# Az Európai Unió L 164/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.164.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 164 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. június 30. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.164.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 164

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. június 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 61. számú előírása — Egységes rendelkezések haszongépjárművek vezetőfülkéjének a hátfal síkja előtti kiálló részeinek tekintetében történő jóváhagyásáról | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 80. számú előírása — Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról | 18 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 87. számú előírása — Egységes rendelkezések gépjárművek nappali menetjelző lámpáinak jóváhagyásáról | 46 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 91. számú előírása — Egységes rendelkezések a gépjárművekre és pótkocsijaikra felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpák jóváhagyásáról | 69 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 98. sz. előírása — Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról | 92 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 99. számú előírása — Egységes rendelkezések gépjárművek jóváhagyott gázkisüléses lámpaegységeiben használatos gázkisüléses fényforrások jóváhagyásáról | 151 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 116. számú előírása — Egységes rendelkezések a gépjárművek jogosulatlan használat elleni védeleméről | 181 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 122. számú előírása — Egységes rendelkezések M, N és O kategóriájú járművek fűtési rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról | 231 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 61. számú előírása — Egységes rendelkezések haszongépjárművek vezetőfülkéjének a hátfal síkja előtti kiálló részeinek tekintetében történő jóváhagyásáról

1

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 80. számú előírása — Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

18

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 87. számú előírása — Egységes rendelkezések gépjárművek nappali menetjelző lámpáinak jóváhagyásáról

46

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 91. számú előírása — Egységes rendelkezések a gépjárművekre és pótkocsijaikra felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpák jóváhagyásáról

69

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 98. sz. előírása — Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról

92

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 99. számú előírása — Egységes rendelkezések gépjárművek jóváhagyott gázkisüléses lámpaegységeiben használatos gázkisüléses fényforrások jóváhagyásáról

151

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 116. számú előírása — Egységes rendelkezések a gépjárművek jogosulatlan használat elleni védeleméről

181

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 122. számú előírása — Egységes rendelkezések M, N és O kategóriájú járművek fűtési rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról

231

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 61. számú előírása — Egységes rendelkezések haszongépjárművek vezetőfülkéjének a hátfal síkja előtti kiálló részeinek tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2006. október 10.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyedi követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Járműtípus módosítása |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Értesítés járműtípus kiálló részeinek tekintetében történő jóváhagyásáról (vagy jóváhagyásának elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról) a 61. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | Eljárás a H pont és a háttámla tényleges dőlésszögének meghatározására, valamint ezeknek az R ponttal és a háttámla tervezési dőlésszögével való viszonyának igazolására |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | A kiálló részek és távolságok mérése |
| --- | --- |

4. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez az előírás az N1, N2 és N3 kategóriába tartozó tehergépjárművek (1) kiálló részeire vonatkozik, az alábbiakban meghatározott „külső felület” értelmében.

Nem vonatkozik a külső visszapillantó tükrökre és azok tartóelemeire, illetve olyan tartozékokra, mint a rádióantennák és csomagtartók.

1.2.   Ezen előírás célja, hogy csökkentse az ütközés esetén a jármű külső felületével érintkezésbe kerülő személy sérülésének kockázatát, illetve súlyosságát.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „külső felület”: a járműnek az a része, amely a vezetőfülkének a lenti 2.5. szakasz szerinti hátfalának síkja előtt található, és magának a hátsó falnak a kivételével többek között az első sárvédőket, az első lökhárítókat és az első kerekeket foglalja magában;

2.2.   „jármű típusjóváhagyása”: járműtípus kiálló részeinek tekintetében történő jóváhagyása;

2.3.   „járműtípus”: olyan gépjárművek, amelyek olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint a „külső felület”, nem különböznek egymástól;

2.4.   „vezetőfülke”: a felépítménynek az a része, amely a vezető- és az utasteret képezi, beleértve az ajtókat is;

2.5.   „vezetőfülke hátfala”: a vezető- és az utastér külső felületének hátulsó része. Ha a vezetőfülke hátsó falának helyzetét nem lehet meghatározni, akkor ezen előírás alkalmazásában azt feltételezzük, hogy az a vezetőülés R pontja mögött 50 cm-re lévő függőleges keresztsíknak felel meg; ha a vezetőülés állítható, a leghátsó beállítható helyzetben kell lennie (lásd a 3. mellékletet). A gyártó azonban a műszaki szolgálat beleegyezésével kérheti, hogy más távolságot vegyenek figyelembe, ha bizonyítható, hogy az 50 cm-es távolság egy adott jármű esetében nem megfelelő (2);

2.6.   „vonatkoztatási sík”: vagy az első kerekek középpontján átmenő vízszintes sík, vagy egy, a talajszint felett 50 cm-re lévő vízszintes sík, a kettő közül az alacsonyabb;

2.7.   „padlóvonal”: az alábbiak szerint meghatározott vonal:

| | ha a terhelt jármű külső felülete körül meghatározatlan magasságú, függőleges tengelyű, 15 °-os nyílásszögű kúpot mozgatunk körbe oly módon, hogy a kúp a felépítmény külső felületét annak legalsó pontján érintse, akkor a padlóvonal az érintkezési pontok összekötő vonala. |
| --- | --- |

ha a terhelt jármű külső felülete körül meghatározatlan magasságú, függőleges tengelyű, 15 °-os nyílásszögű kúpot mozgatunk körbe oly módon, hogy a kúp a felépítmény külső felületét annak legalsó pontján érintse, akkor a padlóvonal az érintkezési pontok összekötő vonala.

| | A padlóvonal meghatározásánál nem kell figyelembe venni a kipufogócsöveket, a kerekeket vagy a kocsitest alsó részén található olyan funkcionális mechanikus részeket, mint a jármű emelési pontjai, a felfüggesztés elemei vagy olyan tartozékok, amelyeket a jármű vontatására vagy üzemzavar elhárítása esetén használnak. A kerékjárati dob külső oldala tekintetében egy olyan képzelt felületből indulunk ki, amely a határoló külső felületek átmenet nélküli folytatásaként jön létre. Az első lökhárítókat figyelembe kell venni a padlóvonal meghatározásánál. A padlóvonal járműtípustól függően vagy a lökhárítóprofil külső szegélyénél vagy a lökhárító alatti felépítmény vonalában haladhat. Ha egyszerre két vagy több érintkezési pont is van, akkor a padlóvonal meghatározásánál a legalsó érintkezési pontot kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

A padlóvonal meghatározásánál nem kell figyelembe venni a kipufogócsöveket, a kerekeket vagy a kocsitest alsó részén található olyan funkcionális mechanikus részeket, mint a jármű emelési pontjai, a felfüggesztés elemei vagy olyan tartozékok, amelyeket a jármű vontatására vagy üzemzavar elhárítása esetén használnak. A kerékjárati dob külső oldala tekintetében egy olyan képzelt felületből indulunk ki, amely a határoló külső felületek átmenet nélküli folytatásaként jön létre. Az első lökhárítókat figyelembe kell venni a padlóvonal meghatározásánál. A padlóvonal járműtípustól függően vagy a lökhárítóprofil külső szegélyénél vagy a lökhárító alatti felépítmény vonalában haladhat. Ha egyszerre két vagy több érintkezési pont is van, akkor a padlóvonal meghatározásánál a legalsó érintkezési pontot kell figyelembe venni;

2.8.   „görbületi sugár”: annak a körívnek a sugara, amely a lehető legjobban közelít az érintett alkatrész görbületéhez.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A járműtípus kiálló részei tekintetében történő jóváhagyása iránti kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat:

| 3.2.1. | a jármű elülső és oldalsó részeinek fényképe; |
| --- | --- |

3.2.1.

a jármű elülső és oldalsó részeinek fényképe;

| 3.2.2. | a „külső felületről” készült, a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által a lenti 5. és 6. szakaszban foglalt rendelkezéseknek való megfelelés igazolásának céljára előírt rajzok. |
| --- | --- |

3.2.2.

a „külső felületről” készült, a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által a lenti 5. és 6. szakaszban foglalt rendelkezéseknek való megfelelés igazolásának céljára előírt rajzok.

3.3.   A kérelmezőnek a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátania a következőket:

| 3.3.1. | vagy egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járműpéldányt, vagy a járműnek azt a részét, illetve azokat a részeit, amelyek az ezen előírás szerint előírt ellenőrzések és vizsgálatok elvégzéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

3.3.1.

vagy egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járműpéldányt, vagy a járműnek azt a részét, illetve azokat a részeit, amelyek az ezen előírás szerint előírt ellenőrzések és vizsgálatok elvégzéséhez szükségesek;

| 3.3.2. | bizonyos részeket és a használt anyagok mintáit, ha a műszaki szolgálat kéri. |
| --- | --- |

3.3.2.

bizonyos részeket és a használt anyagok mintáit, ha a műszaki szolgálat kéri.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 5. és 6. szakasz előírásainak, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanazon, de másféle külső szerkezettel rendelkező járműtípushoz, illetve más járműtípushoz.

