon H ajovastusperhe: ...
  0.2.3.4.2.   Ajoneuvon L ajovastusperhe: ...
  0.2.3.4.3.   Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus: ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...
  0.2.3.8.   OBD-perheen tunnus: ...
  0.2.3.9.   Muun perheen tunnus: ...” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Lisätään 0.2.2.1–0.2.3.9 kohta seuraavasti:

0.2.2.1.   Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästöarvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa) (y):

Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg): ...

Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2): ...

Vierintävastus (kg/t): ...

Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...

0.2.3.   Tunnisteet (y):

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus:

0.2.3.4.1.   Ajoneuvon H ajovastusperhe: ...

0.2.3.4.2.   Ajoneuvon L ajovastusperhe: ...

0.2.3.4.3.   Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus: ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...

0.2.3.8.   OBD-perheen tunnus: ...

0.2.3.9.   Muun perheen tunnus: ...”

| b) | Lisätään 2.6.3 kohta seuraavasti:






  ”2.6.3. | Pyörimismassa: (y): 3 % ajokuntoisen ajoneuvon massan ja 25 kg:n summasta tai arvo akseleittain (kg): ...” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 2.6.3 kohta seuraavasti:

”2.6.3.

| c) | Korvataan 3.2.2.1 kohta seuraavasti:






  ”3.2.2.1. | Dieselöljy / bensiini / nestekaasu / maakaasu tai biometaani / etanoli (E 85) / biodiesel / vety (1) (6)” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 3.2.2.1 kohta seuraavasti:

”3.2.2.1.

| d) | Lisätään 3.2.12.0 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.0. | Tyyppihyväksynnän päästötunnus (y)” |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään 3.2.12.0 kohta seuraavasti:

”3.2.12.0.

| e) | Korvataan 3.2.12.2.5.5 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.5.5. | Polttonestesäiliön kaavio (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): ...” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 3.2.12.2.5.5 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.5.5.

| f) | Lisätään 3.2.12.2.5.5 kohdan jälkeen kohdat seuraavasti:
  3.2.12.2.5.5.1.   Polttoainesäiliöjärjestelmän tilavuus, materiaali ja rakenne: ...
  3.2.12.2.5.5.2.   Kuvaus höyryletkun materiaalista, polttoaineputken materiaalista ja polttoainejärjestelmän liitäntätekniikasta: ...
  3.2.12.2.5.5.3.   Suljettu säiliöjärjestelmä: kyllä/ei
  3.2.12.2.5.5.4.   Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu ja paineen purkaminen): ...
  3.2.12.2.5.5.5.   Kuvaus tyhjentymistä ohjaavasta järjestelmästä: ...” |
| --- | --- |

f)

Lisätään 3.2.12.2.5.5 kohdan jälkeen kohdat seuraavasti:

3.2.12.2.5.5.1.   Polttoainesäiliöjärjestelmän tilavuus, materiaali ja rakenne: ...

3.2.12.2.5.5.2.   Kuvaus höyryletkun materiaalista, polttoaineputken materiaalista ja polttoainejärjestelmän liitäntätekniikasta: ...

3.2.12.2.5.5.3.   Suljettu säiliöjärjestelmä: kyllä/ei

3.2.12.2.5.5.4.   Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu ja paineen purkaminen): ...

3.2.12.2.5.5.5.   Kuvaus tyhjentymistä ohjaavasta järjestelmästä: ...”

| g) | Lisätään 3.2.12.2.5.7 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.5.7. | Läpäisevyyskerroin: ...” |
| --- | --- | --- |

g)

Lisätään 3.2.12.2.5.7 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.5.7.

| h) | Lisätään 3.2.12.2.5.12 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.12. | Veden ruiskutus: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- | --- |

h)

Lisätään 3.2.12.2.5.12 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.12.

| i) | Poistetaan 3.2.19.4.1 kohta. |
| --- | --- |

i)

Poistetaan 3.2.19.4.1 kohta.

| j) | Korvataan 3.2.20 kohta seuraavasti:






  ”3.2.20. | Tiedot lämmön varastoinnista (y)” |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan 3.2.20 kohta seuraavasti:

”3.2.20.

| k) | Korvataan 3.2.20.1 kohta seuraavasti:






  ”3.2.20.1. | Aktiivinen lämmönvaraaja: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan 3.2.20.1 kohta seuraavasti:

”3.2.20.1.

| l) | Korvataan 3.2.20.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2.20.2. | Eristysmateriaalit: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- | --- |

l)

Korvataan 3.2.20.2 kohta seuraavasti:

”3.2.20.2.

| m) | Lisätään 3.2.20.2.5–3.2.20.2.6 kohta seuraavasti:
  3.2.20.2.5.   Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)
  3.2.20.2.5.1.   (ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika tsoak_ATCT (tuntia): ...
  3.2.20.2.5.2.   (ei huonoin tapaus) Moottorin lämpötilan mittauspaikka: ...
  3.2.20.2.6.   ATCT-perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolointiperhe: kyllä/ei (1)” |
| --- | --- |

m)

Lisätään 3.2.20.2.5–3.2.20.2.6 kohta seuraavasti:

3.2.20.2.5.   Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)

3.2.20.2.5.1.   (ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika tsoak_ATCT (tuntia): ...

