# Europos Sąjungos L 168/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.168.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 168 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. liepos 2d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.168.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 168

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. liepos 2d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. birželio 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 579/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui | 1 |
| | * | 2010 m. birželio 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 580/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms nustatomas galutinis antidempingo muitas | 12 |
| | * | 2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 581/2010 dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių (
  1
  ) | 16 |
| | | 2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 17 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/369/ES |
| | * | 2010 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimas dėl 2010 m. Sąjungos finansinio įnašo į tam tikrų valstybių narių duomenų rinkimo, tvarkymo ir jų naudojimo žuvininkystės sektoriuje nacionalines programas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3797) | 19 |
| | | 2010/370/ES |
| | * | 2010 m. liepos 1 d. Komisijos sprendimas dėl papildomų dienų, kurias laivai gali būti TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, skyrimo Ispanijai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4330) | 22 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. birželio 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 579/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui

1

*

2010 m. birželio 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 580/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms nustatomas galutinis antidempingo muitas

inter alia

12

*

2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 581/2010 dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių (
  1
  )

1

16

2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

17

SPRENDIMAI

2010/369/ES

*

2010 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimas dėl 2010 m. Sąjungos finansinio įnašo į tam tikrų valstybių narių duomenų rinkimo, tvarkymo ir jų naudojimo žuvininkystės sektoriuje nacionalines programas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3797)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3797)

19

2010/370/ES

*

2010 m. liepos 1 d. Komisijos sprendimas dėl papildomų dienų, kurias laivai gali būti TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, skyrimo Ispanijai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4330)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4330)

22

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2008 m. spalio 28 d. Komisijos direktyvos 2008/100/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo nuostatas dėl rekomenduojamų paros suvartojimo normų, energinės vertės perskaičiavimo koeficientų ir apibrėžčių, klaidų ištaisymas (OL L 285, 2008 10 29)
   (
  1
  ) | 23 |

Klaidų ištaisymas

*

2008 m. spalio 28 d. Komisijos direktyvos 2008/100/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo nuostatas dėl rekomenduojamų paros suvartojimo normų, energinės vertės perskaičiavimo koeficientų ir apibrėžčių, klaidų ištaisymas (OL L 285, 2008 10 29)
   (
  1
  )

(OL L 285, 2008 10 29)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 579/2010

2010 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

I.   Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės

| (1) | 1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamam nagrinėjamajam produktui buvo taikoma 19,1 % muito norma. Pradinio tyrimo tiriamasis laikotarpis – 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamam nagrinėjamajam produktui buvo taikoma 19,1 % muito norma. Pradinio tyrimo tiriamasis laikotarpis – 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d.

| (2) | 2006 m. kovo mėn. Taryba po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (3) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė galutinį kompensacinį muitą, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. kovo mėn. Taryba po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (3) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė galutinį kompensacinį muitą, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d.

| (3) | 2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (4) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (4) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

| (4) | 2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited (toliau – Jindal), anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd, subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited (toliau – Jindal), anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd, subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

| (5) | 2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

II.   Galiojančios antidempingo priemonės

| (6) | Pažymėtina, kad Jindal Poly Films Limited taikomas 0 % antidempingo muitas (7). |
| --- | --- |

(6)

Pažymėtina, kad Jindal Poly Films Limited taikomas 0 % antidempingo muitas (7).

III.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (7) | Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Jindal Poly Films Limited (toliau – pareiškėjas). Prašoma tirti tik pareiškėjo subsidijavimo aspektus. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad subsidijavimo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, labai pasikeitė ir kad šie pokyčiai ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(7)

Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Jindal Poly Films Limited (toliau – pareiškėjas). Prašoma tirti tik pareiškėjo subsidijavimo aspektus. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad subsidijavimo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, labai pasikeitė ir kad šie pokyčiai ilgalaikiai.

| (8) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, 2009 m. rugsėjo 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (8) apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) tik su pareiškėju susijusiam subsidijavimo lygiui tirti, siekiant nustatyti, ar pareiškėjui taikomos priemonės turėtų būti panaikintos arba iš dalies pakeistos. |
| --- | --- |

(8)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, 2009 m. rugsėjo 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (8) apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) tik su pareiškėju susijusiam subsidijavimo lygiui tirti, siekiant nustatyti, ar pareiškėjui taikomos priemonės turėtų būti panaikintos arba iš dalies pakeistos.

| (9) | Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar atsižvelgiant į peržiūros išvadas reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. muitą, taikomą „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje. |
| --- | --- |

(9)

Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar atsižvelgiant į peržiūros išvadas reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. muitą, taikomą „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje.

IV.   Tiriamasis laikotarpis

| (10) | Subsidijavimo lygio tiriamasis laikotarpis – 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(10)

Subsidijavimo lygio tiriamasis laikotarpis – 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

V.   Su tyrimu susijusios šalys

| (11) | Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Indijos Vyriausybei ir Liuksemburgo Du Pont Tejin Films, Vokietijos Mitsubishi Polyester Film, Prancūzijos Toray Plastics Europe bei Italijos Nurell bendrovėms, kurios gamino didžiąją dalį PET plėvelės Sąjungoje (toliau – Sąjungos pramonė). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(11)

Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Indijos Vyriausybei ir Liuksemburgo Du Pont Tejin Films, Vokietijos Mitsubishi Polyester Film, Prancūzijos Toray Plastics Europe bei Italijos Nurell bendrovėms, kurios gamino didžiąją dalį PET plėvelės Sąjungoje (toliau – Sąjungos pramonė). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (12) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(12)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (13) | Komisija nagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė.

| (14) | Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną. Klausimynas taip pat nusiųstas Indijos Vyriausybei. |
| --- | --- |

(14)

Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną. Klausimynas taip pat nusiųstas Indijos Vyriausybei.

| (15) | Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas ir Indijos Vyriausybė. |
| --- | --- |

(15)

Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas ir Indijos Vyriausybė.

| (16) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti pareiškėjo patalpose ir Indijos Vyriausybės patalpose Delyje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti pareiškėjo patalpose ir Indijos Vyriausybės patalpose Delyje.

VI.   Informacijos atskleidimas ir pastabos dėl procedūros

| (17) | Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą. Joms buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

(17)

Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą. Joms buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (18) | Atliekant šią peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Reglamente (EB) Nr. 367/2006, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(18)

Atliekant šią peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Reglamente (EB) Nr. 367/2006, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

C.   SUBSIDIJAVIMAS

1.   Įžanga

| (19) | Remiantis Indijos Vyriausybės ir kitų suinteresuotųjų šalių pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:






  a) | Išankstinių leidimų schema (anksčiau vadinta Išankstinių licencijų schema); |
| --- | --- | --- |

(19)

Remiantis Indijos Vyriausybės ir kitų suinteresuotųjų šalių pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:

a)

Išankstinių leidimų schema (anksčiau vadinta Išankstinių licencijų schema);

| b) | Muito sumažinimo leidimo schema; |
| --- | --- |

b)

Muito sumažinimo leidimo schema;

| c) | Gamybos priemonių eksportui skatinti schema; |
| --- | --- |

c)

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema;

| d) | Eksporto kreditų schema. |
| --- | --- |

d)

Eksporto kreditų schema.

| e) | Lengvatų paketo sistema (LPS) |
| --- | --- |

e)

Lengvatų paketo sistema (LPS)

| (20) | Pirmiau nurodytos a–c schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(20)

Pirmiau nurodytos a–c schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (21) | Eksporto kreditų schema, nurodyta d punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(21)

Eksporto kreditų schema, nurodyta d punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

| (22) | Indijos valstijų institucijos administruoja e punkte nurodytą schemą |
| --- | --- |

(22)

Indijos valstijų institucijos administruoja e punkte nurodytą schemą

2.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

a)   Teisinis pagrindas

| (23) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, schema vadinta Išankstinių licencijų schema. |
| --- | --- |

(23)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, schema vadinta Išankstinių licencijų schema.

b)   Teisė pasinaudoti

| (24) | ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniams poreikiams teisę naudotis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (toliau – IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai. |
| --- | --- |

(24)

ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniams poreikiams teisę naudotis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (toliau – IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (25) | Išankstinai leidimai gali būti išduodami:
  i)   Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;
  ii)   Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;
  iii)   Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;
  iv)   Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuotus“ EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei;
  v)   IIĮ: ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai pagal sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;
  vi)   Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). |
| --- | --- |

(25)

Išankstinai leidimai gali būti išduodami:

i)   Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;

ii)   Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;

iii)   Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;

iv)   Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuotus“ EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei;

v)   IIĮ: ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai pagal sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;

vi)   Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).

| (26) | Per PTL pareiškėjui pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Pareiškėjas pasinaudojo dviem poschemėmis, t. y. i) ILS fiziniam eksportui ir ii) ILS tariamam eksportui. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia. |
| --- | --- |