4.3.   Egy járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, mellékelve a kérelmező által a jóváhagyás céljára benyújtott, a 3.2.1. és 3.2.2. szakaszban említett rajzokat és fényképeket az A4-es méretet (210 × 297 mm) nem meghaladó formátumban vagy ilyen méretre összehajtva, és megfelelő méretarányban.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.   Ha a jármű megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ebben az esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Ez az előírás nem vonatkozik a jármű „külső felületének” azokra a részeire, amelyek terheletlen járműnél, zárt ajtók, ablakok, zárófedelek stb. esetén:

| 5.1.1. | vagy kívül találhatók egy olyan tartományon, amelyet felülről egy 2,00 m-re a talaj felett lévő vízszintes sík, alulról pedig – a gyártó választása szerint – a 2.6. szakasz szerinti vonatkoztatási sík vagy a 2.7. szakasz szerinti padlóvonal határol; vagy |
| --- | --- |

5.1.1.

vagy kívül találhatók egy olyan tartományon, amelyet felülről egy 2,00 m-re a talaj felett lévő vízszintes sík, alulról pedig – a gyártó választása szerint – a 2.6. szakasz szerinti vonatkoztatási sík vagy a 2.7. szakasz szerinti padlóvonal határol; vagy

| 5.1.2. | úgy helyezkednek el, hogy statikus feltételek mellett egy 100 mm-es átmérőjű gömbbel nem érinthetők; |
| --- | --- |

5.1.2.

úgy helyezkednek el, hogy statikus feltételek mellett egy 100 mm-es átmérőjű gömbbel nem érinthetők;

| 5.1.3. | ha a vonatkoztatási sík képezi a tartomány alsó határát, akkor csak azokat a járműrészeket kell figyelembe venni, amelyek két olyan függőleges sík között találhatók, melyek közül az egyik érinti a jármű külső felületét, a másik pedig ezzel párhuzamosan halad 80 mm-re az említett érintkezési ponttól, a jármű belső terének irányában eltolva. |
| --- | --- |

5.1.3.

ha a vonatkoztatási sík képezi a tartomány alsó határát, akkor csak azokat a járműrészeket kell figyelembe venni, amelyek két olyan függőleges sík között találhatók, melyek közül az egyik érinti a jármű külső felületét, a másik pedig ezzel párhuzamosan halad 80 mm-re az említett érintkezési ponttól, a jármű belső terének irányában eltolva.

5.2.   A jármű „külső felületén” nem lehetnek olyan kiálló részek, amelyek beleakadhatnak a gyalogosokba, kerékpárosokba vagy motorkerékpárosokba.

5.3.   A lenti 6. szakaszban megadott járműrészeken nem lehetnek olyan kifelé irányuló hegyes vagy éles elemek, sem olyan alakú, méretű, irányú vagy keménységű kiálló részek, amelyek valószínűleg növelik azon személy testi sérülésének veszélyét vagy súlyosságát, akit a jármű külső felülete elsodor, vagy aki a baleset során annak ütközik.

5.4.   A külső felület legfeljebb 60 Shore A keménységű kiálló részeinek görbületi sugara lehet kisebb, mint az alábbi 6. szakaszban megadott érték.

6.   KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Díszítések, márkajelek, a kereskedelmi jelek betűi és számai

| 6.1.1. | Díszítéseknél, márkajeleknél, illetve a kereskedelmi jelek betűinél és számainál a görbületi sugár nem lehet kisebb 2,5 mm-nél. Ez az előírás nem vonatkozik azokra a részekre, amelyek kinyúlása az őket körülvevő felületből nem haladja meg az 5 mm-t; kifelé irányuló éleiket azonban ebben az esetben is le kell kerekíteni. |
| --- | --- |

6.1.1.

Díszítéseknél, márkajeleknél, illetve a kereskedelmi jelek betűinél és számainál a görbületi sugár nem lehet kisebb 2,5 mm-nél. Ez az előírás nem vonatkozik azokra a részekre, amelyek kinyúlása az őket körülvevő felületből nem haladja meg az 5 mm-t; kifelé irányuló éleiket azonban ebben az esetben is le kell kerekíteni.

| 6.1.2. | Az őket körülvevő felületből több mint 10 mm-re kinyúló díszítéseknek, márkajeleknek, illetve a kereskedelmi jelek betűinek és számainak egy olyan 10 daN nagyságú erő hatására, amely azok legkülső pontjára tetszőleges irányban hat egy olyan síkban, amely körülbelül párhuzamos azzal a felülettel, amelyen azok el vannak helyezve, vagy vissza kell húzódniuk, vagy le kell válniuk, vagy el kell hajolniuk.
  A 10 daN erő kifejtéséhez legfeljebb 50 mm-es átmérőjű, sík felületű nyomófejet kell használni. Ha ez nem lehetséges, akkor más, ezzel egyenértékű mérési módszert kell alkalmazni. Ha a díszítések visszahúzódtak, leváltak vagy elhajoltak, akkor a megmaradó rész legfeljebb 10 mm-re állhat ki, és nem lehet hegyes vagy éles szélű. |
| --- | --- |

6.1.2.

Az őket körülvevő felületből több mint 10 mm-re kinyúló díszítéseknek, márkajeleknek, illetve a kereskedelmi jelek betűinek és számainak egy olyan 10 daN nagyságú erő hatására, amely azok legkülső pontjára tetszőleges irányban hat egy olyan síkban, amely körülbelül párhuzamos azzal a felülettel, amelyen azok el vannak helyezve, vagy vissza kell húzódniuk, vagy le kell válniuk, vagy el kell hajolniuk.

A 10 daN erő kifejtéséhez legfeljebb 50 mm-es átmérőjű, sík felületű nyomófejet kell használni. Ha ez nem lehetséges, akkor más, ezzel egyenértékű mérési módszert kell alkalmazni. Ha a díszítések visszahúzódtak, leváltak vagy elhajoltak, akkor a megmaradó rész legfeljebb 10 mm-re állhat ki, és nem lehet hegyes vagy éles szélű.

6.2.   Fényszóróellenzők és -keretek

| 6.2.1. | Kiálló ellenzők és keretek csak abban az esetben megengedettek a fényszórókon, ha legfeljebb 30 mm-re nyúlnak ki a fényszóró külső, fényáteresztő felületétől, és görbületi sugaruk mindenhol legalább 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.1.

Kiálló ellenzők és keretek csak abban az esetben megengedettek a fényszórókon, ha legfeljebb 30 mm-re nyúlnak ki a fényszóró külső, fényáteresztő felületétől, és görbületi sugaruk mindenhol legalább 2,5 mm.

| 6.2.2. | A behúzható fényszóróknak mind üzemi, mind behúzott helyzetben meg kell felelniük a fenti 6.2.1. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

6.2.2.

A behúzható fényszóróknak mind üzemi, mind behúzott helyzetben meg kell felelniük a fenti 6.2.1. szakasz követelményeinek.

| 6.2.3. | A 6.2.1. szakasz rendelkezései nem vonatkoznak a süllyesztett fényszórókra, illetve azokra a fényszórókra, amelyeken a felépítmény környező részei túlnyúlnak, feltéve, hogy a felépítmény megfelel az 5.2. szakaszban foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

6.2.3.

A 6.2.1. szakasz rendelkezései nem vonatkoznak a süllyesztett fényszórókra, illetve azokra a fényszórókra, amelyeken a felépítmény környező részei túlnyúlnak, feltéve, hogy a felépítmény megfelel az 5.2. szakaszban foglalt előírásoknak.

6.3.   Rácsok

A rácsok részeinek a következő görbületi sugarakkal kell rendelkezniük:

| — | legalább 2,5 mm, ha két egymás mellett fekvő rész távolsága nagyobb mint 40 mm, |
| --- | --- |

—

legalább 2,5 mm, ha két egymás mellett fekvő rész távolsága nagyobb mint 40 mm,

| — | legalább 1 mm, ha a távolság 25 mm és 40 mm közötti, |
| --- | --- |

—

legalább 1 mm, ha a távolság 25 mm és 40 mm közötti,

| — | legalább 0,5 mm, ha a távolság kisebb mint 25 mm. |
| --- | --- |

—

legalább 0,5 mm, ha a távolság kisebb mint 25 mm.

6.4.   Szélvédő- és fényszórómosó készülékek

| 6.4.1. | A fent említett készülékeket úgy kell elhelyezni, hogy a törlőtengelynek legalább 2,5 mm görbületi sugarú védőburkolata legyen, és felülete legalább 150 mm2 legyen; e felületet egy metszetnek arra a síkra történő vetítésével állapítjuk meg, amelynek távolsága a legjobban kiálló ponttól legfeljebb 6,5 mm. |
| --- | --- |

6.4.1.

A fent említett készülékeket úgy kell elhelyezni, hogy a törlőtengelynek legalább 2,5 mm görbületi sugarú védőburkolata legyen, és felülete legalább 150 mm2 legyen; e felületet egy metszetnek arra a síkra történő vetítésével állapítjuk meg, amelynek távolsága a legjobban kiálló ponttól legfeljebb 6,5 mm.

| 6.4.2. | A szélvédő- és fényszórómosó készülékek fúvókáinak legalább 2,5 mm-es görbületi sugárral kell rendelkezniük. Azoknál a fúvókáknál, amelyek kevesebb mint 5 mm-re állnak ki, a kifelé irányuló éleket le kell kerekíteni. |
| --- | --- |

6.4.2.

A szélvédő- és fényszórómosó készülékek fúvókáinak legalább 2,5 mm-es görbületi sugárral kell rendelkezniük. Azoknál a fúvókáknál, amelyek kevesebb mint 5 mm-re állnak ki, a kifelé irányuló éleket le kell kerekíteni.

6.5.   Védőszerkezetek (lökhárítók)

| 6.5.1. | Az elülső védőszerkezetek végeinek befelé, a felépítmény külső felülete felé hajolniuk. |
| --- | --- |

6.5.1.