3.2.20.2.5.2.   (ei huonoin tapaus) Moottorin lämpötilan mittauspaikka: ...

3.2.20.2.6.   ATCT-perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolointiperhe: kyllä/ei (1)”

| n) | Korvataan 3.5.7.1 ja 3.5.7.1.1 kohta seuraavasti:
  ”3.5.7.1.   Testiajoneuvon parametrit (y)










  Ajoneuvo | Ajoneuvo L (VL)
  jos on | Ajoneuvo H (VH) | Ajoneuvo M
  jos on | Edustava ajoneuvo (vain ajovastusmatriisiperheen (*1) osalta) | Oletusarvot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvon korityyppi (variantti/versio) | | | — | | |
| Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai laskettu ajovastusperheen perusteella) | | | — | — | |
| Ajovastustiedot: | |
| Renkaiden merkki ja tyyppi, jos mittaus | | | — | | |
| Renkaiden mitat (edessä/takana), jos mittaus | | | — | | |
| Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) (kg/t) | | | | | |
| Rengaspaine (edessä/takana) (kPa), jos mittaus | | | | | |
| Ajoneuvon L Delta CD × A -arvo verrattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus IP_L) | — | | — | — | |
| Delta CD × A -arvo verrattuna ajovastusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L miinus RL_L), jos laskenta perustuu ajovastusperheeseen | | | — | — | |
| Ajoneuvon testimassa (kg) | | | | | |
| Ajovastuskertoimet | |
| f0 (N) | | | | | |
| f1 (N/(km/h)) | | | | | |
| f2 (N/(km/h)2) | | | | | |
| Otsapinta-ala, m2 (0,000 m2) | — | — | — | | |
| Syklin energiantarve (J) | | | | | |

n)

Korvataan 3.5.7.1 ja 3.5.7.1.1 kohta seuraavasti:

”3.5.7.1.   Testiajoneuvon parametrit (y)

Ajoneuvo

Ajoneuvo L (VL)

jos on

Ajoneuvo H (VH)

Ajoneuvo M

jos on

Edustava ajoneuvo (vain ajovastusmatriisiperheen (*1) osalta)

Oletusarvot

Ajoneuvon korityyppi (variantti/versio)

—

Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai laskettu ajovastusperheen perusteella)

—

—

Ajovastustiedot:

Renkaiden merkki ja tyyppi, jos mittaus

—

Renkaiden mitat (edessä/takana), jos mittaus

—

Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) (kg/t)

Rengaspaine (edessä/takana) (kPa), jos mittaus

Ajoneuvon L Delta CD × A -arvo verrattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus IP_L)

—

—

—

Delta CD × A -arvo verrattuna ajovastusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L miinus RL_L), jos laskenta perustuu ajovastusperheeseen

—

—

Ajoneuvon testimassa (kg)

Ajovastuskertoimet

f0 (N)

f1 (N/(km/h))

f2 (N/(km/h)2)

Otsapinta-ala, m2 (0,000 m2)

—

—

—

Syklin energiantarve (J)

3.5.7.1.1.   Polttoaine, jota käytetään tyyppi 1 -testissä ja joka on valittu nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti (ainoastaan nestekaasu- ja maakaasukäyttöiset ajoneuvot): ...”;

| o) | Poistetaan 3.5.7.1.1.1–3.5.7.1.3.2.3 kohta. |
| --- | --- |

o)

Poistetaan 3.5.7.1.1.1–3.5.7.1.3.2.3 kohta.

| p) | Korvataan 3.5.7.2.1–3.5.7.2.1.2.0 kohta seuraavasti:
  3.5.7.2.1.   Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa
  3.5.7.2.1.0.   Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä
  3.5.7.2.1.1.   Ajoneuvo H: ... g/km
  3.5.7.2.1.1.0.   Ajoneuvo H (NEDC): ... g/km
  3.5.7.2.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... g/km
  3.5.7.2.1.2.0.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km
  3.5.7.2.1.3.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... g/km
  3.5.7.2.1.3.0.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km” |
| --- | --- |

p)

Korvataan 3.5.7.2.1–3.5.7.2.1.2.0 kohta seuraavasti:

3.5.7.2.1.   Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa

3.5.7.2.1.0.   Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä

3.5.7.2.1.1.   Ajoneuvo H: ... g/km

3.5.7.2.1.1.0.   Ajoneuvo H (NEDC): ... g/km

3.5.7.2.1.2.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... g/km

3.5.7.2.1.2.0.   Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km

3.5.7.2.1.3.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... g/km

3.5.7.2.1.3.0.   Ajoneuvo M (tapauksen mukaan) (NEDC): ... g/km”

| r) | Korvataan 3.5.7.2.2–3.5.7.2.2.3.0 kohta seuraavasti:
  3.5.7.2.2.   Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa – OVC-HEV-ajoneuvot
  3.5.7.2.2.1.   Ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
  3.5.7.2.2.1.0.   Ajoneuvon H yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km
  3.5.7.2.2.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
  3.5.7.2.2.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km
  3.5.7.2.2.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
  3.5.7.2.2.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km”; |
| --- | --- |

r)

Korvataan 3.5.7.2.2–3.5.7.2.2.3.0 kohta seuraavasti:

3.5.7.2.2.   Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa – OVC-HEV-ajoneuvot

3.5.7.2.2.1.   Ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km

3.5.7.2.2.1.0.   Ajoneuvon H yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km

3.5.7.2.2.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km

3.5.7.2.2.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km

3.5.7.2.2.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km

3.5.7.2.2.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) yhdistetty CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet B): g/km”;

| s) | Korvataan 3.5.7.2.3–3.5.7.2.3.3.0 kohta seuraavasti:
  3.5.7.2.3.   OVC-HEV-ajojeuvojen varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa ja painotettu CO2-päästöjen massa
  3.5.7.2.3.1.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km
  3.5.7.2.3.1.0.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km
  3.5.7.2.3.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km
  3.5.7.2.3.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km
  3.5.7.2.3.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km
  3.5.7.2.3.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km” |
| --- | --- |

s)

Korvataan 3.5.7.2.3–3.5.7.2.3.3.0 kohta seuraavasti:

3.5.7.2.3.   OVC-HEV-ajojeuvojen varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa ja painotettu CO2-päästöjen massa

3.5.7.2.3.1.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km

3.5.7.2.3.1.0.   Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km

3.5.7.2.3.2.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km

3.5.7.2.3.2.0.   Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km

3.5.7.2.3.3.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa: ... g/km

3.5.7.2.3.3.0.   Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A): ... g/km”

| s) | Lisätään 3.5.7.2.3.4 kohta seuraavasti:






  ”3.5.7.2.3.4. | Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot OVC-ajoneuvojen interpolointiperheessä” |
| --- | --- | --- |

s)

Lisätään 3.5.7.2.3.4 kohta seuraavasti:

”3.5.7.2.3.4.

| t) | Poistetaan 3.5.7.4.3 kohta. |
| --- | --- |

t)

Poistetaan 3.5.7.4.3 kohta.

| u) | Korvataan 3.5.8.3 kohta ja taulukko seuraavasti:
  ”3.5.8.3.   Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) (w1)












  Päätös ekoinnovaation hyväksymisestä (w2) | Ekoinnovaation koodi (w3) | 1. | Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt (g/km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

u)

Korvataan 3.5.8.3 kohta ja taulukko seuraavasti:

”3.5.8.3.   Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) (w1)

Päätös ekoinnovaation hyväksymisestä (w2)

Ekoinnovaation koodi (w3)

1.

Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt (g/km)

| 2. | Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt (g/km) |
| --- | --- |

2.

Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt (g/km)

| 3. | Verrokkiajoneuvon CO2 -päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana (w4) |
| --- | --- |

3.

Verrokkiajoneuvon CO2 -päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana (w4)

| 4. | Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana |
| --- | --- |

4.

Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana

| 5. | Käyttötekijä (UF) eli tekniikan käytön osuus ajassa mitattuna normaaleissa käyttöolosuhteissa |
| --- | --- |

5.

Käyttötekijä (UF) eli tekniikan käytön osuus ajassa mitattuna normaaleissa käyttöolosuhteissa

CO2-päästövähennys ((1 – 2) – (3 – 4)) * 5

xxxx/201x

CO2-päästöjen (NEDC) vähentyminen yhteensä (g/km) (w5)

CO2-päästöjen (WLTP) vähentyminen yhteensä (g/km) (w5)”

| v) | Lisätään 3.8.5 kohta seuraavasti:






  ”3.8.5. | Voiteluaineen eritelmä: ... W ...” |
| --- | --- | --- |

v)

Lisätään 3.8.5 kohta seuraavasti:

”3.8.5.

| w) | Poistetaan 4.5.1.1–4.5.1.3 kohta. |
| --- | --- |

w)

Poistetaan 4.5.1.1–4.5.1.3 kohta.

| x) | Poistetaan 4.6 kohdan taulukon ensimmäisen sarakkeen lopusta sana ”Peruutusvaihde”. |
| --- | --- |

x)

Poistetaan 4.6 kohdan taulukon ensimmäisen sarakkeen lopusta sana ”Peruutusvaihde”.