(26)

Per PTL pareiškėjui pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Pareiškėjas pasinaudojo dviem poschemėmis, t. y. i) ILS fiziniam eksportui ir ii) ILS tariamam eksportui. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.

| (27) | Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių leidimų arba išankstinių licencijų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis). |
| --- | --- |

(27)

Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių leidimų arba išankstinių licencijų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis).

| (28) | Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi pareiškėjas, t. y. fizinio eksporto ir tariamo eksporto poschemių: Indijos Vyriausybė nustato leidžiamos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN). SIN nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. PET plėvelei bei PET granulėms, t. y. tarpiniam produktui, taikomų SIN pakeitimai paskutinį kartą persvarstyti 2005 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

(28)

Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi pareiškėjas, t. y. fizinio eksporto ir tariamo eksporto poschemių: Indijos Vyriausybė nustato leidžiamos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN). SIN nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. PET plėvelei bei PET granulėms, t. y. tarpiniam produktui, taikomų SIN pakeitimai paskutinį kartą persvarstyti 2005 m. rugsėjo mėn.

| (29) | Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(29)

Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

| (30) | Ši aprašyta schema nepasikeitė nuo paskutinės su pareiškėjo subsidijavimu susijusios dalinės tarpinės peržiūros, kuri buvo baigta 2009 m. sausio mėn. Tačiau pagal šią schemą gauta lengvata gerokai sumažėjo, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(30)

Ši aprašyta schema nepasikeitė nuo paskutinės su pareiškėjo subsidijavimu susijusios dalinės tarpinės peržiūros, kuri buvo baigta 2009 m. sausio mėn. Tačiau pagal šią schemą gauta lengvata gerokai sumažėjo, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje.

| (31) | Per šį tarpinės peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Pareiškėjas nebuvo parengęs sistemos, pagal kurią galima patikrinti, kokia žaliava buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos dokumentuose (UPP) 2004–2009 m. (23 priedėlis) ir pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą. Vartojimo registro Indijos Vyriausybė niekada netikrino. |
| --- | --- |

(31)

Per šį tarpinės peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Pareiškėjas nebuvo parengęs sistemos, pagal kurią galima patikrinti, kokia žaliava buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos dokumentuose (UPP) 2004–2009 m. (23 priedėlis) ir pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą. Vartojimo registro Indijos Vyriausybė niekada netikrino.

| (32) | 2005 m. rudenį įsigalioję UPP 2004–2009 m. administravimo pakeitimai (atliekant išsimokamojo grąžinimo procedūrą vartojimo registrą būtina išsiųsti Indijos valdžios institucijoms), pareiškėjui dar nebuvo taikomi. Taigi šios nuostatos de facto įgyvendinimo šiame etape nebuvo galima patikrinti. |
| --- | --- |

(32)

2005 m. rudenį įsigalioję UPP 2004–2009 m. administravimo pakeitimai (atliekant išsimokamojo grąžinimo procedūrą vartojimo registrą būtina išsiųsti Indijos valdžios institucijoms), pareiškėjui dar nebuvo taikomi. Taigi šios nuostatos de facto įgyvendinimo šiame etape nebuvo galima patikrinti.

d)   Išvada

| (33) | Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 3 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria tiriamiesiems eksportuotojams suteikta lengvata. |
| --- | --- |

(33)

Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 3 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria tiriamiesiems eksportuotojams suteikta lengvata.

| (34) | Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tariamam eksportui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(34)

Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tariamam eksportui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis.

| (35) | Šiuo atveju naudojamų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemomis arba pakaitinėmis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė nei naujos, nei senos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitais schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SIN nagrinėjamajam produktui buvo nepakankamai tikslios. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes jos nepadeda Indijos Vyriausybei pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamajam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). |
| --- | --- |

(35)

Šiuo atveju naudojamų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemomis arba pakaitinėmis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė nei naujos, nei senos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitais schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SIN nagrinėjamajam produktui buvo nepakankamai tikslios. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes jos nepadeda Indijos Vyriausybei pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamajam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

| (36) | Todėl minėtosios dvi poschemės yra kompensuotinos. |
| --- | --- |

(36)

Todėl minėtosios dvi poschemės yra kompensuotinos.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (37) | Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kompensuotina lengvata – tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama, tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. |
| --- | --- |

(37)

Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kompensuotina lengvata – tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama, tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

| (38) | Subsidijos suma pareiškėjui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per PTL pagal dvi poschemes (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(38)

Subsidijos suma pareiškėjui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per PTL pagal dvi poschemes (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (39) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,7 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(39)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,7 % subsidijų norma.

3.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

a)   Teisinis pagrindas

| (40) | Išsamus MSLS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje. |
| --- | --- |

(40)

Išsamus MSLS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (41) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(41)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis MSLS įgyvendinimas

| (42) | Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos remiantis SIN, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. |
| --- | --- |

(42)

Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos remiantis SIN, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą.

| (43) | Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinės per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti MSLS kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos pateikimo metu. |
| --- | --- |

(43)

Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinės per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti MSLS kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos pateikimo metu.

| (44) | MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau neribotais kiekiais importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. |
| --- | --- |

(44)

MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau neribotais kiekiais importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais.

| (45) | Prašymai MSLS kreditams gauti pateikiami elektronine forma, juos galima pateikti neribotam eksporto sandorių skaičiui. De facto nėra nustatyti galutiniai paraiškų MSLS kreditams gauti teikimo terminai. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neišskiria eksporto sandorių, įvykusių pasibaigus PV I 2004–2009 m. 4.47 skyriuje minėtam paraiškų teikimo laikotarpių terminui. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos). |
| --- | --- |

(45)

Prašymai MSLS kreditams gauti pateikiami elektronine forma, juos galima pateikti neribotam eksporto sandorių skaičiui. De facto nėra nustatyti galutiniai paraiškų MSLS kreditams gauti teikimo terminai. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neišskiria eksporto sandorių, įvykusių pasibaigus PV I 2004–2009 m. 4.47 skyriuje minėtam paraiškų teikimo laikotarpių terminui. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos).

| (46) | Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(46)

Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvados dėl MSLS

| (47) | Pagal MSLS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas naudingas eksportuotojui, nes dėl jo pagerėja jo likvidumas. |
| --- | --- |

(47)

Pagal MSLS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas naudingas eksportuotojui, nes dėl jo pagerėja jo likvidumas.

| (48) | Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone. |
| --- | --- |

(48)

Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

| (49) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra sunaudojamos eksportuojamo produkto gamyboje, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. |
| --- | --- |

(49)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra sunaudojamos eksportuojamo produkto gamyboje, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (50) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Reglamente (EB) Nr. 367/2006 šiai schemai naudojamu skaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai sudaromas eksporto sandoris pagal šią schemą. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti ar nesuteikti subsidiją. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas MSLS kreditus įtraukė kaip pajamas. |
| --- | --- |

(50)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Reglamente (EB) Nr. 367/2006 šiai schemai naudojamu skaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai sudaromas eksporto sandoris pagal šią schemą. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti ar nesuteikti subsidiją. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas MSLS kreditus įtraukė kaip pajamas.

| (51) | Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma paskirstyta atitinkamai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(51)

Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma paskirstyta atitinkamai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (52) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 5,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(52)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 5,1 % subsidijų norma.

4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

a)   Teisinis pagrindas

| (53) | Išsamus GPESS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(53)

Išsamus GPESS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (54) | Teisę naudotis šia schema turi su finansuojančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(54)

Teisę naudotis šia schema turi su finansuojančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (55) | Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. |
| --- | --- |

(55)

Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį.

| (56) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. |
| --- | --- |

(56)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

| (57) | Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(57)

Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvada dėl GPESS schemos

| (58) | GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios lengvatos sumažėja Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes dėl importuojant sutaupytų muitų pagerėja jo likvidumas. |
| --- | --- |

(58)

GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios lengvatos sumažėja Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes dėl importuojant sutaupytų muitų pagerėja jo likvidumas.

| (59) | Be to, pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone. |
| --- | --- |

(59)

Be to, pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

| (60) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(60)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (61) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį šiame susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa per tam tikrą laikotarpį gautos lengvatos vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinių palūkanų norma, galiojusi Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. |
| --- | --- |

(61)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį šiame susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa per tam tikrą laikotarpį gautos lengvatos vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinių palūkanų norma, galiojusi Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.

| (62) | Pareiškėjas tvirtino, kad pagal GPESS schemą be muito importuotos gamybos priemonės, naudotos Khanvel esančiame padalinyje, nebebuvo naudojamos ir kad su tokiomis priemonėmis susijusi lengvata neturėtų būti įtraukta į skaitiklį. Atsakant į tai pažymima, kad pareiškėjas jau gavo lengvatų, susijusių su šiomis gamybos priemonėmis. Be to, kadangi nėra įrodymų, kad pareiškėjas tokių priemonių nebeturi arba kad jų nebenaudos, šis tvirtinimas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(62)

Pareiškėjas tvirtino, kad pagal GPESS schemą be muito importuotos gamybos priemonės, naudotos Khanvel esančiame padalinyje, nebebuvo naudojamos ir kad su tokiomis priemonėmis susijusi lengvata neturėtų būti įtraukta į skaitiklį. Atsakant į tai pažymima, kad pareiškėjas jau gavo lengvatų, susijusių su šiomis gamybos priemonėmis. Be to, kadangi nėra įrodymų, kad pareiškėjas tokių priemonių nebeturi arba kad jų nebenaudos, šis tvirtinimas turi būti atmestas.

| (63) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šios subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(63)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šios subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (64) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,3 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(64)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,3 % subsidijų norma.