Az elülső védőszerkezetek végeinek befelé, a felépítmény külső felülete felé hajolniuk.

| 6.5.2. | Az elülső védőszerkezetek alkatrészeit úgy kell megtervezni, hogy valamennyi kifelé irányuló kemény felület görbületi sugara legalább 5 mm legyen. |
| --- | --- |

6.5.2.

Az elülső védőszerkezetek alkatrészeit úgy kell megtervezni, hogy valamennyi kifelé irányuló kemény felület görbületi sugara legalább 5 mm legyen.

| 6.5.3. | Az olyan berendezéseknek, mint a vonóhorog és csörlő, nem szabad a lökhárító legkülső felületén túlnyúlniuk. Ha azonban a csörlőket használaton kívül megfelelő, legalább 2,5 mm görbületi sugarú védőburkolat takarja, túlnyúlhatnak a lökhárító legkülső felületén. |
| --- | --- |

6.5.3.

Az olyan berendezéseknek, mint a vonóhorog és csörlő, nem szabad a lökhárító legkülső felületén túlnyúlniuk. Ha azonban a csörlőket használaton kívül megfelelő, legalább 2,5 mm görbületi sugarú védőburkolat takarja, túlnyúlhatnak a lökhárító legkülső felületén.

| 6.5.4. | A 6.5.2. szakasz előírásai nem vonatkoznak a lökhárító olyan alkatrészeire vagy a lökhárítóra erősített vagy abba behelyezett olyan alkatrészekre, amelyek kevesebb mint 5 mm-re állnak ki. Az 5 mm-nél kisebb mértékben kiálló alkatrészek éleit le kell kerekíteni. A lökhárítóra erősített, az előírás más szakaszaiban említett eszközökre az ebben az előírásban foglalt különleges követelmények továbbra is érvényben vannak. |
| --- | --- |

6.5.4.

A 6.5.2. szakasz előírásai nem vonatkoznak a lökhárító olyan alkatrészeire vagy a lökhárítóra erősített vagy abba behelyezett olyan alkatrészekre, amelyek kevesebb mint 5 mm-re állnak ki. Az 5 mm-nél kisebb mértékben kiálló alkatrészek éleit le kell kerekíteni. A lökhárítóra erősített, az előírás más szakaszaiban említett eszközökre az ebben az előírásban foglalt különleges követelmények továbbra is érvényben vannak.

6.6.   Az ajtókon, csomagtérfedeleken, szellőző- és szerelőnyílásokon lévő fogantyúk, csuklópántok és nyomógombok, valamint kapaszkodó fogantyúk

| 6.6.1. | A fent említett részek kinyúlása nem haladhatja meg: a nyomógombok esetében a 30 mm-t, a kapaszkodó fogantyúk és a fedélfogantyúk esetében a 70 mm-t és minden más esetben az 50 mm-t. Görbületi sugaruknak legalább 2,5 mm-nek kell lennie. |
| --- | --- |

6.6.1.

A fent említett részek kinyúlása nem haladhatja meg: a nyomógombok esetében a 30 mm-t, a kapaszkodó fogantyúk és a fedélfogantyúk esetében a 70 mm-t és minden más esetben az 50 mm-t. Görbületi sugaruknak legalább 2,5 mm-nek kell lennie.

| 6.6.2. | Ha az oldalsó ajtókon lévő fogantyúk elforgatható kivitelűek, akkor a következő követelmények valamelyikének meg kell felelniük:






  6.6.2.1. | Az ajtó síkjával párhuzamosan elforduló fogantyúk esetében a fogantyú nyitott végének hátrafelé kell mutatnia. Ezen fogantyúk végének az ajtó síkja felé kell görbülnie, és azt védőházban vagy süllyesztve kell elhelyezni. |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Ha az oldalsó ajtókon lévő fogantyúk elforgatható kivitelűek, akkor a következő követelmények valamelyikének meg kell felelniük:

6.6.2.1.

Az ajtó síkjával párhuzamosan elforduló fogantyúk esetében a fogantyú nyitott végének hátrafelé kell mutatnia. Ezen fogantyúk végének az ajtó síkja felé kell görbülnie, és azt védőházban vagy süllyesztve kell elhelyezni.

| 6.6.2.2. | Azokat a fogantyúkat, amelyek tetszőleges irányban kifelé, de nem az ajtó síkjával párhuzamosan forognak, zárt állásban védőházban vagy süllyesztve kell elhelyezni. A nyitott végnek hátrafelé vagy lefelé kell mutatnia.
  Ez utóbbi feltételnek eleget nem tevő fogantyúk is elfogadhatók, amennyiben:






  — | önálló visszahúzó mechanizmussal rendelkeznek, |
| --- | --- | --- |

6.6.2.2.

Azokat a fogantyúkat, amelyek tetszőleges irányban kifelé, de nem az ajtó síkjával párhuzamosan forognak, zárt állásban védőházban vagy süllyesztve kell elhelyezni. A nyitott végnek hátrafelé vagy lefelé kell mutatnia.

Ez utóbbi feltételnek eleget nem tevő fogantyúk is elfogadhatók, amennyiben:

—

önálló visszahúzó mechanizmussal rendelkeznek,

| — | a visszahúzó mechanizmus meghibásodása esetén sem nyúlnak ki 15 mm-nél nagyobb mértékben, |
| --- | --- |

—

a visszahúzó mechanizmus meghibásodása esetén sem nyúlnak ki 15 mm-nél nagyobb mértékben,

| — | nyitott helyzetben görbületi sugaruk legalább 2,5 mm (ez az előírás nem alkalmazható akkor, ha a kinyúlás a legnyitottabb helyzetben kevesebb mint 5 mm, ebben az esetben a kifelé irányuló részek külső éleit le kell kerekíteni), |
| --- | --- |

—

nyitott helyzetben görbületi sugaruk legalább 2,5 mm (ez az előírás nem alkalmazható akkor, ha a kinyúlás a legnyitottabb helyzetben kevesebb mint 5 mm, ebben az esetben a kifelé irányuló részek külső éleit le kell kerekíteni),

| — | szabadon mozgó végük felülete a legnagyobb mértékben kinyúló ponttól legfeljebb 6,5 mm távolságban mérve legalább 150 mm2. |
| --- | --- |

—

szabadon mozgó végük felülete a legnagyobb mértékben kinyúló ponttól legfeljebb 6,5 mm távolságban mérve legalább 150 mm2.

6.7.   Felhágók és lépcsők

A felhágók és lépcsők éleit le kell kerekíteni.

6.8.   Oldalsó levegő- és esőterelő lemezek és az ablakokon lévő, szennyezésvédő levegőterelő lemezek

Azoknak az éleknek, amelyek kifelé irányulhatnak, legalább 1 mm-es görbületi sugárral kell rendelkezniük.

6.9.   Fémlemez élek

A fémlemez élek megengedettek, feltéve, hogy a felépítmény felé oly módon hajlanak vissza, hogy egy 100 mm átmérőjű gömbbel nem érinthetők meg, vagy olyan védőburkolattal vannak ellátva, amely legalább 2,5 mm görbületi sugárral rendelkezik.

6.10.   Kerékanyák, kerékagysapkák és védőszerkezetek

| 6.10.1. | A kerékanyáknak, kerékagysapkáknak és védőszerkezeteknek nem lehet éles felületű kiálló részük. |
| --- | --- |

6.10.1.

A kerékanyáknak, kerékagysapkáknak és védőszerkezeteknek nem lehet éles felületű kiálló részük.

| 6.10.2. | Ha a jármű egyenesen halad, a gumiabroncsokon kívül a kerekek egyetlen – a forgástengelyükön átmenő vízszintes sík fölött fekvő – részének sem szabad a kerék fölötti felépítmény szélének egy vízszintes síkbeli függőleges vetületén túlnyúlnia. Ha azonban funkcionális követelmények miatt indokolt, a kerékanyákat és kerékagysapkákat fedő védőszerkezetek túlnyúlhatnak a kerék fölötti felépítmény függőleges vetületén, amennyiben a kiálló részek felületének görbületi sugara legalább 5 mm, és a kerék fölötti felépítmény függőleges vetületén túlnyúló alkatrész legfeljebb 30 mm-re áll ki. |
| --- | --- |

6.10.2.

Ha a jármű egyenesen halad, a gumiabroncsokon kívül a kerekek egyetlen – a forgástengelyükön átmenő vízszintes sík fölött fekvő – részének sem szabad a kerék fölötti felépítmény szélének egy vízszintes síkbeli függőleges vetületén túlnyúlnia. Ha azonban funkcionális követelmények miatt indokolt, a kerékanyákat és kerékagysapkákat fedő védőszerkezetek túlnyúlhatnak a kerék fölötti felépítmény függőleges vetületén, amennyiben a kiálló részek felületének görbületi sugara legalább 5 mm, és a kerék fölötti felépítmény függőleges vetületén túlnyúló alkatrész legfeljebb 30 mm-re áll ki.

| 6.10.3. | Ha csavarok vagy anyák túlnyúlnak a gumiabroncs külső felületének vetületén (azaz a gumiabroncsnak azon a részén, amely a kerék forgástengelyén átmenő vízszintes sík fölött fekszik), akkor a 6.10.2. szakasz szerinti védőszerkezeteket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.10.3.