| y) | Lisätään 4.6.1–4.6.1.7.1 kohta seuraavasti:
  4.6.1.   Vaihteenvaihto (y)
  4.6.1.1.   Vaihdetta 1 ei käytetä: kyllä/ei (1)
  4.6.1.2.   n_95_high kullakin vaihteella: ... rpm
  4.6.1.3.   nmin_drive

  4.6.1.3.1.   Vaihde 1 ... rpm
  4.6.1.3.2.   Vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle: ... rpm
  4.6.1.3.3.   Kakkosvaihteelta pysähdyksiin: ... rpm
  4.6.1.3.4.   Vaihde 2: ... rpm
  4.6.1.3.5.   Vaihde 3 ja suuremmat vaihteet: ... rpm
  4.6.1.4.   n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up): ... rpm
  4.6.1.5.   n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down):
  4.6.1.6.   Aloitusjakso
  4.6.1.6.1.   t_start_phase: ... s
  4.6.1.6.2.   n_min_drive_start: ... rpm
  4.6.1.6.3.   n_min_drive_up_start: ... rpm
  4.6.1.7.   ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (1)
  4.6.1.7.1.   ASM-arvot ...” |
| --- | --- |

y)

Lisätään 4.6.1–4.6.1.7.1 kohta seuraavasti:

4.6.1.   Vaihteenvaihto (y)

4.6.1.1.   Vaihdetta 1 ei käytetä: kyllä/ei (1)

4.6.1.2.   n_95_high kullakin vaihteella: ... rpm

4.6.1.3.   nmin_drive

4.6.1.3.1.   Vaihde 1 ... rpm

4.6.1.3.2.   Vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle: ... rpm

4.6.1.3.3.   Kakkosvaihteelta pysähdyksiin: ... rpm

4.6.1.3.4.   Vaihde 2: ... rpm

4.6.1.3.5.   Vaihde 3 ja suuremmat vaihteet: ... rpm

4.6.1.4.   n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up): ... rpm

4.6.1.5.   n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down):

4.6.1.6.   Aloitusjakso

4.6.1.6.1.   t_start_phase: ... s

4.6.1.6.2.   n_min_drive_start: ... rpm

4.6.1.6.3.   n_min_drive_up_start: ... rpm

4.6.1.7.   ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (1)

4.6.1.7.1.   ASM-arvot ...”

| z) | Lisätään 4.12 kohta seuraavasti:






  ”4.12. | Vaihdelaatikon voiteluaine: ... W ...” |
| --- | --- | --- |

z)

Lisätään 4.12 kohta seuraavasti:

”4.12.

| aa) | Lisätään 12.8–12.8.3.2 kohta seuraavasti:
  12.8.   Laitteet tai järjestelmät, joiden kuljettajan valittavissa olevat ajotilat vaikuttavat CO2-päästöihin ja/tai kriteeripäästöihin ja joissa ei ole pääajotilaa: kyllä/ei (1)
  12.8.1.   Varausta ylläpitävä testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
  12.8.1.1.   Paras tila: ...
  12.8.1.2.   Huonoin tila: ...
  12.8.2.   Varausta purkava testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
  12.8.2.1.   Paras tila: ...
  12.8.2.2.   Huonoin tila: ...
  12.8.3.   Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
  12.8.3.1.   Paras tila: ...
  12.8.3.2.   Huonoin tila: ...” |
| --- | --- |

aa)

Lisätään 12.8–12.8.3.2 kohta seuraavasti:

12.8.   Laitteet tai järjestelmät, joiden kuljettajan valittavissa olevat ajotilat vaikuttavat CO2-päästöihin ja/tai kriteeripäästöihin ja joissa ei ole pääajotilaa: kyllä/ei (1)

12.8.1.   Varausta ylläpitävä testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.8.1.1.   Paras tila: ...

12.8.1.2.   Huonoin tila: ...

12.8.2.   Varausta purkava testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.8.2.1.   Paras tila: ...

12.8.2.2.   Huonoin tila: ...

12.8.3.   Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.8.3.1.   Paras tila: ...

12.8.3.2.   Huonoin tila: ...”

| ab) | Lisätään huomautuksiin huomautus (y) seuraavasti:






  ”(y) | Ainoastaan hyväksynnät, jotka perustuvat asetukseen (EY) N:o 715/2007 ja sen muutoksiin.” |
| --- | --- | --- |

ab)

Lisätään huomautuksiin huomautus (y) seuraavasti:

”(y)

| 2) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | Lisätään 0.2.2.1 kohta seuraavasti:






  ”0.2.2.1. | Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästöarvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa) (y):
  Lopullisen ajoneuvon massa (kg): ...
  Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2): ...
  Vierintävastus (kg/t): ...
  Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

Lisätään 0.2.2.1 kohta seuraavasti:

”0.2.2.1.