5.   Eksporto kreditų schema (EKS)

a)   Teisinis pagrindas

| (65) | Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta), kurie skirti visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(65)

Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta), kurie skirti visiems komerciniams Indijos bankams.

b)   Teisė pasinaudoti

| (66) | Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(66)

Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (67) | Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis ir užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(67)

Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis ir užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (68) | Pagal minėtus IRB Pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(68)

Pagal minėtus IRB Pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.

| (69) | Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(69)

Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvada dėl EKS

| (70) | Dėl EKS kredito lengvatinių palūkanų normų, nustatytų 65 konstatuojamojoje dalyje minėtais IRB Pagrindiniais aplinkraščiais, gali sumažėti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. |
| --- | --- |

(70)

Dėl EKS kredito lengvatinių palūkanų normų, nustatytų 65 konstatuojamojoje dalyje minėtais IRB Pagrindiniais aplinkraščiais, gali sumažėti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas.

| (71) | Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei Susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos Vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB reguliuoja privačių įstaigų veiklą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo nustatytų sąlygų, inter alia, IRB Pagrindiniuose aplinkraščiuose nustatytų didžiausių eksporto kreditų palūkanų normų ir IRB nuostatų, pagal kurias reikalaujama, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju teikti lengvatinio eksporto finansavimo paskolas. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių taikomos praktikos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina priemone, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkte. |
| --- | --- |

(71)

Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei Susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos Vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB reguliuoja privačių įstaigų veiklą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo nustatytų sąlygų, inter alia, IRB Pagrindiniuose aplinkraščiuose nustatytų didžiausių eksporto kreditų palūkanų normų ir IRB nuostatų, pagal kurias reikalaujama, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju teikti lengvatinio eksporto finansavimo paskolas. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių taikomos praktikos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina priemone, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkte.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (72) | Subsidijos suma apskaičiuota remiantis skirtumu tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kuriais įmonės naudojosi per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už pareiškėjo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(72)

Subsidijos suma apskaičiuota remiantis skirtumu tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kuriais įmonės naudojosi per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už pareiškėjo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (73) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,2 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(73)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,2 % subsidijų norma.

6.   Lengvatų paketo schema (LPS)

a)   Teisinis pagrindas

| (74) | Atliekant ankstesnius tyrimus, susijusius su PET plėvele, įskaitant peržiūros tyrimą, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, nagrinėtos keletas Indijos valstijų taikomų schemų, susijusių su vietos bendrovėms suteiktomis lengvatomis. Valstijų schemos priskiriamos „Lengvatų paketo schemų“ (toliau – LPS) kategorijai, kadangi jos gali būti susijusios su skirtingomis lengvatomis. Atliekant tyrimą nustatyta, kad „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ nurodyta, kad bendrovė turi teisę į lengvatas pagal šią schemą. |
| --- | --- |

(74)

Atliekant ankstesnius tyrimus, susijusius su PET plėvele, įskaitant peržiūros tyrimą, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, nagrinėtos keletas Indijos valstijų taikomų schemų, susijusių su vietos bendrovėms suteiktomis lengvatomis. Valstijų schemos priskiriamos „Lengvatų paketo schemų“ (toliau – LPS) kategorijai, kadangi jos gali būti susijusios su skirtingomis lengvatomis. Atliekant tyrimą nustatyta, kad „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ nurodyta, kad bendrovė turi teisę į lengvatas pagal šią schemą.

| (75) | Maharaštros Vyriausybės taikoma Lengvatų paketo schema (LPS) buvo iš dalies pakeista kelis kartus nuo jos priėmimo. Pareiškėjas tebesinaudoja lengvatomis, teikiamomis ne pagal ankstesnes schemas, o pagal LPS „1993 m. schemą“. Taigi šiuo atveju buvo vertinama tik 1993 m. LPS. |
| --- | --- |

(75)

Maharaštros Vyriausybės taikoma Lengvatų paketo schema (LPS) buvo iš dalies pakeista kelis kartus nuo jos priėmimo. Pareiškėjas tebesinaudoja lengvatomis, teikiamomis ne pagal ankstesnes schemas, o pagal LPS „1993 m. schemą“. Taigi šiuo atveju buvo vertinama tik 1993 m. LPS.

| (76) | Vakarų Bengalijos Vyriausybės taikomoje Atleidimo nuo pardavimų mokesčių schemoje numatyta atleisti nuo pagrindinio pardavimo mokesčio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas buvo atleistas nuo prekybos mokesčio (pagrindinio pardavimo mokesčio) pagal Vakarų Bengalijos Vyriausybės LPS, kiek tai susiję su jo pirkimais. Pagal šią mokesčių nuostatą bendrovė, vykdanti pardavimą vidaus rinkoje, atleidžiama tiek nuo vietos, tiek nuo pagrindinio pardavimo mokesčio. |
| --- | --- |

(76)

Vakarų Bengalijos Vyriausybės taikomoje Atleidimo nuo pardavimų mokesčių schemoje numatyta atleisti nuo pagrindinio pardavimo mokesčio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas buvo atleistas nuo prekybos mokesčio (pagrindinio pardavimo mokesčio) pagal Vakarų Bengalijos Vyriausybės LPS, kiek tai susiję su jo pirkimais. Pagal šią mokesčių nuostatą bendrovė, vykdanti pardavimą vidaus rinkoje, atleidžiama tiek nuo vietos, tiek nuo pagrindinio pardavimo mokesčio.

b)   Teisė pasinaudoti

| (77) | Norėdamos šia schema naudotis bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves, įsteigdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ar įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis. |
| --- | --- |

(77)

Norėdamos šia schema naudotis bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves, įsteigdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ar įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (78) | Pagal atleidimo nuo pardavimo mokesčio schemas paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Taip pat paskirtos įmonės buvo atleistos nuo pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, turinčio teisę naudotis schemomis. Parduodančios paskirtos įmonės negauna jokios lengvatos dėl su pardavimo sandoriais susijusio atleidimo nuo mokesčių, bet perkančios paskirtos įmonės gauna lengvatą dėl su pirkimo sandoriais susijusio atleidimo nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(78)

Pagal atleidimo nuo pardavimo mokesčio schemas paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Taip pat paskirtos įmonės buvo atleistos nuo pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, turinčio teisę naudotis schemomis. Parduodančios paskirtos įmonės negauna jokios lengvatos dėl su pardavimo sandoriais susijusio atleidimo nuo mokesčių, bet perkančios paskirtos įmonės gauna lengvatą dėl su pirkimo sandoriais susijusio atleidimo nuo mokesčių.

| (79) | Atleidimas nuo pardavimo mokesčio už pirkinius Maharaštros valstijoje (kurioje anksčiau jis buvo taikomas pagal Maharaštros Atleidimo nuo pardavimo mokesčio lengvatų schemą) nebetaikomas. 2005 m. balandžio mėn. Maharaštroje pardavimui valstijos viduje taikomą pardavimo mokestį reglamentuojančius teisės aktus pakeitė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistema. Jai įsigaliojus 2005 m. balandžio mėnesį, pareiškėjas, kaip neatleista nuo mokesčio bendrovė, įsigydama medžiagų turi mokėti PVM. |
| --- | --- |

(79)

Atleidimas nuo pardavimo mokesčio už pirkinius Maharaštros valstijoje (kurioje anksčiau jis buvo taikomas pagal Maharaštros Atleidimo nuo pardavimo mokesčio lengvatų schemą) nebetaikomas. 2005 m. balandžio mėn. Maharaštroje pardavimui valstijos viduje taikomą pardavimo mokestį reglamentuojančius teisės aktus pakeitė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistema. Jai įsigaliojus 2005 m. balandžio mėnesį, pareiškėjas, kaip neatleista nuo mokesčio bendrovė, įsigydama medžiagų turi mokėti PVM.