Ha csavarok vagy anyák túlnyúlnak a gumiabroncs külső felületének vetületén (azaz a gumiabroncsnak azon a részén, amely a kerék forgástengelyén átmenő vízszintes sík fölött fekszik), akkor a 6.10.2. szakasz szerinti védőszerkezeteket kell alkalmazni.

6.11.   Emelési pontok és a kipufogócsövek

| 6.11.1. | Az emelési pontoknak (ha vannak) és a kipufogócsőnek vagy -csöveknek nem szabad a padlóvonal függőleges vetületén vagy a vonatkoztatási sík és a jármű külső felülete metszésvonalának a függőleges vetületén túl 10 mm-nél nagyobb mértékben kinyúlniuk. |
| --- | --- |

6.11.1.

Az emelési pontoknak (ha vannak) és a kipufogócsőnek vagy -csöveknek nem szabad a padlóvonal függőleges vetületén vagy a vonatkoztatási sík és a jármű külső felülete metszésvonalának a függőleges vetületén túl 10 mm-nél nagyobb mértékben kinyúlniuk.

| 6.11.2. | Egy kipufogócső kinyúlása a fenti előírástól függetlenül 10 mm-nél nagyobb is lehet, ha a végén lévő élei legalább 2,5 mm-es görbületi sugárra le vannak kerekítve. |
| --- | --- |

6.11.2.

Egy kipufogócső kinyúlása a fenti előírástól függetlenül 10 mm-nél nagyobb is lehet, ha a végén lévő élei legalább 2,5 mm-es görbületi sugárra le vannak kerekítve.

7.   JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA

7.1.   A járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak vagy |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak vagy

| 7.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

7.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

8.1.   Az ezen előírás értelmében jóváhagyási jelet viselő minden járműnek – kiálló részei tekintetében – meg kell felelnie a jóváhagyott típusnak.

8.2.   A fenti 8.1. szakaszban előírt gyártásmegfelelőség igazolására az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő, sorozatban gyártott járműveken megfelelő számú szúrópróbaszerű ellenőrzést kell végezni.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 6. szakaszban előírt követelmények nem teljesülnek, illetve ha a jármű nem felelt meg a 3. mellékletben előírt vizsgálaton.

9.2.   Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet egy olyan jóváhagyási értesítéssel, amelynek végén nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel ellátva szerepelteti a „JÓVÁHAGYÁS VISSZAVONVA” kifejezést.

10.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az idevágó információ kézhezvételét követően haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet egy olyan jóváhagyási értesítéssel, amelynek végén nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel ellátva szerepelteti a „GYÁRTÁS LEÁLLÍTVA” kifejezést.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  E lehetőség igénybevétele az előírás alkalmazási körét nem módosítja.

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, és 53 – Thaiföld. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A. MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4 szakaszát)

Image

B. MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5 szakaszát)

Image

---

(1)  Ez utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

Eljárás a H pont és a háttámla tényleges dőlésszögének meghatározására, valamint ezeknek az R ponttal és a háttámla tervezési dőlésszögével való viszonyának igazolására

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 1.1. | „H pont”: az utastérben helyet foglaló utas helyzetét jelző, a lenti 3. szakaszban leírt, az utast reprezentáló próbabábu törzse és combjai közötti elméleti forgástengely metszéspontja egy hosszanti függőleges síkban. |
| --- | --- |

1.1.

„H pont”: az utastérben helyet foglaló utas helyzetét jelző, a lenti 3. szakaszban leírt, az utast reprezentáló próbabábu törzse és combjai közötti elméleti forgástengely metszéspontja egy hosszanti függőleges síkban.

| 1.2. | „R pont” vagy „az ülés vonatkoztatási pontja”: a jármű gyártója által meghatározott vonatkoztatási pont, amely:






  1.2.1. | a jármű szerkezetéhez viszonyítva meghatározott koordinátákkal rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

1.2.

„R pont” vagy „az ülés vonatkoztatási pontja”: a jármű gyártója által meghatározott vonatkoztatási pont, amely:

1.2.1.

a jármű szerkezetéhez viszonyítva meghatározott koordinátákkal rendelkezik;

| 1.2.2. | megfelel a törzs és a combok forgáspontja (H pont) elméleti helyzetének a legalacsonyabb és leghátsó szokásos vezetői testtartás vagy azon használati helyzet mellett, amelyet a jármű gyártója az egyes ülésekhez meghatároz. |
| --- | --- |

1.2.2.

megfelel a törzs és a combok forgáspontja (H pont) elméleti helyzetének a legalacsonyabb és leghátsó szokásos vezetői testtartás vagy azon használati helyzet mellett, amelyet a jármű gyártója az egyes ülésekhez meghatároz.

| 1.3. | „Háttámla dőlésszöge”: a háttámla és a függőleges közötti hajlásszög. |
| --- | --- |

1.3.

„Háttámla dőlésszöge”: a háttámla és a függőleges közötti hajlásszög.

| 1.4. | „Háttámla tényleges dőlésszöge”: a H ponton átmenő függőlegesnek az emberi testet reprezentáló, a lenti 3. szakaszban leírt próbabábu törzsének vonatkoztatási vonalával bezárt szöge. |
| --- | --- |

1.4.

„Háttámla tényleges dőlésszöge”: a H ponton átmenő függőlegesnek az emberi testet reprezentáló, a lenti 3. szakaszban leírt próbabábu törzsének vonatkoztatási vonalával bezárt szöge.

| 1.5. | „Háttámla tervezési dőlésszöge”: a gyártó által előírt szöget jelenti, amely:






  1.5.1. | meghatározza a háttámla dőlésszögét a legalacsonyabb és leghátsó szokásos vezetői testtartás vagy azon használati helyzet mellett, amelyet a jármű gyártója az egyes ülésekhez meghatároz; |
| --- | --- | --- |

1.5.

„Háttámla tervezési dőlésszöge”: a gyártó által előírt szöget jelenti, amely:

1.5.1.

meghatározza a háttámla dőlésszögét a legalacsonyabb és leghátsó szokásos vezetői testtartás vagy azon használati helyzet mellett, amelyet a jármű gyártója az egyes ülésekhez meghatároz;

| 1.5.2. | az R pontban a függőleges és a törzs vonatkoztatási vonala által bezárt szög; |
| --- | --- |

1.5.2.

az R pontban a függőleges és a törzs vonatkoztatási vonala által bezárt szög;

| 1.5.3. | elméletileg megfelel a háttámla tényleges dőlésszögének. |
| --- | --- |

1.5.3.

elméletileg megfelel a háttámla tényleges dőlésszögének.

2.   A H PONTOK ÉS A HÁTTÁMLA TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGEINEK MEGHATÁROZÁSA

| 2.1. | A H pontot és a háttámla tényleges dőlésszögét a jármű gyártója által rendelkezésre bocsátott minden egyes üléshez meg kell határozni. Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések hasonlónak tekinthetők (üléspad, azonos ülések stb.), akkor mindegyik üléssorra csak egy H pontot és a háttámlának csak egy tényleges dőlésszögét kell meghatározni; ehhez a lenti 3. szakaszban leírt próbabábut olyan helyre kell helyezni, amely az üléssorra nézve reprezentatívnak tekinthető. Ez a hely:






  2.1.1. | az első üléssor esetében a vezető ülése; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A H pontot és a háttámla tényleges dőlésszögét a jármű gyártója által rendelkezésre bocsátott minden egyes üléshez meg kell határozni. Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések hasonlónak tekinthetők (üléspad, azonos ülések stb.), akkor mindegyik üléssorra csak egy H pontot és a háttámlának csak egy tényleges dőlésszögét kell meghatározni; ehhez a lenti 3. szakaszban leírt próbabábut olyan helyre kell helyezni, amely az üléssorra nézve reprezentatívnak tekinthető. Ez a hely:

2.1.1.

az első üléssor esetében a vezető ülése;

| 2.1.2. | a hátsó üléssor vagy sorok esetében valamelyik külső ülés. |
| --- | --- |

2.1.2.

a hátsó üléssor vagy sorok esetében valamelyik külső ülés.

| 2.2. | A H pont és a háttámla tényleges dőlésszögének meghatározásához a vizsgált ülést a gyártó által megadott legalsó és leghátsó vezetési vagy használati helyzetbe kell állítani. Ha a háttámla dőlésszöge állítható, akkor a támlát a gyártó előírásai szerint reteszelt állásba kell helyezni, vagy előírások hiányában úgy kell rögzíteni, hogy a háttámla tényleges dőlésszöge a lehető legközelebb legyen a 25°-hoz. |
| --- | --- |

2.2.

A H pont és a háttámla tényleges dőlésszögének meghatározásához a vizsgált ülést a gyártó által megadott legalsó és leghátsó vezetési vagy használati helyzetbe kell állítani. Ha a háttámla dőlésszöge állítható, akkor a támlát a gyártó előírásai szerint reteszelt állásba kell helyezni, vagy előírások hiányában úgy kell rögzíteni, hogy a háttámla tényleges dőlésszöge a lehető legközelebb legyen a 25°-hoz.

3.   A PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

| 3.1. | Egy átlagos méretű felnőtt férfinak megfelelő tömegű és körvonalú háromdimenziós próbabábut kell használni. A próbabábut az 1. és 2. ábra mutatja. |
| --- | --- |

3.1.