Lopullisen ajoneuvon massa (kg): ...

Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2): ...

Vierintävastus (kg/t): ...

Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...”

| b) | Korvataan 3.2.2.1 kohta seuraavasti:






  ”3.2.2.1. | Dieselöljy / bensiini / nestekaasu / maakaasu tai biometaani / etanoli (E 85) / biodiesel / vety (1) (6)” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 3.2.2.1 kohta seuraavasti:

”3.2.2.1.

| c) | Lisätään 3.2.12.2.8.2.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.8.2.2. | Ryömintätilan aktivointi ”pois käytöstä uudelleenkäynnistyksen jälkeen” / ”pois käytöstä tankkauksen jälkeen” / ”pois käytöstä pysäköinnin jälkeen” (7)” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 3.2.12.2.8.2.2 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.8.2.2.

| d) | Korvataan 3.2.12.8.8.1 kohta seuraavasti:






  ”3.2.12.2.8.8.1. | Ajoneuvossa olevien sellaisten komponenttien luettelo, joiden tarkoituksena on typen oksidien poistojärjestelmän oikean toiminnan varmistaminen” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 3.2.12.8.8.1 kohta seuraavasti:

”3.2.12.2.8.8.1.

| 3) | Muutetaan liite VIII seuraavasti:






  a) | Korvataan 2.1.1 kohdassa rivi

  ”Hiukkasmäärä (P) (#/km) (1)”

  seuraavasti:

  ”Hiukkasmäärä (PN) (#/km) (tapauksen mukaan)” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite VIII seuraavasti:

a)

Korvataan 2.1.1 kohdassa rivi

”Hiukkasmäärä (P) (#/km) (1)”

seuraavasti:

”Hiukkasmäärä (PN) (#/km) (tapauksen mukaan)”

| b) | Korvataan 2.1.5 kohdassa rivi

  ”Hiukkasmäärä (P) (1)”

  seuraavasti:

  ”Hiukkasmäärä (PN) (#/km) (tapauksen mukaan)” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2.1.5 kohdassa rivi

”Hiukkasmäärä (P) (1)”

seuraavasti:

”Hiukkasmäärä (PN) (#/km) (tapauksen mukaan)”

| c) | Korvataan 3.1 kohdan kolmannessa taulukossa olevat seitsemän viimeistä riviä seuraavasti:









  ”f0 (N) | ... | ... | ... | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | ... | ... | ... | |
| f2 (N/(km/h)2) | ... | ... | ... | |
| RR (kg/t) | ... | ... | ... | |
| Delta Cd * A (VL:n osalta, jos sovellettavissa VH:hon nähden) (m2) | ... | ... | ... | |
| Testimassa (kg) | ... | ... | ... | |
| Otsapinta-ala (m2) (ainoastaan ajovastusmatriisiperheen ajoneuvot)” | | | | |

c)

Korvataan 3.1 kohdan kolmannessa taulukossa olevat seitsemän viimeistä riviä seuraavasti:

”f0 (N)

...

...

...

f1 (N/(km/h))

...

...

...

f2 (N/(km/h)2)

...

...

...

RR (kg/t)

...

...

...

Delta Cd * A (VL:n osalta, jos sovellettavissa VH:hon nähden) (m2)

...

...

...

Testimassa (kg)

...

...

...

Otsapinta-ala (m2) (ainoastaan ajovastusmatriisiperheen ajoneuvot)”

| d) | Korvataan 3.2 kohdan kolmannessa taulukossa olevat seitsemän viimeistä riviä seuraavasti:









  ”f0 (N) | ... | | ... | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | ... | | ... | |
| f2 (N/(km/h)2) | ... | | ... | |
| RR (kg/t) | ... | | ... | |
| Delta CD × A (VL:n tai VM:n osalta verrattuna VH:hon) (m2) | ... | | ... | |
| Testimassa (kg) | ... | | ... | |
| Otsapinta-ala (m2) (ainoastaan ajovastusmatriisiperheen ajoneuvot)” | | | | |

d)

Korvataan 3.2 kohdan kolmannessa taulukossa olevat seitsemän viimeistä riviä seuraavasti:

”f0 (N)

...

...

f1 (N/(km/h))

...

...

f2 (N/(km/h)2)

...

...

RR (kg/t)

...

...

Delta CD × A (VL:n tai VM:n osalta verrattuna VH:hon) (m2)

...

...

Testimassa (kg)

...

...

Otsapinta-ala (m2) (ainoastaan ajovastusmatriisiperheen ajoneuvot)”

| e) | Korvataan 3.3 kohdan kolmannessa taulukossa olevat seitsemän viimeistä riviä seuraavasti:








  ”f0 (N) | ... | ... | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | ... | ... | |
| f2 (N/(km/h)2) | ... | ... | |
| RR (kg/t) | ... | ... | |
| Delta CD × A (VL:n osalta verrattuna VH:hon) (m2) | ... | ... | |
| Testimassa (kg) | ... | ... | |
| Otsapinta-ala (m2) (ainoastaan ajovastusmatriisiperheen ajoneuvot)” | | | |

e)

Korvataan 3.3 kohdan kolmannessa taulukossa olevat seitsemän viimeistä riviä seuraavasti:

”f0 (N)

...