d)   Išvada

| (80) | Dėl Maharaštros Vyriausybės 1993 m. LPS, pareiškėjas tik įgijo atleidimo nuo pardavimo mokesčio už per PTL parduotus galutinius produktus teisę, pagal kurią, kaip nustatyta anksčiau, pareiškėjui lengvatų nebuvo suteikta (Reglamento (EB) Nr. 367/2006 114 konstatuojamoji dalis). Todėl pagal Maharaštros Vyriausybės 1993 m. LPS jokių kompensuotinų lengvatų nenustatyta. |
| --- | --- |

(80)

Dėl Maharaštros Vyriausybės 1993 m. LPS, pareiškėjas tik įgijo atleidimo nuo pardavimo mokesčio už per PTL parduotus galutinius produktus teisę, pagal kurią, kaip nustatyta anksčiau, pareiškėjui lengvatų nebuvo suteikta (Reglamento (EB) Nr. 367/2006 114 konstatuojamoji dalis). Todėl pagal Maharaštros Vyriausybės 1993 m. LPS jokių kompensuotinų lengvatų nenustatyta.

| (81) | Tačiau kalbant apie pareiškėjo perkamas žaliavas iš ne Maharaštros valstijoje įsteigtų bendrovių nemokant pagrindinio pardavimo mokesčio, LPS numatytos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Atleidimas nuo pardavimo mokesčio už pirkinius laikomas finansine parama, nes dėl šios lengvatos sumažėja Vyriausybės pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, toks atleidimas naudingas bendrovėms, nes dėl jo pagerėja jų likvidumas. |
| --- | --- |

(81)

Tačiau kalbant apie pareiškėjo perkamas žaliavas iš ne Maharaštros valstijoje įsteigtų bendrovių nemokant pagrindinio pardavimo mokesčio, LPS numatytos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Atleidimas nuo pardavimo mokesčio už pirkinius laikomas finansine parama, nes dėl šios lengvatos sumažėja Vyriausybės pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, toks atleidimas naudingas bendrovėms, nes dėl jo pagerėja jų likvidumas.

| (82) | LPS gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Indijos valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia schema negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras sritis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktą ir 4 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia ir kompensuotina priemone. |
| --- | --- |

(82)

LPS gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Indijos valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia schema negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras sritis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktą ir 4 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (83) | Atleidimo nuo pardavimo mokesčio atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mokamo pardavimo mokesčio suma, kuri liko nesumokėta. |
| --- | --- |

(83)

Atleidimo nuo pardavimo mokesčio atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mokamo pardavimo mokesčio suma, kuri liko nesumokėta.

| (84) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai eksporto ir vidaus pardavimo apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(84)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai eksporto ir vidaus pardavimo apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (85) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(85)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma.

7.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (86) | Primenama, kad Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatytas ad valorem išreikštas 17,1 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis. |
| --- | --- |

(86)

Primenama, kad Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatytas ad valorem išreikštas 17,1 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis.

| (87) | Atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytas ad valorem išreikštas 8,4 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis, kaip išvardyta toliau:











  SCHEMA→ | ILS (9) | MSLS (9) | GPESS (9) | EKS (9) | LPS (9) | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BENDROVĖ ↓ | % | % | % | % | % | % |
| Jindal Pol Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

(87)

Atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytas ad valorem išreikštas 8,4 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis, kaip išvardyta toliau:

SCHEMA→

ILS (9)

MSLS (9)

GPESS (9)

EKS (9)

LPS (9)

Iš viso

BENDROVĖ ↓

%

%

%

%

%

%

Jindal Pol Films Limited

0,7

5,1

2,3

0,2

0,1

8,4

| (88) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad susijusio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo. |
| --- | --- |

(88)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad susijusio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo.

8.   Kompensacinės priemonės

| (89) | Taip pat įvertinta, ar su tirtomis schemomis susijusios pasikeitusios aplinkybės gali būti laikomos ilgalaikėmis. Šiuo atžvilgiu yra keletas šią prielaidą patvirtinančių aspektų. |
| --- | --- |

(89)

Taip pat įvertinta, ar su tirtomis schemomis susijusios pasikeitusios aplinkybės gali būti laikomos ilgalaikėmis. Šiuo atžvilgiu yra keletas šią prielaidą patvirtinančių aspektų.

| (90) | Pirma, reikėtų pažymėti, kad šios dalinės tarpinės peržiūros išvados atitinka subsidijų dydžius, nustatytus penkiems Indijos PET plėvelės gamintojams per 2009 m. sausio mėn. paskelbtą dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant nustatytas ad valorem išreikštas 5,4–8,6 % kompensuotinų subsidijų dydis. Tai rodo tam tikrą šio produkto subsidijavimo lygio Indijoje pastovumą. |
| --- | --- |

(90)

Pirma, reikėtų pažymėti, kad šios dalinės tarpinės peržiūros išvados atitinka subsidijų dydžius, nustatytus penkiems Indijos PET plėvelės gamintojams per 2009 m. sausio mėn. paskelbtą dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant nustatytas ad valorem išreikštas 5,4–8,6 % kompensuotinų subsidijų dydis. Tai rodo tam tikrą šio produkto subsidijavimo lygio Indijoje pastovumą.

| (91) | Antra, nors atliekant ankstesnį tyrimą pagrindinės lengvatos buvo teikiamos pagal ILS, per PTL pagal šią schemą teikiamų lengvatų gerokai sumažėjo ir gauta įrodymų, kad tokia padėtis išliks ir pasibaigus PTL. |
| --- | --- |

(91)

Antra, nors atliekant ankstesnį tyrimą pagrindinės lengvatos buvo teikiamos pagal ILS, per PTL pagal šią schemą teikiamų lengvatų gerokai sumažėjo ir gauta įrodymų, kad tokia padėtis išliks ir pasibaigus PTL.

| (92) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, yra požymių, kad ateityje pareiškėjas ir toliau gaus subsidijas, kurių suma bus mažesnė nei ankstesniame dalinės tarpinės peržiūros tyrime nustatyta suma. |
| --- | --- |

(92)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, yra požymių, kad ateityje pareiškėjas ir toliau gaus subsidijas, kurių suma bus mažesnė nei ankstesniame dalinės tarpinės peržiūros tyrime nustatyta suma.

| (93) | Kadangi yra įrodyta, kad pareiškėjas gauna daug mažesnes subsidijas nei anksčiau ir tikėtina, kad jis toliau gaus subsidijas, kurių suma mažesnė nei ankstesniame dalinės tarpinės peržiūros tyrime nustatyta suma, atsižvelgiant į naujus faktus turėtų būti iš dalies pakeistas taikomos priemonės lygis. |
| --- | --- |

(93)

Kadangi yra įrodyta, kad pareiškėjas gauna daug mažesnes subsidijas nei anksčiau ir tikėtina, kad jis toliau gaus subsidijas, kurių suma mažesnė nei ankstesniame dalinės tarpinės peržiūros tyrime nustatyta suma, atsižvelgiant į naujus faktus turėtų būti iš dalies pakeistas taikomos priemonės lygis.

| (94) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pakoreguota kompensacinio muito norma turėtų būti nustatyta remiantis per šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytomis naujomis subsidijavimo normomis, nes per pirminį antisubsidijų tyrimą apskaičiuotas žalos skirtumas išlieka didesnis. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pakoreguota kompensacinio muito norma turėtų būti nustatyta remiantis per šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytomis naujomis subsidijavimo normomis, nes per pirminį antisubsidijų tyrimą apskaičiuotas žalos skirtumas išlieka didesnis.

| (95) | Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (10) 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo. Tačiau kaip minėta 6 konstatuojamojoje dalyje, kadangi nagrinėjamo produkto atveju pareiškėjui taikomas 0 % antidempingo muitas, šios nuostatos šiuo atveju netaikomos. |
| --- | --- |

(95)

Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (10) 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo. Tačiau kaip minėta 6 konstatuojamojoje dalyje, kadangi nagrinėjamo produkto atveju pareiškėjui taikomas 0 % antidempingo muitas, šios nuostatos šiuo atveju netaikomos.

| (96) | Dėl iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomos muito normos, t. y. nurodyto muito, taikomo „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Todėl šioms bendrovėms nereikia perskaičiuoti subsidijų ir muito normų. Todėl visoms bendrovėms, išskyrus pareiškėją, taikomos muito normos nesikeičia, |
| --- | --- |

(96)

Dėl iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomos muito normos, t. y. nurodyto muito, taikomo „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Todėl šioms bendrovėms nereikia perskaičiuoti subsidijų ir muito normų. Todėl visoms bendrovėms, išskyrus pareiškėją, taikomos muito normos nesikeičia,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Galutinis muitas (%) | papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija | 8,4 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, Indija | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, Indija | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201301 (U.P.), Indija | 6,4 | A027 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 19,1 | A999“ |

Bendrovė

Galutinis muitas (%)

papildomas TARIC kodas

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija

8,4

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, Indija

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, Indija

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201301 (U.P.), Indija

6,4

A027

Visoms kitoms bendrovėms

19,1

A999“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. ESPINOSA

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

2

(3)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

3

(4)  OL L 236, 2006 8 31, p. 1.