Egy átlagos méretű felnőtt férfinak megfelelő tömegű és körvonalú háromdimenziós próbabábut kell használni. A próbabábut az 1. és 2. ábra mutatja.

| 3.2. | A próbabábunak az alábbiakból kell állnia:






  3.2.1. | két olyan részből, amelyek közül az egyik a hátnak, a másik pedig a test ülőfelületének felel meg, és amelyeket egy, a törzs és a combok közötti forgástengelynek megfelelő tengely csuklósan köt össze egymással. E tengelynek a próbabábu oldalsíkjával való metszéspontja adja a próbabábu H pontját; |
| --- | --- | --- |

3.2.

A próbabábunak az alábbiakból kell állnia:

3.2.1.

két olyan részből, amelyek közül az egyik a hátnak, a másik pedig a test ülőfelületének felel meg, és amelyeket egy, a törzs és a combok közötti forgástengelynek megfelelő tengely csuklósan köt össze egymással. E tengelynek a próbabábu oldalsíkjával való metszéspontja adja a próbabábu H pontját;

| 3.2.2. | két olyan részből, amelyek a lábszáraknak felelnek meg, és amelyek csuklósan csatlakoznak az ülőfelületnek megfelelő elemhez; valamint |
| --- | --- |

3.2.2.

két olyan részből, amelyek a lábszáraknak felelnek meg, és amelyek csuklósan csatlakoznak az ülőfelületnek megfelelő elemhez; valamint

| 3.2.3. | két olyan részből, amelyek a lábfejeknek felelnek meg, és amelyek a lábszárakkal a bokáknak megfelelő csuklókkal vannak összekapcsolva; |
| --- | --- |

3.2.3.

két olyan részből, amelyek a lábfejeknek felelnek meg, és amelyek a lábszárakkal a bokáknak megfelelő csuklókkal vannak összekapcsolva;

| 3.2.4. | a test ülőfelületének megfelelő alkotórészt a keresztirányú tájolás ellenőrzését lehetővé tévő libellával lehet ellátni. |
| --- | --- |

3.2.4.

a test ülőfelületének megfelelő alkotórészt a keresztirányú tájolás ellenőrzését lehetővé tévő libellával lehet ellátni.

| 3.3. | A mindenkori súlypontnak megfelelő helyeken az egyes testrészek tömegének megfelelő terhelősúlyokat kell elhelyezni, hogy a próbabábu teljes tömege 75,6 kg legyen. A különféle súlyokról az ezen melléklet függelékének 2. ábrájához tartozó táblázat közöl részletes adatokat. |
| --- | --- |

3.3.

A mindenkori súlypontnak megfelelő helyeken az egyes testrészek tömegének megfelelő terhelősúlyokat kell elhelyezni, hogy a próbabábu teljes tömege 75,6 kg legyen. A különféle súlyokról az ezen melléklet függelékének 2. ábrájához tartozó táblázat közöl részletes adatokat.

| 3.4. | A próbabábu törzsének vonatkoztatási vonala egy olyan egyenesnek tekinthető, amely a comb/törzs-csuklón és az elméleti nyak/mellkas-csuklón halad keresztül (lásd e melléklet függelékének 1. ábráját). |
| --- | --- |

3.4.

A próbabábu törzsének vonatkoztatási vonala egy olyan egyenesnek tekinthető, amely a comb/törzs-csuklón és az elméleti nyak/mellkas-csuklón halad keresztül (lásd e melléklet függelékének 1. ábráját).

4.   A PRÓBABÁBU BEÁLLÍTÁSA

A háromdimenziós próbabábut a következő módon kell beállítani:

| 4.1. | A járművet vízszintes síkra kell állítani, majd az üléseket a fenti 2.2. szakasz szerint kell beállítani. |
| --- | --- |

4.1.

A járművet vízszintes síkra kell állítani, majd az üléseket a fenti 2.2. szakasz szerint kell beállítani.

| 4.2. | A vizsgálandó ülést egy textildarabbal le kell teríteni a próbabábu helyes beállításának megkönnyítéséhez; |
| --- | --- |

4.2.

A vizsgálandó ülést egy textildarabbal le kell teríteni a próbabábu helyes beállításának megkönnyítéséhez;

| 4.3. | A próbabábut úgy kell az adott ülésen elhelyezni, hogy a csuklós tengely derékszöget zárjon be a jármű hosszanti szimmetriasíkjával. |
| --- | --- |

4.3.

A próbabábut úgy kell az adott ülésen elhelyezni, hogy a csuklós tengely derékszöget zárjon be a jármű hosszanti szimmetriasíkjával.

| 4.4. | A próbabábu lábfejeit az alábbi módon kell elhelyezni:






  4.4.1. | az első üléseknél a lábfejeket úgy kell elhelyezni, hogy a próbabábu ülőfelülete keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libella vízszintesen álljon; |
| --- | --- | --- |

4.4.

A próbabábu lábfejeit az alábbi módon kell elhelyezni:

4.4.1.

az első üléseknél a lábfejeket úgy kell elhelyezni, hogy a próbabábu ülőfelülete keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libella vízszintesen álljon;

| 4.4.2. | a hátsó üléseknél pedig oly módon, hogy amennyire csak lehet érintkezésben legyenek az első ülésekkel. Ha így a lábfejek a padló különböző magasságú részein állnak, akkor az első ülést először érintő lábfej vonatkoztatási pontként szolgál, és a másik lábfejet úgy kell beállítani, hogy a próbabábu ülőfelülete keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libella vízszintesen álljon; |
| --- | --- |

4.4.2.

a hátsó üléseknél pedig oly módon, hogy amennyire csak lehet érintkezésben legyenek az első ülésekkel. Ha így a lábfejek a padló különböző magasságú részein állnak, akkor az első ülést először érintő lábfej vonatkoztatási pontként szolgál, és a másik lábfejet úgy kell beállítani, hogy a próbabábu ülőfelülete keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libella vízszintesen álljon;

| 4.4.3. | Ha a H pontot a középső ülésnél kell meghatározni, akkor a lábakat a kardánalagút egy-egy oldalán kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ha a H pontot a középső ülésnél kell meghatározni, akkor a lábakat a kardánalagút egy-egy oldalán kell elhelyezni.

| 4.5. | A súlyok combokra történő felerősítése után a próbabábu ülőfelülete keresztirányú tájolásának ellenőrzésére szolgáló libellát vízszintes helyzetbe kell hozni, majd a próbabábu ülőfelületének megfelelő részre is fel kell erősíteni a súlyokat. |
| --- | --- |

4.5.

A súlyok combokra történő felerősítése után a próbabábu ülőfelülete keresztirányú tájolásának ellenőrzésére szolgáló libellát vízszintes helyzetbe kell hozni, majd a próbabábu ülőfelületének megfelelő részre is fel kell erősíteni a súlyokat.

| 4.6. | a próbabábut el kell mozdítani a háttámlától a térdcsukló tengelye segítségével, és a próbabábu hátát előre kell dönteni. A próbabábut úgy kell ismét visszahelyezni az ülésbe, hogy ülőfelületét ütközésig hátra kell tolni; azután a próbabábu hátát újra a háttámlához kell dönteni. |
| --- | --- |

4.6.

a próbabábut el kell mozdítani a háttámlától a térdcsukló tengelye segítségével, és a próbabábu hátát előre kell dönteni. A próbabábut úgy kell ismét visszahelyezni az ülésbe, hogy ülőfelületét ütközésig hátra kell tolni; azután a próbabábu hátát újra a háttámlához kell dönteni.

| 4.7. | A próbabábura ekkor vízszintes irányban 10 ± 1 daN értékű terhelést kell kifejteni kétszer. A terhelés irányát és támadáspontját egy fekete nyíl jelzi a 2. ábrán. |
| --- | --- |

4.7.

A próbabábura ekkor vízszintes irányban 10 ± 1 daN értékű terhelést kell kifejteni kétszer. A terhelés irányát és támadáspontját egy fekete nyíl jelzi a 2. ábrán.

| 4.8. | A súlyok jobb és bal oldalra történő felrakása után a törzset terhelő súlyokat is fel kell helyezni. A próbabábu keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libellának vízszintesnek kell maradnia. |
| --- | --- |

4.8.

A súlyok jobb és bal oldalra történő felrakása után a törzset terhelő súlyokat is fel kell helyezni. A próbabábu keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libellának vízszintesnek kell maradnia.

| 4.9. | A próbabábu keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libellát vízszintesben tartva a próbabábu hátát előre kell dönteni, amíg a törzs súlyai a H pont fölé nem kerülnek, így megszűnik a súrlódás a háttámlával. |
| --- | --- |

4.9.

A próbabábu keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libellát vízszintesben tartva a próbabábu hátát előre kell dönteni, amíg a törzs súlyai a H pont fölé nem kerülnek, így megszűnik a súrlódás a háttámlával.

| 4.10. | A beállítás befejezéséhez a próbabábu hátát óvatosan hátra kell dönteni. A próbabábu keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libellának vízszintesben kell maradnia. Ha ez nem így történik, akkor a fent leírt eljárást meg kell ismételni. |
| --- | --- |

4.10.

A beállítás befejezéséhez a próbabábu hátát óvatosan hátra kell dönteni. A próbabábu keresztirányú tájolásának beállítására szolgáló libellának vízszintesben kell maradnia. Ha ez nem így történik, akkor a fent leírt eljárást meg kell ismételni.

5.   EREDMÉNYEK

| 5.1. | Amikor a próbabábu a fenti 4. szakaszban leírtak szerint be van állítva, a H pontot és az adott járműülés háttámlájának tényleges dőlésszögét a próbabábu H pontja és törzse vonatkoztatási vonalának dőlésszöge alkotja. |
| --- | --- |

5.1.