...

f1 (N/(km/h))

...

...

f2 (N/(km/h)2)

...

...

RR (kg/t)

...

...

Delta CD × A (VL:n osalta verrattuna VH:hon) (m2)

...

...

Testimassa (kg)

...

...

Otsapinta-ala (m2) (ainoastaan ajovastusmatriisiperheen ajoneuvot)”

| f) | Korvataan 3.4 kohdan toinen taulukko seuraavasti: | ”Variantti / versio: | Variantti / versio: |
| --- | --- | --- | --- |
| Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (kg/100 km) | ... | ... |
| f0 (N) | ... | ... |
| f1 (N/(km/h)) | ... | ... |
| f2 (N/(km/h)2) | ... | ... |
| RR (kg/t) | ... | ... |
| Testimassa (kg) | ...” | |

f)

Korvataan 3.4 kohdan toinen taulukko seuraavasti:

”Variantti / versio:

Variantti / versio:

Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (kg/100 km)

...

...

f0 (N)

...

...

f1 (N/(km/h))

...

...

f2 (N/(km/h)2)

...

...

RR (kg/t)

...

...

Testimassa (kg)

...”

| g) | Korvataan 3.5 kohdan otsikko seuraavasti:

  ”Asetuksen (EU) 2017/1152 ja/tai 2017/1153 mukaiset korrelaatiovälineen tulosraportit ja lopulliset NEDC-arvot” |
| --- | --- |

g)

Korvataan 3.5 kohdan otsikko seuraavasti:

”Asetuksen (EU) 2017/1152 ja/tai 2017/1153 mukaiset korrelaatiovälineen tulosraportit ja lopulliset NEDC-arvot”

| h) | Lisätään 3.5.3 ja 3.5.4 kohta seuraavasti:
  ”3.5.3.   Polttomoottorit, mukaan luettuina vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC) (1) (2)







  Lopulliset korreloidut NEDC-arvot | Interpolointiperheen tunnus |
| --- | --- | --- |
| VH | VL (tapauksen mukaan) |
| CO2-päästöjen massa (kaupunkiajo) (g/km) | | |
| CO2-päästöjen massa (maantieajo) (g/km) | | |
| CO2-päästöjen massa (yhdistetty) (g/km) | | |
| Polttoaineenkulutus (kaupunkiajo) (l/100 km) (1) | | |
| Polttoaineenkulutus (maantieajo) (l/100 km) (1) | | |
| Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km) (1) | | |

h)

Lisätään 3.5.3 ja 3.5.4 kohta seuraavasti:

”3.5.3.   Polttomoottorit, mukaan luettuina vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC) (1) (2)

Lopulliset korreloidut NEDC-arvot

Interpolointiperheen tunnus

VH

VL (tapauksen mukaan)

CO2-päästöjen massa (kaupunkiajo) (g/km)

CO2-päästöjen massa (maantieajo) (g/km)

CO2-päästöjen massa (yhdistetty) (g/km)

Polttoaineenkulutus (kaupunkiajo) (l/100 km) (1)

Polttoaineenkulutus (maantieajo) (l/100 km) (1)

Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km) (1)

3.5.4.   Ulkopuolelta ladattavat sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot (OVC) (1)

| Lopulliset korreloidut NEDC-arvot | Interpolointiperheen tunnus |
| --- | --- |
| VH | VL (tapauksen mukaan) |
| CO2-päästöjen massa (painotettu, yhdistetty) (g/km) | ... | ... |
| Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (l/100 km) (g) | ... | ...” |

Lopulliset korreloidut NEDC-arvot

Interpolointiperheen tunnus

VH

VL (tapauksen mukaan)

CO2-päästöjen massa (painotettu, yhdistetty) (g/km)

...

...

Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (l/100 km) (g)

...