4

(5)  OL L 255, 2007 9 29, p. 1.

5

(6)  OL L 6, 2009 1 10, p. 1.

6

(7)  OL L 288, 2007 11 6, p. 1.

7

(8)  OL C 215, 2009 9 9, p. 17.

8

(9)  Žvaigždute pažymėtos subsidijos yra eksporto subsidijos.

9

(10)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

10

---

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/12

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 580/2010

2010 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 452/2007 (2) (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms. Priemones sudaro 9,9 % ad valorem muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 452/2007 (2) (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms. Priemones sudaro 9,9 % ad valorem muito norma.

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | 2008 m. rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – tarpinė peržiūra). Prašymas patenkintas 2008 m. gruodžio mėn. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Ukrainos gamintojas Eurogold Industries Ltd. (toliau – pareiškėjas arba EGI). Pareiškėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio priimtos pirminiame reglamente išdėstytos išvados ir nustatyti faktai (toliau – pirminis tyrimas). Pareiškėjui, kuris yra vienintelis žinomas nagrinėjamojo produkto eksportuojantis Ukrainos gamintojas, taikomas 9,9 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – tarpinė peržiūra). Prašymas patenkintas 2008 m. gruodžio mėn. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Ukrainos gamintojas Eurogold Industries Ltd. (toliau – pareiškėjas arba EGI). Pareiškėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio priimtos pirminiame reglamente išdėstytos išvados ir nustatyti faktai (toliau – pirminis tyrimas). Pareiškėjui, kuris yra vienintelis žinomas nagrinėjamojo produkto eksportuojantis Ukrainos gamintojas, taikomas 9,9 % antidempingo muitas.

| (3) | Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina. |
| --- | --- |

(3)

Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina.

1.3.   Peržiūros inicijavimas

| (4) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su EGI susijęs dempingas. 2009 m. balandžio 9 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) ir pradėjo tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su EGI susijęs dempingas. 2009 m. balandžio 9 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) ir pradėjo tyrimą.

1.4.   Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

| (5) | Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra toks pats, kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Ukrainos kilmės lyginimo lentos, pastatomosios (arba ne), sugeriančios garus (arba ne) ir (arba) kurių paviršius yra šildantis (arba ne) ir (arba) pučiantis orą (arba ne), taip pat rankovių lyginimo lentos ir visos jų pagrindinės dalys, t. y. kojos, plokštė ir lygintuvo laikiklis, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ir ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(5)

Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra toks pats, kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Ukrainos kilmės lyginimo lentos, pastatomosios (arba ne), sugeriančios garus (arba ne) ir (arba) kurių paviršius yra šildantis (arba ne) ir (arba) pučiantis orą (arba ne), taip pat rankovių lyginimo lentos ir visos jų pagrindinės dalys, t. y. kojos, plokštė ir lygintuvo laikiklis, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ir ex 8516 90 00.

| (6) | Ukrainoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. |
| --- | --- |

(6)

Ukrainoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

1.5.   Suinteresuotosios šalys

| (7) | Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.

| (8) | Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina dempingui nustatyti, ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose:






  — | Eurogold Industries Ltd., Žytomyre, Ukrainoje |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina dempingui nustatyti, ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose:

—

Eurogold Industries Ltd., Žytomyre, Ukrainoje

| — | ir su ja susijusioje bendrovėje Eurogold Service Zumbühl & Co., Cuge Šveicarijoje (toliau – EGS). |
| --- | --- |

—

ir su ja susijusioje bendrovėje Eurogold Service Zumbühl & Co., Cuge Šveicarijoje (toliau – EGS).

1.6.   Tiriamasis laikotarpis

| (9) | Atliekant tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). |
| --- | --- |

(9)

Atliekant tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL).

2.   TYRIMO REZULTATAI

2.1.   Normalioji vertė

| (10) | Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra EGI panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Sąjungą eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Nustatyta, kad bendra EGI panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra EGI panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Sąjungą eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Nustatyta, kad bendra EGI panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.

| (11) | Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį EGI pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per TL parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro į Sąjungą eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(11)

Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį EGI pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per TL parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro į Sąjungą eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio.

| (12) | Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per TL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga. |
| --- | --- |

(12)

Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per TL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.

| (13) | Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas. |
| --- | --- |

(13)

Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.

| (14) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą. |
| --- | --- |

(14)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.

| (15) | Kai EGI parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(15)

Kai EGI parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (16) | Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginį sakinį buvo pagrįsta faktiniais EGI panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. |
| --- | --- |

(16)

Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginį sakinį buvo pagrįsta faktiniais EGI panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.

| (17) | Atskleidus išvadas EGI tvirtino, kad normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų dydis neatitinka pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis kainos dydžio, todėl tam tikrais atžvilgiais apskaičiuota per didelė normalioji vertė. |
| --- | --- |

(17)

Atskleidus išvadas EGI tvirtino, kad normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų dydis neatitinka pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis kainos dydžio, todėl tam tikrais atžvilgiais apskaičiuota per didelė normalioji vertė.

| (18) | Šis tvirtinimas išnagrinėtas, tačiau nustatyta, kad jis nepagrįstas, nes remtasi tuo pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų dydžiu, kuris nurodytas kaip pardavimo vidaus rinkoje kaina, ir, neatsižvelgiant į tai, ar parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, ar ne, yra toks pat, nes išreiškiamas procentine apyvartos dalimi. Todėl šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(18)

Šis tvirtinimas išnagrinėtas, tačiau nustatyta, kad jis nepagrįstas, nes remtasi tuo pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų dydžiu, kuris nurodytas kaip pardavimo vidaus rinkoje kaina, ir, neatsižvelgiant į tai, ar parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, ar ne, yra toks pat, nes išreiškiamas procentine apyvartos dalimi. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

2.2.   Eksporto kaina

| (19) | EGI eksportavo parduoti prekes į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per Šveicarijoje įsikūrusią susijusią bendrovę EGS. |
| --- | --- |

(19)

EGI eksportavo parduoti prekes į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per Šveicarijoje įsikūrusią susijusią bendrovę EGS.

| (20) | Kai prekės buvo eksportuojamos parduoti į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina. |
| --- | --- |

(20)

Kai prekės buvo eksportuojamos parduoti į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina.

| (21) | Kai prekės buvo eksportuojamos į Sąjungą per susijusią bendrovę EGS, kuri atliko visas svarbias su prekių išleidimu į laisvą apyvartą Sąjungoje susijusias importo funkcijas, t. y. susijusio importuotojo funkcijas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis kainomis, kuriomis importuoti produktai buvo pirmiausia perparduoti nepriklausomam pirkėjui. Todėl siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir gautą pelną, atlikti koregavimai, kad būtų galima nustatyti patikimą eksporto kainą. Kadangi naujų su gautu pelnu susijusių duomenų nepriklausomi importuotojai nepateikė, buvo remiamasi tuo pačiu pelno dydžiu, kuriuo remtasi per pirminį tyrimą. |
| --- | --- |

(21)

Kai prekės buvo eksportuojamos į Sąjungą per susijusią bendrovę EGS, kuri atliko visas svarbias su prekių išleidimu į laisvą apyvartą Sąjungoje susijusias importo funkcijas, t. y. susijusio importuotojo funkcijas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis kainomis, kuriomis importuoti produktai buvo pirmiausia perparduoti nepriklausomam pirkėjui. Todėl siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir gautą pelną, atlikti koregavimai, kad būtų galima nustatyti patikimą eksporto kainą. Kadangi naujų su gautu pelnu susijusių duomenų nepriklausomi importuotojai nepateikė, buvo remiamasi tuo pačiu pelno dydžiu, kuriuo remtasi per pirminį tyrimą.