Amikor a próbabábu a fenti 4. szakaszban leírtak szerint be van állítva, a H pontot és az adott járműülés háttámlájának tényleges dőlésszögét a próbabábu H pontja és törzse vonatkoztatási vonalának dőlésszöge alkotja.

| 5.2. | A H pontnak a három, egymásra kölcsönösen merőleges síkra vonatkozó koordinátáit és a háttámla tényleges dőlésszögét meg kell mérni a járműgyártó által szolgáltatott adatokkal való összehasonlítás céljából. |
| --- | --- |

5.2.

A H pontnak a három, egymásra kölcsönösen merőleges síkra vonatkozó koordinátáit és a háttámla tényleges dőlésszögét meg kell mérni a járműgyártó által szolgáltatott adatokkal való összehasonlítás céljából.

6.   AZ R ÉS A H PONT VISZONYLAGOS HELYZETÉNEK, VALAMINT A HÁTTÁMLA TERVEZETT ÉS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE KÖZÖTTI KAPCSOLAT ELLENŐRZÉSE

| 6.1. | A H pont tekintetében az 5.2. szakasznak megfelelően elvégzett mérések eredményeit és a háttámla tényleges dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a háttámlának a gyártó által megadott tervezési dőlésszögével. |
| --- | --- |

6.1.

A H pont tekintetében az 5.2. szakasznak megfelelően elvégzett mérések eredményeit és a háttámla tényleges dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a háttámlának a gyártó által megadott tervezési dőlésszögével.

| 6.2. | Az R pont és a H pont viszonylagos helyzetét, valamint a háttámla tervezett és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az adott ülés tekintetében akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm-es oldalú négyzetbe esik, melynek átlói az R pontban metszik egymást, és ha a háttámla tényleges dőlésszöge a háttámla tervezett dőlésszögének 5°-os tartományában található. |
| --- | --- |

6.2.

Az R pont és a H pont viszonylagos helyzetét, valamint a háttámla tervezett és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az adott ülés tekintetében akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm-es oldalú négyzetbe esik, melynek átlói az R pontban metszik egymást, és ha a háttámla tényleges dőlésszöge a háttámla tervezett dőlésszögének 5°-os tartományában található.

| 6.2.1. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pontot és a háttámla tervezett dőlésszögét kell használni a vizsgálathoz, és ha szükséges, a próbabábut úgy kell beállítani, hogy a H pont egybeessen az R ponttal, és a háttámla tényleges dőlésszöge egybeessen a háttámla tervezett dőlésszögével. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pontot és a háttámla tervezett dőlésszögét kell használni a vizsgálathoz, és ha szükséges, a próbabábut úgy kell beállítani, hogy a H pont egybeessen az R ponttal, és a háttámla tényleges dőlésszöge egybeessen a háttámla tervezett dőlésszögével.

| 6.3. | Ha a H pont vagy a háttámla tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 6.2. szakaszban foglalt követelményeknek, akkor a H pontot, valamint a háttámla tényleges dőlésszögét további két alkalommal (azaz összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három, ilyen módon kapott eredményből kettő megfelel a követelményeknek, akkor a vizsgálat eredménye megfelelőnek tekinthető. |
| --- | --- |

6.3.

Ha a H pont vagy a háttámla tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 6.2. szakaszban foglalt követelményeknek, akkor a H pontot, valamint a háttámla tényleges dőlésszögét további két alkalommal (azaz összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három, ilyen módon kapott eredményből kettő megfelel a követelményeknek, akkor a vizsgálat eredménye megfelelőnek tekinthető.

| 6.4. | Ha e három műveletből legalább kettő eredménye nem felel meg 6.2. szakaszban foglalt követelményeknek, akkor a vizsgálat eredményét nem lehet megfelelőnek tekinteni. |
| --- | --- |

6.4.

Ha e három műveletből legalább kettő eredménye nem felel meg 6.2. szakaszban foglalt követelményeknek, akkor a vizsgálat eredményét nem lehet megfelelőnek tekinteni.

| 6.5. | Ha a 6.4. szakaszban leírt helyzet áll elő, vagy az ellenőrzés nem lehetséges, mert a járműgyártó nem szolgáltatott az R pontra vagy a háttámla tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, akkor a három vizsgálat eredményeinek átlaga használható és érvényesnek tekinthető az összes olyan esetben, amelyben az R pontot vagy a háttámla tervezett dőlésszögét ezen előírás megemlíti. |
| --- | --- |

6.5.

Ha a 6.4. szakaszban leírt helyzet áll elő, vagy az ellenőrzés nem lehetséges, mert a járműgyártó nem szolgáltatott az R pontra vagy a háttámla tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, akkor a három vizsgálat eredményeinek átlaga használható és érvényesnek tekinthető az összes olyan esetben, amelyben az R pontot vagy a háttámla tervezett dőlésszögét ezen előírás megemlíti.

Függelék

A HÁROMDIMENZIÓS PRÓBABÁBU RÉSZEI

Image

A PRÓBABÁBU MÉRETEI ÉS TÖMEGE

A próbabábu tömege

| kg |
| --- |
| A hátnak és az ülőfelületnek megfelelő részek | 16,6 |
| A törzs tömege | 31,2 |
| Az ülőfelület tömege | 7,8 |
| A comb tömege | 6,8 |
| A lábszár tömege | 13,2 |
| Összesen | 75,6 |

kg

A hátnak és az ülőfelületnek megfelelő részek

16,6

A törzs tömege

31,2

Az ülőfelület tömege

7,8

A comb tömege

6,8

A lábszár tömege

13,2

Összesen

75,6

2.   ábra

Image

---

4. MELLÉKLET

A KIÁLLÓ RÉSZEK ÉS TÁVOLSÁGOK MÉRÉSE

1.   A KÜLSŐ FELÜLETEN RÖGZÍTETT ALKATRÉSZ KIÁLLÓ RÉSZÉNEK MÉRETMEGHATÁROZÁSÁRA SZOLGÁLÓ MÓDSZER

| 1.1. | Egy domború burkolatra rögzített alkatrész kiálló részének méretei vagy közvetlenül, vagy a rögzített alkatrész megfelelő metszetrajza alapján határozhatók meg. |
| --- | --- |

1.1.

Egy domború burkolatra rögzített alkatrész kiálló részének méretei vagy közvetlenül, vagy a rögzített alkatrész megfelelő metszetrajza alapján határozhatók meg.

| 1.2. | Ha egy nem domború burkolatra rögzített alkatrész kiálló részének a mérete egyszerű méréssel nem határozható meg, akkor azt a burkolat vonatkoztatási vonala és egy olyan 100 mm átmérőjű gömb középpontja közötti távolságban mutatkozó legnagyobb eltérés alapján kell meghatározni, amelyet úgy kell mozgatni, hogy állandóan érintse az alkatrészt. Ennek az eljárásnak az alkalmazására mutat be példát az 1. ábra. |
| --- | --- |

1.2.

Ha egy nem domború burkolatra rögzített alkatrész kiálló részének a mérete egyszerű méréssel nem határozható meg, akkor azt a burkolat vonatkoztatási vonala és egy olyan 100 mm átmérőjű gömb középpontja közötti távolságban mutatkozó legnagyobb eltérés alapján kell meghatározni, amelyet úgy kell mozgatni, hogy állandóan érintse az alkatrészt. Ennek az eljárásnak az alkalmazására mutat be példát az 1. ábra.

| 1.3. | Kapaszkodó fogantyúknál a kiálló rész méretét egy, a rögzítési pontokon átmenő síkhoz viszonyítva kell meghatározni. Erre a 2. ábra mutat példát. |
| --- | --- |

1.3.

Kapaszkodó fogantyúknál a kiálló rész méretét egy, a rögzítési pontokon átmenő síkhoz viszonyítva kell meghatározni. Erre a 2. ábra mutat példát.

2.   MÓDSZER FÉNYSZÓRÓELLENZŐK ÉS -KERETEK KIÁLLÓ RÉSZEINEK MEGHATÁROZÁSÁRA

| 2.1. | A fényszóró külső felületéből kiálló rész méretét vízszintes irányban egy 100 mm-es átmérőjű gömb érintkezési pontjától kell mérni, a 3. ábrán bemutatott módon. |
| --- | --- |

2.1.

A fényszóró külső felületéből kiálló rész méretét vízszintes irányban egy 100 mm-es átmérőjű gömb érintkezési pontjától kell mérni, a 3. ábrán bemutatott módon.

3.   MÓDSZER EGY RÁCS EGYES RÉSZEI KÖZÖTTI TÁVOLSÁG MEGHATÁROZÁSÁRA

| 3.1. | Egy rács részei közötti távolságnak azon két sík közötti távolság számít, amelyek a gömb érintkezési pontjain keresztülmennek, és merőlegesek ezeknek a pontoknak az összekötő vonalára. E módszer alkalmazására a 4. és 5. ábra mutat be példát. |
| --- | --- |

3.1.

Egy rács részei közötti távolságnak azon két sík közötti távolság számít, amelyek a gömb érintkezési pontjain keresztülmennek, és merőlegesek ezeknek a pontoknak az összekötő vonalára. E módszer alkalmazására a 4. és 5. ábra mutat be példát.