...”

| 4) | Muutetaan liite IX seuraavasti:






  a) | Muutetaan I osa seuraavasti:






  i) | lisätään mallin A1 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, valmiit ajoneuvot – uudet kohdat seuraavasti:
  0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (jos sovellettavissa): ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liite IX seuraavasti:

a)

Muutetaan I osa seuraavasti:

i)

lisätään mallin A1 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, valmiit ajoneuvot – uudet kohdat seuraavasti:

0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (jos sovellettavissa): ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...”

| ii) | lisätään mallin A2 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, valmiit ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pieninä sarjoina – kohdat seuraavasti:
  0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...” |
| --- | --- |

ii)

lisätään mallin A2 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, valmiit ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pieninä sarjoina – kohdat seuraavasti:

0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...”

| iii) | lisätään mallin B sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, valmistuneet ajoneuvot – uudet kohdat seuraavasti:
  0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...” |
| --- | --- |

iii)

lisätään mallin B sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, valmistuneet ajoneuvot – uudet kohdat seuraavasti:

0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...”

| iv) | Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan M1 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28–28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.   Vaihdelaatikko (tyyppi): ...
  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

iv)

Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan M1 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28–28.1.2 kohta seuraavasti:

28.   Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind (r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään uusi 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään uusi 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| — | korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:








  ”NEDC-arvot | CO2-päästöt | Polttoaineenkulutus” |
| --- | --- | --- | --- |

—

korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:

”NEDC-arvot

CO2-päästöt

Polttoaineenkulutus”

| v) | Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan M2 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

v)

Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan M2 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind (r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | vi) lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

vi) lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| — | korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:








  ”NEDC-arvot | CO2-päästöt | Polttoaineenkulutus” |
| --- | --- | --- | --- |

—

korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:

”NEDC-arvot

CO2-päästöt

Polttoaineenkulutus”

| vi) | Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan N1 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

vi)

Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan N1 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind (r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| — | korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:








  ”NEDC-arvot | CO2-päästöt | Polttoaineenkulutus” |
| --- | --- | --- | --- |

—

korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:

”NEDC-arvot

CO2-päästöt

Polttoaineenkulutus”

| — | lisätään 49 kohdan 1 alakohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:







  ”Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan) | 1 tai 0” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 49 kohdan 1 alakohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:

”Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan)

1 tai 0”

| vii) | Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan N2 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | korvataan 7 kohta seuraavasti:







  ”7. | Korkeus (r): ... mm” |
| --- | --- | --- | --- |

vii)

Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan N2 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:

—

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.

| — | lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

—

lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind (r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| — | korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:








  ”NEDC-arvot | CO2-päästöt | Polttoaineenkulutus” |
| --- | --- | --- | --- |

—

korvataan 49 kohdan 1 alakohdassa olevan taulukon sarakkeiden otsikot seuraavasti:

”NEDC-arvot

CO2-päästöt

Polttoaineenkulutus”

| — | lisätään 49 kohdan 1 alakohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:







  ”Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan) | 1 tai 0” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 49 kohdan 1 alakohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:

”Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan)

1 tai 0”

| viii) | Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan N3 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | poistetaan 7 kohta. |
| --- | --- | --- |

viii)

Muutetaan mallin B sivu 2 – vaatimustenmukaisuustodistus, luokan N3 ajoneuvot (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot) – seuraavasti:

—

poistetaan 7 kohta.

| b) | Muutetaan II osa seuraavasti:






  i) | lisätään mallin C1 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, keskeneräiset ajoneuvot – 0.2.3–0.2.3.7 kohta seuraavasti:
  0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...” |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan II osa seuraavasti:

i)

lisätään mallin C1 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, keskeneräiset ajoneuvot – 0.2.3–0.2.3.7 kohta seuraavasti:

0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):

r

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...”

| ii) | lisätään mallin C2 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, keskeneräiset ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pieninä sarjoina – 0.2.3–0.2.3.7 kohta seuraavasti:
  0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):
  0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...
  0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...
  0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...
  0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...
  0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...
  0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...
  0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...” |
| --- | --- |

ii)

lisätään mallin C2 sivulle 1 – vaatimustenmukaisuustodistus, keskeneräiset ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pieninä sarjoina – 0.2.3–0.2.3.7 kohta seuraavasti:

0.2.3.   Tunnisteet (jos sovellettavissa) (r):

r

0.2.3.1.   Interpolointiperheen tunnus: ...

0.2.3.2.   ATCT-perheen tunnus: ...

0.2.3.3.   PEMS-perheen tunnus: ...

0.2.3.4.   Ajovastusperheen tunnus: ...

0.2.3.5.   Ajovastusmatriisiperheen tunnus (tapauksen mukaan): ...

0.2.3.6.   Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus: ...

0.2.3.7.   Haihtumistestiperheen tunnus: ...”

| iii) | muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan M1 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28–28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.   Vaihdelaatikko (tyyppi): ...
  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

iii)

muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan M1 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28–28.1.2 kohta seuraavasti:

28.   Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind (r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään uusi 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään uusi 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | vi) lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

vi) lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| iv) | muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan M2 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28.1–28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

iv)

muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan M2 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28.1–28.1.2 kohta seuraavasti:

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind(r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| v) | muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan N1 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

v)

muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan N1 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind(r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| vi) | muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan N2 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:






  — | lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

  28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)













  Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

vi)

muutetaan vaatimustenmukaisuustodistuksen sivu 2 – luokan N2 ajoneuvot (keskeneräiset ajoneuvot) – seuraavasti:

—

lisätään 28.1, 28.1.1 ja 28.1.2 kohta seuraavasti:

28.1.   Vaihteiston välityssuhteet (täytetään käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta) (r)

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...