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį EGI teigė, kad jeigu eksporto kaina nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, sumokėtas antidempingo muitas neturėtų būti atimamas kaip sąnaudos, nes, EGI teigimu, šis muitas yra aiškus iš perpardavimo kainų. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį EGI teigė, kad jeigu eksporto kaina nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, sumokėtas antidempingo muitas neturėtų būti atimamas kaip sąnaudos, nes, EGI teigimu, šis muitas yra aiškus iš perpardavimo kainų.

| (23) | Atsižvelgiant į tai nagrinėti prašymą pagrindžiantys įrodymai – atitinkami pardavimo kainos apskaičiavimai. Tačiau pateikti tik su tam tikrais per TL parduotais modeliais susiję apskaičiavimai, iš kurių matyti, kad ne visais atvejais buvo visiškai aišku, kuri pardavimo kainos dalis atitinka antidempingo muitą. Todėl nuspręsta, kad pateiktais įrodymais neįtikinta, kad antidempingo muitas sudaro aiškią perpardavimo kainų dalį. Todėl prašymas atmestas ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nustatant į Sąjungą per EGS eksportuotų prekių pardavimo kainą antidempingo muitas atimtas kaip sąnaudos. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į tai nagrinėti prašymą pagrindžiantys įrodymai – atitinkami pardavimo kainos apskaičiavimai. Tačiau pateikti tik su tam tikrais per TL parduotais modeliais susiję apskaičiavimai, iš kurių matyti, kad ne visais atvejais buvo visiškai aišku, kuri pardavimo kainos dalis atitinka antidempingo muitą. Todėl nuspręsta, kad pateiktais įrodymais neįtikinta, kad antidempingo muitas sudaro aiškią perpardavimo kainų dalį. Todėl prašymas atmestas ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nustatant į Sąjungą per EGS eksportuotų prekių pardavimo kainą antidempingo muitas atimtas kaip sąnaudos.

| (24) | Atskleidus išvadas EGI dar kartą paprieštaravo. Tačiau jokių šį teiginį pagrindžiančių naujų įrodymų ar argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis pareiškimas atmetamas. |
| --- | --- |

(24)

Atskleidus išvadas EGI dar kartą paprieštaravo. Tačiau jokių šį teiginį pagrindžiančių naujų įrodymų ar argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis pareiškimas atmetamas.

2.3.   Palyginimas

| (25) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus ir pateisinamais atvejais buvo deramai atsižvelgta į transporto, pakavimo, kreditų sąnaudas ir komisinius. |
| --- | --- |

(25)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus ir pateisinamais atvejais buvo deramai atsižvelgta į transporto, pakavimo, kreditų sąnaudas ir komisinius.

| (26) | Atskleidus išvadas atkreiptas dėmesys į skaičiavimo klaidą, dėl kurios klaidingai konvertuota valiuta atliekant tam tikrus pakavimo išlaidų koregavimus. Klaida ištaisyta ir atitinkamai peržiūrėtas dempingo skirtumo skaičiavimas. |
| --- | --- |

(26)

Atskleidus išvadas atkreiptas dėmesys į skaičiavimo klaidą, dėl kurios klaidingai konvertuota valiuta atliekant tam tikrus pakavimo išlaidų koregavimus. Klaida ištaisyta ir atitinkamai peržiūrėtas dempingo skirtumo skaičiavimas.

| (27) | Be to, atskleidus išvadas EGI teigė, kad apskaičiuojant normaliąją vertę į praneštus koregavimus, susijusius su pardavimu vidaus rinkoje, kuris nėra vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, neturėtų būti atsižvelgiama ir todėl, kad aptariamosios rūšies produktas kitur neparduodamas, reikėtų remtis vidutiniais kitos rūšies produktų pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis koregavimais, nes tik iš jų būtų aiškios į normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas įskaitytos išlaidos. |
| --- | --- |

(27)

Be to, atskleidus išvadas EGI teigė, kad apskaičiuojant normaliąją vertę į praneštus koregavimus, susijusius su pardavimu vidaus rinkoje, kuris nėra vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, neturėtų būti atsižvelgiama ir todėl, kad aptariamosios rūšies produktas kitur neparduodamas, reikėtų remtis vidutiniais kitos rūšies produktų pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis koregavimais, nes tik iš jų būtų aiškios į normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas įskaitytos išlaidos.

| (28) | Šis tvirtinimas išnagrinėtas, tačiau nepriimtas, nes koregavimais remiamasi tik tam, kad būtų galima palyginti, ir dažniausiai faktinės kiekvienam sandoriui būdingos kainos iš jų yra aiškios, todėl šie koregavimai yra objektyvūs ir nesiejami su tuo, ar galiausiai parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, ar ne. |
| --- | --- |

(28)

Šis tvirtinimas išnagrinėtas, tačiau nepriimtas, nes koregavimais remiamasi tik tam, kad būtų galima palyginti, ir dažniausiai faktinės kiekvienam sandoriui būdingos kainos iš jų yra aiškios, todėl šie koregavimai yra objektyvūs ir nesiejami su tuo, ar galiausiai parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, ar ne.

| (29) | Be to, nagrinėjant šį tvirtinimą nustatyta, kad apskaičiuojant tos rūšies produktų, kurie neparduodami vidaus rinkoje, normaliąją vertę remtasi klaidingais koregavimais. Klaida ištaisyta remiantis viso pardavimo vidaus rinkoje bendrais vidutiniais koregavimais ir atitinkamai pakeistas normaliosios vertės apskaičiavimas. EGI teigė, kad šios rūšies produktų kreditų sąnaudos turėtų būti pakoreguotos, nes kreditų sąnaudos buvo įskaitytos į normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas. Šis tvirtinimas nepriimtas, nes aptariamosios rūšies produktai vidaus rinkoje iš tikrųjų niekada nebuvo parduodami, todėl nėra įrodymų, kad mokėjimas už juos buvo atidėtas. Atsižvelgiant į tai pažymima, kad kreditų sąnaudų koregavimai paremti ne tikrųjų mokėjimų sąlygomis ir kaina, bet parduodant suderėtomis mokėjimo sąlygomis paremta alternatyviąja kaina. |
| --- | --- |

(29)

Be to, nagrinėjant šį tvirtinimą nustatyta, kad apskaičiuojant tos rūšies produktų, kurie neparduodami vidaus rinkoje, normaliąją vertę remtasi klaidingais koregavimais. Klaida ištaisyta remiantis viso pardavimo vidaus rinkoje bendrais vidutiniais koregavimais ir atitinkamai pakeistas normaliosios vertės apskaičiavimas. EGI teigė, kad šios rūšies produktų kreditų sąnaudos turėtų būti pakoreguotos, nes kreditų sąnaudos buvo įskaitytos į normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas. Šis tvirtinimas nepriimtas, nes aptariamosios rūšies produktai vidaus rinkoje iš tikrųjų niekada nebuvo parduodami, todėl nėra įrodymų, kad mokėjimas už juos buvo atidėtas. Atsižvelgiant į tai pažymima, kad kreditų sąnaudų koregavimai paremti ne tikrųjų mokėjimų sąlygomis ir kaina, bet parduodant suderėtomis mokėjimo sąlygomis paremta alternatyviąja kaina.

2.4.   Dempingo skirtumas

| (30) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas. |
| --- | --- |

(30)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas.

| (31) | Procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą EGI dempingo skirtumas yra 7,0 %. |
| --- | --- |

(31)

Procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą EGI dempingo skirtumas yra 7,0 %.

| (32) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar išvados gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis. |
| --- | --- |

(32)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar išvados gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.

| (33) | Šiuo metu pareiškėjas ir susijusi bendrovė daugiausiai parduoda pardavimo kanalais, manytina, ilgam įtvirtintais struktūriniu reorganizavimu. Todėl nėra tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Be to, atliekant tyrimą neatsirado jokių kitų įrodymų, pagal kuriuos būtų galima teigti, kad naujos aplinkybės nėra ilgalaikės. Todėl daroma išvada, kad aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(33)

Šiuo metu pareiškėjas ir susijusi bendrovė daugiausiai parduoda pardavimo kanalais, manytina, ilgam įtvirtintais struktūriniu reorganizavimu. Todėl nėra tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Be to, atliekant tyrimą neatsirado jokių kitų įrodymų, pagal kuriuos būtų galima teigti, kad naujos aplinkybės nėra ilgalaikės. Todėl daroma išvada, kad aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai.

3.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (34) | Pirminiame tyrime nustatyta, kad EGI yra vienintelis lyginimo lentas eksportuojantis Ukrainos gamintojas. Todėl nagrinėjamojo produkto visų kitų eksportuojančių Ukrainos gamintojų dempingo skirtumui nustatyti naudotasi EGI dempingo skirtumui nustatyti naudota metodologija. |
| --- | --- |

(34)

Pirminiame tyrime nustatyta, kad EGI yra vienintelis lyginimo lentas eksportuojantis Ukrainos gamintojas. Todėl nagrinėjamojo produkto visų kitų eksportuojančių Ukrainos gamintojų dempingo skirtumui nustatyti naudotasi EGI dempingo skirtumui nustatyti naudota metodologija.

| (35) | Todėl atsižvelgiant į peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad tikslinga iš dalies pakeisti importuojamam nagrinėjamajam Ukrainos kilmės produktui taikomą antidempingo muito normą ir ji turi būti 7,0 %. |
| --- | --- |

(35)

Todėl atsižvelgiant į peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad tikslinga iš dalies pakeisti importuojamam nagrinėjamajam Ukrainos kilmės produktui taikomą antidempingo muito normą ir ji turi būti 7,0 %.

| (36) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis būtų siūloma iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamam nagrinėjamajam, inter alia, Ukrainos kilmės produktui nustatomas antidempingo muitas, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Į jų pastabas, jei tinkama, buvo atkreiptas dėmesys ir šiame reglamente į jas atsižvelgta, |
| --- | --- |

(36)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis būtų siūloma iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamam nagrinėjamajam, inter alia, Ukrainos kilmės produktui nustatomas antidempingo muitas, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Į jų pastabas, jei tinkama, buvo atkreiptas dėmesys ir šiame reglamente į jas atsižvelgta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 452/2007 1 straipsnio 2 dalies lentelėje įrašas apie visas Ukrainos bendroves pakeičiamas taip:

| „Ukraina | Visoms bendrovėms | 7 | —“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Ukraina

Visoms bendrovėms

7

—“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. ESPINOSA

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 109, 2007 4 26, p. 12.