1.   ábra

Image

2.   ábra

Image

3.   ábra

Image

4. és 5.   ábra

Image

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/18

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 80. számú előírása — Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 01. módosításcsomag 3. kiegészítése – hatálybalépés időpontja: 2007. június 18.

A 01. módosításcsomag 1. helyesbítése – hatálybalépés időpontja: 2008. november 12.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az ülésekre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Járműtípus ülésrögzítéseire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az ülések egy járműtípusba történő beépítésére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az üléstípus és/vagy a járműtípus módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

| 13. | A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

13.

| 1. függelék – | Az ülések 5. szakasz szerinti és/vagy a rögzítések 6.1.2. szakasz szerinti vizsgálatára irányuló eljárások |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A járművön lévő rögzítések vizsgálati módszere a 6.1.1. szakasz alkalmazása során |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A végrehajtandó mérések |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Az elfogadhatósági kritériumok meghatározása |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | A statikus vizsgálat követelményei és módszere |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Üléstámlák hátsó részének energiaelnyelési jellemzői |
| --- | --- |

6. függelék –

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Értesítés üléstípus vagy -típusok szilárdság tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 80. számú előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | Értesítés ülések rögzítései szilárdság tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról,visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 80. számú előírás alapján |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | Eljárás a H pont és a járműben utazó személy törzsének különböző üléshelyzetekben bezárt tényleges dőlésszögének meghatározására |
| --- | --- |

4. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás érvényes:






  a) | a II., III. és B (1) osztályú, M2 és M3 kategóriájú járművek menetirányba beépítendő üléseire; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez az előírás érvényes:

a)

a II., III. és B (1) osztályú, M2 és M3 kategóriájú járművek menetirányba beépítendő üléseire;

| b) | a II., III. és B (1) osztályú, M2 és M3 kategóriájú járművekre, azok üléseinek rögzítései és beépítése tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a II., III. és B (1) osztályú, M2 és M3 kategóriájú járművekre, azok üléseinek rögzítései és beépítése tekintetében.

| 1.2. | A 17. előírás szerint jóváhagyott M2
   (1) kategóriájú járműveket a gyártó kérésére ezen előírás követelményeinek megfelelőnek tekintik. |
| --- | --- |

1.2.

A 17. előírás szerint jóváhagyott M2
   (1) kategóriájú járműveket a gyártó kérésére ezen előírás követelményeinek megfelelőnek tekintik.

| 1.3. | Azokat a járműveket, amelyeknek egyes üléseire a 14. előírás 7.4. szakaszában előírt eltérések jellemezők, ezen előírás szerint kell jóváhagyni. |
| --- | --- |

1.3.

Azokat a járműveket, amelyeknek egyes üléseire a 14. előírás 7.4. szakaszában előírt eltérések jellemezők, ezen előírás szerint kell jóváhagyni.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   „Ülés jóváhagyása”: valamely üléstípus alkatrészként történő jóváhagyása az előrenéző ülések utasainak védelme szempontjából, az ülések szilárdságára és az ülésháttámlák kialakítására tekintettel.

2.2.   „Jármű jóváhagyása”: valamely járműtípus jóváhagyása a járműszerkezet ülések rögzítésére szolgáló részeinek szilárdsága és az ülések beszerelése szempontjából.

2.3.   „Üléstípus”: olyan ülések, amelyek nem különböznek lényegesen egymástól az alábbi, szilárdságukra és ellenálló képességükre hatással bíró jellemzők tekintetében:

2.4.   „Járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek lényegesen egymástól:

2.5   „Ülés”: a valószínűleg a jármű szerkezetéhez erősített olyan szerkezet, beleértve annak kárpitozását és a felszerelésére szolgáló szerelvényeket is, amely egy vagy több felnőtt személy ülőhelyéül szolgál.

2.6.   „Egyedi ülés”: egyetlen ülő utas elhelyezésére tervezett és kialakított ülés.

2.7.   „Kettős ülés”: két egymás mellett ülő utas elhelyezésére tervezett és kialakított ülés; két egymás mellett elhelyezett, de egymással összeköttetésben nem levő ülést két egyedi ülésnek kell tekinteni.

2.8.   „Üléssor”: három vagy több egymás mellett ülő utas elhelyezésére tervezett és kialakított ülés; több, egymás mellett elhelyezett egyedi vagy kettős ülés nem tekintendő üléssornak.

2.9.   „Üléspárna”: az ülésnek közel vízszintesen elhelyezkedő része, amely egy ülő utas alátámasztására szolgál.

2.10.   „Ülésháttámla”: az ülés közel függőleges része, melynek feladata az utas hátának, vállainak és – ha lehet – fejének megtámasztása.

2.11.   „Beállítórendszer”: az a szerkezet, amellyel az ülés vagy annak részei az ülésen helyet foglaló személy testalkatának megfelelő helyzetbe állíthatók.

2.12.   „Elmozdítórendszer”: olyan szerkezet, amely az utasok beszállásának megkönnyítése céljából lehetővé teszi az ülésnek vagy az ülés egy részének oldalirányú vagy hosszirányú, közbenső rögzített helyzet nélküli elmozdítását.

2.13.   „Reteszelőrendszer”: olyan szerkezet, amely biztosítja, hogy az ülés és annak részei használati helyzetben maradjanak.

2.14.   „Rögzítés”: a jármű padlójának vagy karosszériájának az a része, amelyhez az ülés hozzáerősíthető.

2.15.   „Rögzítőelemek”: csavarok és más olyan alkatrészek, amelyekkel az ülést a járműhöz csatlakoztatják.

2.16.   „Vizsgálókocsi”: a frontális ütközéssel járó közúti balesetek dinamikus reprodukálására készített és használt berendezés.

2.17.   „Segédülés”: a próbabábu számára szolgáló, a vizsgálókocsira a vizsgálandó ülés mögött felszerelt ülés. Ez egy olyan ülést képvisel, amelyet a járművön a vizsgált ülés mögött használnak.

2.18.   „Vonatkoztatási sík”: a próbabábu sarkainak érintkezési pontjain átmenő sík, amely a gépjárműveken elfoglalt ülő helyzetben a H pont és a felsőtest valóságos dőlésszögének a 4. melléklet előírásaival összhangban történő meghatározására szolgál.

2.19.   „Vonatkoztatási magasság”: az ülőhely vonatkoztatási sík feletti legmagasabb pontjának magassága.

2.20.   „Próbabábu”: a Hybrid II vagy III (2) előírásnak megfelelő bábu.

2.21.   „Vonatkoztatási zóna”: az a tér, amely két függőleges, hosszirányban egymástól 400 mm-re lévő és a H pontra szimmetrikus sík között helyezkedik el, és amelyet a 21. előírás 1. mellékletében leírt fejidom függőleges helyzetből vízszintes helyzetbe való forgatása határoz meg. A készüléket a 21. előírás 1. mellékletében leírt módon kell elhelyezni, és azt a 840 mm-es legnagyobb hosszméretre és a 736 mm-es legkisebb hosszméretre kell beállítani az említett tér maradványkorlátozása céljából.

2.22.   „Hárompontos biztonsági öv”: ezen előírás alkalmazásában a háromnál több rögzítési ponttal rendelkező biztonsági öveket is magában foglalja.

2.23.   „Ülésosztás”: az egymás mögötti, azonos irányba néző ülések vízszintes távolsága az egyik ülés háttámlája párnázatának elülső oldalától az előtte lévő ülés háttámlája párnázatának hátsó pontjáig, a padlótól 620 mm magasságban mérve.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | Az ülésre vonatkozó jóváhagyási kérelmet az ülés gyártója vagy annak megbízottja nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

Az ülésre vonatkozó jóváhagyási kérelmet az ülés gyártója vagy annak megbízottja nyújtja be.

| 3.2. | A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy annak megbízottja nyújtja be. |
| --- | --- |

3.2.

A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy annak megbízottja nyújtja be.

| 3.3. | Az ülésre vagy a járműre vonatkozó jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk:






  3.3.1. | Ülés jóváhagyása esetén:






  3.3.1.1. | az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek részletes leírása; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Az ülésre vagy a járműre vonatkozó jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk:

3.3.1.

Ülés jóváhagyása esetén:

3.3.1.1.

az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek részletes leírása;

| 3.3.1.2. | az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai.

| 3.3.2. | Jármű jóváhagyása esetén:






  3.3.2.1. | a járműszerkezet rögzítésre használt részeinek részletes leírása; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Jármű jóváhagyása esetén:

3.3.2.1.

a járműszerkezet rögzítésre használt részeinek részletes leírása;

| 3.3.2.2. | a jármű rögzítésre használt részeinek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

a jármű rögzítésre használt részeinek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai.

| 3.4. | A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat számára át kell adni a következőket:






  3.4.1. | ülés jóváhagyása esetén a jóváhagyásra előterjesztett üléstípus két mintadarabja; |
| --- | --- | --- |

3.4.

A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat számára át kell adni a következőket:

3.4.1.

ülés jóváhagyása esetén a jóváhagyásra előterjesztett üléstípus két mintadarabja;

| 3.4.2 | jármű jóváhagyása esetén, a járműszerkezet része. |
| --- | --- |

3.4.2

jármű jóváhagyása esetén, a járműszerkezet része.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott ülés megfelel az alábbi 5. szakasz vonatkozó követelményeinek, az üléstípus jóváhagyását meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott ülés megfelel az alábbi 5. szakasz vonatkozó követelményeinek, az üléstípus jóváhagyását meg kell adni.

| 4.2. | Amennyiben az ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz vonatkozó követelményeinek, a járműtípus jóváhagyását meg kell adni. |
| --- | --- |

4.2.