28.1.1.   Vetopyörästön välityssuhde (tapauksen mukaan): ...

28.1.2.   Vetopyörästön välityssuhteet (täydennetään tapauksen mukaan)

| Vaihde 1 | Vaihde 2 | Vaihde 3 | Vaihde 4 | Vaihde 5 | Vaihde 6 | Vaihde 7 | Vaihde 8 | ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Vaihde 1

Vaihde 2

Vaihde 3

Vaihde 4

Vaihde 5

Vaihde 6

Vaihde 7

Vaihde 8

...”

| — | korvataan 35 kohta seuraavasti:







  ”35. | Asennettu rengas-pyöräyhdistelmä / vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokka ja CO2-määrityksessä käytetty rengasluokka (jos sovellettavissa) (h) (r): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 35 kohta seuraavasti:

”35.

| — | korvataan 47.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1. | Päästötestauksen (Vind (r)) parametrit” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1 kohta seuraavasti:

”47.1.

| — | korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2. | Otsapinta-ala, m2 (t): ...” |
| --- | --- | --- |

—

korvataan 47.1.2 kohta seuraavasti:

”47.1.2.

| — | lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:







  ”47.1.2.1. | Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (tapauksen mukaan) (cm2): ...” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään 47.1.2.1 kohta seuraavasti:

”47.1.2.1.

| — | lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

  47.2.   Ajosykli (r)
  47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b
  47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...
  47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei” |
| --- | --- |

—

lisätään 47.2–47.2.3 kohta seuraavasti:

47.2.   Ajosykli (r)

47.2.1.   Ajosyklin luokka: 1 / 2 / 3a / 3b

47.2.2.   Supistustekijä (fdsc): ...

47.2.3.   Rajattu nopeus: kyllä/ei”

| c) | Muutetaan liitteen IX selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | korvataan selittävä huomautus (h) seuraavasti:






  ”(h) | Lisävarusteet ja täydentävät rengas-pyöräyhdistelmät voidaan ilmoittaa Huomautuksia-kohdassa. Jos ajoneuvo on varustettu täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS) pyörineen tai ilman pyöriä, talvirenkaita ja niiden pyöriä pidetään tapauksen mukaan täydentävinä rengas-pyöräyhdistelminä siitä riippumatta, onko pyörät/renkaat asennettu ajoneuvoon.” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan liitteen IX selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

korvataan selittävä huomautus (h) seuraavasti:

”(h)

Lisävarusteet ja täydentävät rengas-pyöräyhdistelmät voidaan ilmoittaa Huomautuksia-kohdassa. Jos ajoneuvo on varustettu täydellä vakiopyörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS) pyörineen tai ilman pyöriä, talvirenkaita ja niiden pyöriä pidetään tapauksen mukaan täydentävinä rengas-pyöräyhdistelminä siitä riippumatta, onko pyörät/renkaat asennettu ajoneuvoon.”

| ii) | lisätään seuraava huomautus:






  ”(t) | Sovelletaan ainoastaan ajovastusmatriisiperheen yksittäisiin ajoneuvoihin.” |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään seuraava huomautus:

”(t)

Sovelletaan ainoastaan ajovastusmatriisiperheen yksittäisiin ajoneuvoihin.”

| 5) | Muutetaan liite XI seuraavasti:
  korvataan kohdassa ”Huomautusten merkitys” huomautus (1) seuraavasti:






  ”(1) | Sovelletaan ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 610 kg. Valmistajan pyynnöstä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 840 kg, tai jos ajoneuvo on erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo, jonka koodi on SB (panssaroidut ajoneuvot), vertailumassa voi olla myös yli 2 840 kg. Muita osia kuin perusajoneuvoa (esim. majoitustilaa) koskevien tietojen saatavuuden osalta riittää, että valmistaja asettaa viipymättä helposti saataville korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavat tiedot.” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan liite XI seuraavasti:

korvataan kohdassa ”Huomautusten merkitys” huomautus (1) seuraavasti:

1

”(1)

1

Sovelletaan ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 610 kg. Valmistajan pyynnöstä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 840 kg, tai jos ajoneuvo on erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo, jonka koodi on SB (panssaroidut ajoneuvot), vertailumassa voi olla myös yli 2 840 kg. Muita osia kuin perusajoneuvoa (esim. majoitustilaa) koskevien tietojen saatavuuden osalta riittää, että valmistaja asettaa viipymättä helposti saataville korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavat tiedot.”

---

(*1)  Edustava ajoneuvo testataan ajovastusmatriisiperheen osalta.

*1

---