2

(3)  OL C 85, 2009 4 9, p. 28.

3

---

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 581/2010

2010 m. liepos 1 d.

dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 (1), ypač į jo 10 straipsnio 5 dalies c punktą,

kadangi:

| (1) | Reguliariai perkelti transporto priemonėje ir vairuotojo kortelėje užregistruotus duomenis reikia tam, kad būtų galima veiksmingai kontroliuoti, ar vairuotojas ir įmonė laikosi reikalavimų dėl vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 561/2006. |
| --- | --- |

(1)

Reguliariai perkelti transporto priemonėje ir vairuotojo kortelėje užregistruotus duomenis reikia tam, kad būtų galima veiksmingai kontroliuoti, ar vairuotojas ir įmonė laikosi reikalavimų dėl vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 561/2006.

| (2) | Nustačius ilgiausius leistinus laikotarpius, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonės ir vairuotojo kortelės, dar labiau bus suvienodintos sąlygos kelių transporto bendrovėms Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(2)

Nustačius ilgiausius leistinus laikotarpius, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonės ir vairuotojo kortelės, dar labiau bus suvienodintos sąlygos kelių transporto bendrovėms Europos Sąjungoje.

| (3) | Siekiant nustatyti ilgiausius leistinus laikotarpius, per kuriuos turi būti perkelti duomenys, turi būti skaičiuojamos tik tos dienos, kuriomis buvo padaryti įrašai apie vykdytą veiklą. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant nustatyti ilgiausius leistinus laikotarpius, per kuriuos turi būti perkelti duomenys, turi būti skaičiuojamos tik tos dienos, kuriomis buvo padaryti įrašai apie vykdytą veiklą.

| (4) | Asmens duomenys tvarkomi pagal šį reglamentą taikant 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (2). |
| --- | --- |

(4)

Asmens duomenys tvarkomi pagal šį reglamentą taikant 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (2).

| (5) | Siekiant sumažinti bendrovių administracinę naštą, reikėtų nustatyti, kokie susiję duomenys turėtų būti perkelti. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant sumažinti bendrovių administracinę naštą, reikėtų nustatyti, kokie susiję duomenys turėtų būti perkelti.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 (3) 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 (3) 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu nustatyti ilgiausi leistini laikotarpiai, per kuriuos susiję duomenys turi būti perkelti iš transporto priemonės ir vairuotojo kortelės Reglamento (EB) Nr. 561/2006 10 straipsnio 5 dalies a punkto i papunkčio tikslais.

2.   Šio reglamento tikslais „susiję duomenys“ – tai visi skaitmeniniu tachografu užregistruoti duomenys, išskyrus išsamius duomenis apie greitį.

3.   Ilgiausias leistinas laikotarpis, per kurį turi būti perkelti susiję duomenys, neturi būti ilgesnis kaip:

| a) | 90 dienų, jei tai yra duomenys iš transporto priemonės; |
| --- | --- |

a)

90 dienų, jei tai yra duomenys iš transporto priemonės;

| b) | 28 dienų, jei tai yra duomenys iš vairuotojo kortelės. |
| --- | --- |

b)

28 dienų, jei tai yra duomenys iš vairuotojo kortelės.

4.   Susiję duomenys turi būti perkeliami būdu, užtikrinančiu, kad nebus prarasti jokie duomenys.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis pradedamas taikyti 90 dieną po jo paskelbimo.

Reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Sutartis.

Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

1

(2)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

2

(3)  OL L 370, 1985 12 31, p. 8.

3

---

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 582/2010

2010 m. liepos 1 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. liepos 2 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 1 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 56,2 |
| MK | 36,4 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 47,6 |
| 0707 00 05 | MK | 45,6 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 79,8 |
| TR | 97,3 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 10 80 | AR | 102,2 |
| BR | 70,8 |
| CA | 118,4 |
| CL | 113,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 122,9 |
| US | 162,8 |
| ZA | 98,8 |
| ZZ | 109,3 |
| 0809 10 00 | TR | 234,1 |
| ZZ | 234,1 |
| 0809 20 95 | TR | 307,6 |
| ZZ | 307,6 |
| 0809 30 | AR | 133,5 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 145,9 |
| 0809 40 05 | AU | 258,9 |
| IL | 210,4 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

56,2

MK

36,4

TR

50,2

ZZ

47,6

0707 00 05

MK

45,6

TR

121,6

ZZ

83,6

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

79,8

TR

97,3

UY

91,0

ZA

98,0

ZZ

91,5

0808 10 80

AR

102,2

BR

70,8

CA

118,4

CL

113,8

CN

84,3

NZ

122,9

US

162,8

ZA

98,8

ZZ

109,3

0809 10 00

TR

234,1

ZZ

234,1

0809 20 95

TR

307,6

ZZ

307,6

0809 30

AR

133,5

TR

158,2

ZZ

145,9

0809 40 05

AU

258,9

IL

210,4

US

110,3

ZZ

193,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/19

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 18 d.

dėl 2010 m. Sąjungos finansinio įnašo į tam tikrų valstybių narių duomenų rinkimo, tvarkymo ir jų naudojimo žuvininkystės sektoriuje nacionalines programas

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3797)

(2010/369/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti (1), ypač į jo 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 861/2006 nustatytos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali gauti Europos Sąjungos įnašą nacionalinių duomenų rinkimo ir tvarkymo programų išlaidoms kompensuoti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 861/2006 nustatytos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali gauti Europos Sąjungos įnašą nacionalinių duomenų rinkimo ir tvarkymo programų išlaidoms kompensuoti.

| (2) | Tos programos turi būti parengtos remiantis 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (2) ir 2008 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 665/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 taikymo taisyklės (3). |
| --- | --- |

(2)

Tos programos turi būti parengtos remiantis 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (2) ir 2008 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 665/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 taikymo taisyklės (3).

| (3) | Belgija, Bulgarija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Suomija pateikė 2009–2010 m. nacionalines programas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Šios programos buvo patvirtintos 2009 m. vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalimi. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Bulgarija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Suomija pateikė 2009–2010 m. nacionalines programas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Šios programos buvo patvirtintos 2009 m. vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalimi.

| (4) | Tos valstybės narės, remdamosi 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1078/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2006 įgyvendinimo taisyklės (4), 2 straipsniu, pateikė 2009–2010 m. laikotarpio metines biudžeto prognozes. Komisija įvertino valstybių narių metines biudžeto prognozes, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsniu ir atsižvelgdama į nacionalines programas, patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(4)

Tos valstybės narės, remdamosi 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1078/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2006 įgyvendinimo taisyklės (4), 2 straipsniu, pateikė 2009–2010 m. laikotarpio metines biudžeto prognozes. Komisija įvertino valstybių narių metines biudžeto prognozes, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsniu ir atsižvelgdama į nacionalines programas, patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalį.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 5 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi patvirtinti metinę biudžeto prognozę ir priimti sprendimą dėl metinio Sąjungos finansinio įnašo į kiekvieną nacionalinę programą Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnyje nustatyta tvarka ir remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje nurodytu metinių biudžeto prognozių vertinimo rezultatu. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 5 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi patvirtinti metinę biudžeto prognozę ir priimti sprendimą dėl metinio Sąjungos finansinio įnašo į kiekvieną nacionalinę programą Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnyje nustatyta tvarka ir remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje nurodytu metinių biudžeto prognozių vertinimo rezultatu.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad Komisijos sprendimu turi būti nustatyta finansinio įnašo norma. To Reglamento 16 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos finansinių priemonių norma pagrindinių duomenų rinkimo srityje neturi viršyti 50 % valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žuvininkystės sektoriuje programas. 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pirmenybė teikiama veiksmams, kurie yra tinkamiausi siekiant pagerinti bendrajai žuvininkystės politikai būtinų duomenų rinkimą. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad Komisijos sprendimu turi būti nustatyta finansinio įnašo norma. To Reglamento 16 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos finansinių priemonių norma pagrindinių duomenų rinkimo srityje neturi viršyti 50 % valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo žuvininkystės sektoriuje programas. 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pirmenybė teikiama veiksmams, kurie yra tinkamiausi siekiant pagerinti bendrajai žuvininkystės politikai būtinų duomenų rinkimą.

| (7) | Šis sprendimas yra sprendimas dėl finansavimo, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 75 straipsnio 2 dalyje (5). |
| --- | --- |

(7)

Šis sprendimas yra sprendimas dėl finansavimo, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 75 straipsnio 2 dalyje (5).

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priede nustatomos didžiausios bendros Sąjungos finansinio įnašo sumos, kurios turi būti skirtos kiekvienai valstybei narei už duomenų rinkimą, tvarkymą ir naudojimą žuvininkystės sektoriuje 2010 m., ir Sąjungos finansinio įnašo norma.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priinta Briuselyje 2010 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Maria DAMANAKI

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

2

(3)  OL L 186, 2008 7 15, p. 3.

3

(4)  OL L 295, 2008 11 4, p. 24.

4

(5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

5

---

PRIEDAS

2009–2010 M. NACIONALINĖS PROGRAMOS

2010 M. REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS IŠLAIDOS IR DIDŽIAUSIAS BENDRIJOS ĮNAŠAS

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | Reikalavimus atitinkančios išlaidos | Didžiausias Bendrijos įnašas
  (50 % norma) |
| Belgija | 1 649 816,00 | 824 908,00 |
| Bulgarija | 404 210,00 | 202 105,00 |
| Danija | 6 001 601,00 | 3 000 800,50 |
| Vokietija | 6 470 425,00 | 3 235 212,50 |
| Estija | 618 043,00 | 309 021,50 |
| Airija | 6 954 948,00 | 3 477 474,00 |
| Graikija | 4 307 365,00 | 2 153 682,50 |
| Ispanija | 15 144 263,00 | 7 572 131,50 |
| Italija | 6 956 797,00 | 3 478 398,50 |
| Kipras | 575 033,00 | 287 516,50 |
| Latvija | 318 109,00 | 159 054,50 |
| Lietuva | 219 792,00 | 109 896,00 |
| Malta | 600 263,00 | 300 131,50 |
| Lenkija | 1 141 259,00 | 570 629,50 |
| Poptugalija | 3 476 673,00 | 1 738 336,50 |
| Rumunija | 584 788,00 | 292 394,00 |
| Slovėnija | 211 015,00 | 105 507,50 |
| Suomija | 1 595 842,00 | 797 921,00 |
| IŠ VISO | 57 230 242,00 | 28 615 121,00 |

(EUR)

Valstybė narė

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

Didžiausias Bendrijos įnašas

(50 % norma)

Belgija

1 649 816,00

824 908,00

Bulgarija

404 210,00

202 105,00

Danija

6 001 601,00

3 000 800,50

Vokietija

6 470 425,00

3 235 212,50

Estija

618 043,00

309 021,50

Airija

6 954 948,00

3 477 474,00

Graikija

4 307 365,00

2 153 682,50

Ispanija

15 144 263,00

7 572 131,50

Italija

6 956 797,00

3 478 398,50

Kipras

575 033,00

287 516,50

Latvija

318 109,00

159 054,50

Lietuva

219 792,00

109 896,00

Malta

600 263,00

300 131,50

Lenkija

1 141 259,00

570 629,50

Poptugalija

3 476 673,00

1 738 336,50

Rumunija

584 788,00

292 394,00

Slovėnija

211 015,00

105 507,50

Suomija

1 595 842,00

797 921,00

IŠ VISO

57 230 242,00

28 615 121,00

---

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. liepos 1 d.

dėl papildomų dienų, kurias laivai gali būti TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, skyrimo Ispanijai

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4330)

(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)

(2010/370/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (1), ypač į jo IIB priedo 9 punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IIB priedo 7 punkte nustatytas didžiausias dienų, kurias Bendrijos laivai, kurių bendras ilgis yra 10 metrų arba daugiau ir kurie turi tralų, daniškų velkamųjų tinklų arba panašių žvejybos įrankių, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, žiauninių tinklų, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 60 mm arba didesnis, arba inkarinių ūdų, gali būti TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, nuo 2009 m. vasario 1 d. iki 2010 m. sausio 31 d., skaičius. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IIB priedo 7 punkte nustatytas didžiausias dienų, kurias Bendrijos laivai, kurių bendras ilgis yra 10 metrų arba daugiau ir kurie turi tralų, daniškų velkamųjų tinklų arba panašių žvejybos įrankių, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, žiauninių tinklų, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 60 mm arba didesnis, arba inkarinių ūdų, gali būti TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, nuo 2009 m. vasario 1 d. iki 2010 m. sausio 31 d., skaičius.

| (2) | IIB priedo 9 punktu Komisijai suteikiama teisė atsižvelgiant į po 2004 m. sausio 1 d. visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą skirti papildomų dienų, kurias laivai, turintys tokių žvejybos įrankių, gali būti minėtame geografiniame rajone. |
| --- | --- |

(2)

IIB priedo 9 punktu Komisijai suteikiama teisė atsižvelgiant į po 2004 m. sausio 1 d. visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą skirti papildomų dienų, kurias laivai, turintys tokių žvejybos įrankių, gali būti minėtame geografiniame rajone.

| (3) | 2009 m. lapkričio 11 d. Ispanija pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad po 2004 m. sausio 1 d. veiklą visam laikui nutraukė dvylika žvejybos laivų. Atsižvelgiant į pateiktus duomenis ir taikant IIB priedo 9.1 punkte nustatytą skaičiavimo būdą, turėtų būti skirtos devynios papildomos dienos jūroje Ispanijos laivams, turintiems to priedo 3 punkte nurodytų žvejybos įrankių, laikotarpiui nuo 2009 m. vasario 1 d. iki 2010 m. sausio 31 d. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. lapkričio 11 d. Ispanija pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad po 2004 m. sausio 1 d. veiklą visam laikui nutraukė dvylika žvejybos laivų. Atsižvelgiant į pateiktus duomenis ir taikant IIB priedo 9.1 punkte nustatytą skaičiavimo būdą, turėtų būti skirtos devynios papildomos dienos jūroje Ispanijos laivams, turintiems to priedo 3 punkte nurodytų žvejybos įrankių, laikotarpiui nuo 2009 m. vasario 1 d. iki 2010 m. sausio 31 d.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Didžiausias dienų, kurias žvejybos laivai, kurie plaukioja su Ispanijos vėliava, turi Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IIB priedo 3 punkto nurodytų žvejybos įrankių ir kuriems netaikoma nei viena iš to priedo 7.2 punkte nurodytų specialiųjų sąlygų, gali būti TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, skaičius, nurodytas to priedo I lentelėje, pakeičiamas į 184 dienas per metus.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

Parengta Briuselyje, 2010 m. liepos 1 d.

Komisijos vardu

Maria DAMANAKI

Komisijos narė

---

(1)  OL L 22, 2009 1 26, p. 1.

1

---

Klaidų ištaisymas

| 2.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/23

---

2008 m. spalio 28 d. Komisijos direktyvos 2008/100/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo nuostatas dėl rekomenduojamų paros suvartojimo normų, energinės vertės perskaičiavimo koeficientų ir apibrėžčių, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 285, 2008 m. spalio 29 d.
  )

11 puslapis, I priedas „Vitaminai ir mineralinės medžiagos, kurios gali būti nurodomos, ir jų rekomenduojamos paros normos (RPN)“:

1 eilutė:

yra:

| „Vitaminas A (g) | 800“, |
| --- | --- |

„Vitaminas A (g)

800“,

turi būti:

| „Vitaminas A (μg) | 800“; |
| --- | --- |

„Vitaminas A (μg)

800“;

2 eilutė:

yra:

| „Vitaminas D (g) | 5“, |
| --- | --- |

„Vitaminas D (g)

5“,

turi būti:

| „Vitaminas D (μg) | 5“; |
| --- | --- |

„Vitaminas D (μg)

5“;

4 eilutė:

yra:

| „Vitaminas K (g) | 75“, |
| --- | --- |

„Vitaminas K (g)

75“,

turi būti:

| „Vitaminas K (μg) | 75“; |
| --- | --- |

„Vitaminas K (μg)

75“;

10 eilutė:

yra:

| „Folio rūgštis (g) | 200“, |
| --- | --- |

„Folio rūgštis (g)

200“,

turi būti:

| „Folio rūgštis (μg) | 200“; |
| --- | --- |

„Folio rūgštis (μg)

200“;

11 eilutė:

yra:

| „Vitaminas B12 (g) | 2,5“, |
| --- | --- |

„Vitaminas B12 (g)

2,5“,

turi būti:

| „Vitaminas B12 (μg) | 2,5“; |
| --- | --- |

„Vitaminas B12 (μg)

2,5“;

12 eilutė:

yra:

| „Biotinas (g) | 50“, |
| --- | --- |

„Biotinas (g)

50“,

turi būti:

| „Biotinas (μg) | 50“. |
| --- | --- |

„Biotinas (μg)

50“.

---