Amennyiben az ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz vonatkozó követelményeinek, a járműtípus jóváhagyását meg kell adni.

| 4.3. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely a 01 módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot bármely másik üléstípushoz vagy járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.3.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely a 01 módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot bármely másik üléstípushoz vagy járműtípushoz.

| 4.4. | Az előírás értelmében az üléstípusra és/vagy járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az előírás 1. és/vagy 2. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.4.

Az előírás értelmében az üléstípusra és/vagy járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az előírás 1. és/vagy 2. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 4.5. | Az előírás értelmében jóváhagyott üléstípusnak megfelelő valamennyi ülésre és az előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen fel kell erősíteni a jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza:






  4.5.1. | egy körben elhelyezett „E” betűjel, mely után a jóváhagyást megadó ország azonosító száma áll (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Az előírás értelmében jóváhagyott üléstípusnak megfelelő valamennyi ülésre és az előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen fel kell erősíteni a jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza:

4.5.1.

egy körben elhelyezett „E” betűjel, mely után a jóváhagyást megadó ország azonosító száma áll (3);

| 4.5.2. | a 4.5.1. szakaszban leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll. |
| --- | --- |

4.5.2.

a 4.5.1. szakaszban leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll.

| 4.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | A jóváhagyási jelet esettől függően az ülésen vagy az üléseken, vagy a gyártó által a járműre erősített adattáblán, vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelet esettől függően az ülésen vagy az üléseken, vagy a gyártó által a járműre erősített adattáblán, vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.8. | A jóváhagyási jelek elrendezésének lehetőségeit a 3. melléklet mutatja be. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jelek elrendezésének lehetőségeit a 3. melléklet mutatja be.

5.   AZ ÜLÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | A gyártó kívánságától függően minden üléstípust vagy az 1. függelék (dinamikus vizsgálat) vagy az 5. és 6. függelék (statikus vizsgálat) követelményei szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

5.1.

A gyártó kívánságától függően minden üléstípust vagy az 1. függelék (dinamikus vizsgálat) vagy az 5. és 6. függelék (statikus vizsgálat) követelményei szerint kell vizsgálni.

| 5.2. | Az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az 1. mellékletben található mintának megfelelő értesítésben fel kell jegyezni, hogy az üléstípust milyen vizsgálatnak vetették alá. |
| --- | --- |

5.2.

Az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az 1. mellékletben található mintának megfelelő értesítésben fel kell jegyezni, hogy az üléstípust milyen vizsgálatnak vetették alá.

| 5.3. | Valamennyi beállító- és elmozdítórendszert automatikusan működő reteszelőrendszerrel kell ellátni. |
| --- | --- |

5.3.

Valamennyi beállító- és elmozdítórendszert automatikusan működő reteszelőrendszerrel kell ellátni.

| 5.4. | A vizsgálat után a beállító- és reteszelőrendszereknek nem szükséges tökéletesen működőképesnek maradniuk. |
| --- | --- |

5.4.

A vizsgálat után a beállító- és reteszelőrendszereknek nem szükséges tökéletesen működőképesnek maradniuk.

6.   JÁRMŰTÍPUS ÜLÉSRÖGZÍTÉSEIRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 6.1. | A jármű ülésrögzítéseinek ellen kell állniuk:






  6.1.1. | vagy a 2. függelékben leírt vizsgálatnak; |
| --- | --- | --- |

6.1.

A jármű ülésrögzítéseinek ellen kell állniuk:

6.1.1.

vagy a 2. függelékben leírt vizsgálatnak;

| 6.1.2. | vagy, ha az ülés a vizsgálatnak alávetett járműszerkezetre van szerelve, az 1. függelékben leírt vizsgálatnak. Az ülésnek nem kell jóváhagyott típusúnak lennie, feltéve, hogy megfelel a fent említett függelék 3.2.1. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

6.1.2.

vagy, ha az ülés a vizsgálatnak alávetett járműszerkezetre van szerelve, az 1. függelékben leírt vizsgálatnak. Az ülésnek nem kell jóváhagyott típusúnak lennie, feltéve, hogy megfelel a fent említett függelék 3.2.1. szakasz követelményeinek.

| 6.2. | A rögzítésnél és annak környezetében megengedhető a maradandó alakváltozás, a törést is beleértve, feltéve, hogy az előírt erőt a megadott időn keresztül fejtették ki. |
| --- | --- |

6.2.

A rögzítésnél és annak környezetében megengedhető a maradandó alakváltozás, a törést is beleértve, feltéve, hogy az előírt erőt a megadott időn keresztül fejtették ki.

| 6.3. | Ha a járművön egynél több rögzítési típus van, a jármű jóváhagyásának érdekében minden változatot meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

6.3.

Ha a járművön egynél több rögzítési típus van, a jármű jóváhagyásának érdekében minden változatot meg kell vizsgálni.

| 6.4. | Az ülést és a járművet egyetlen vizsgálat során egyidejűleg is jóvá lehet hagyni. |
| --- | --- |

6.4.

Az ülést és a járművet egyetlen vizsgálat során egyidejűleg is jóvá lehet hagyni.

| 6.5. | Az M3 kategóriájú járművek esetében az ülésrögzítések akkor tekintendők úgy, hogy megfelelnek a 6.1. és 6.2. szakasz követelményeinek, ha a megfelelő ülőhelyek biztonsági öveinek rögzítési pontjai közvetlenül a beépítendő ülésekre vannak szerelve, és ezek a biztonságiöv-rögzítési pontok megfelelnek a 14. előírás követelményeinek, amennyiben szükséges, akkor az említett előírás 7.4. szakaszában szereplő eltérésekkel. |
| --- | --- |

6.5.

Az M3 kategóriájú járművek esetében az ülésrögzítések akkor tekintendők úgy, hogy megfelelnek a 6.1. és 6.2. szakasz követelményeinek, ha a megfelelő ülőhelyek biztonsági öveinek rögzítési pontjai közvetlenül a beépítendő ülésekre vannak szerelve, és ezek a biztonságiöv-rögzítési pontok megfelelnek a 14. előírás követelményeinek, amennyiben szükséges, akkor az említett előírás 7.4. szakaszában szereplő eltérésekkel.

7.   AZ ÜLÉSEK JÁRMŰTÍPUSBA TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 7.1. | Valamennyi beépített előrenéző ülést ezen előírás 5. szakaszának követelményei szerint kell jóváhagyni, és azokra a következő feltételek vonatkoznak:






  7.1.1. | az ülés vonatkoztatási magasságának legalább 1 m-nek kell lennie; és |
| --- | --- | --- |

7.1.

Valamennyi beépített előrenéző ülést ezen előírás 5. szakaszának követelményei szerint kell jóváhagyni, és azokra a következő feltételek vonatkoznak:

7.1.1.

az ülés vonatkoztatási magasságának legalább 1 m-nek kell lennie; és

| 7.1.2. | a közvetlenül mögötte lévő ülés H pontja legfeljebb 72 mm-rel lehet magasabban a szóban forgó ülés H pontjánál, vagy, ha a mögötte lévő ülés H pontja 72 mm-nél magasabban van, az ülést ilyen beépítési körülmények között kell megvizsgálni és jóváhagyni. |
| --- | --- |

7.1.2.

a közvetlenül mögötte lévő ülés H pontja legfeljebb 72 mm-rel lehet magasabban a szóban forgó ülés H pontjánál, vagy, ha a mögötte lévő ülés H pontja 72 mm-nél magasabban van, az ülést ilyen beépítési körülmények között kell megvizsgálni és jóváhagyni.

| 7.2. | Az 1. függelék szerinti jóváhagyás esetén az 1. és 2. vizsgálatot kell alkalmazni, az alábbi kivételekkel:






  7.2.1. | Az 1. vizsgálat nem alkalmazható, amennyiben az ülés hátsó oldalának nem ütközhet be nem kötött utas (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs előrenéző ülés). |
| --- | --- | --- |

7.2.

Az 1. függelék szerinti jóváhagyás esetén az 1. és 2. vizsgálatot kell alkalmazni, az alábbi kivételekkel:

7.2.1.

Az 1. vizsgálat nem alkalmazható, amennyiben az ülés hátsó oldalának nem ütközhet be nem kötött utas (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs előrenéző ülés).

| 7.2.2. | A 2. vizsgálat nem alkalmazható:






  7.2.2.1. | ha az ülés hátsó oldalának nem ütközhet bekötött utas; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

A 2. vizsgálat nem alkalmazható:

7.2.2.1.

ha az ülés hátsó oldalának nem ütközhet bekötött utas; vagy

| 7.2.2.2. | ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel van felszerelve, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak; vagy |
| --- | --- |

7.2.2.2.

ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel van felszerelve, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak; vagy

| 7.2.2.3. | ha az ülés megfelel ezen előírás 6. melléklete követelményeinek. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

ha az ülés megfelel ezen előírás 6. melléklete követelményeinek.

| 7.3. | Az 5. és 6. függelék szerinti jóváhagyás esetén minden vizsgálatot alkalmazni kell, az alábbi kivételekkel:






  7.3.1. | Az 5. függelék szerinti vizsgálat nem alkalmazható, amennyiben az ülés hátsó oldalának nem ütközhet be nem kötött utas (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs előrenéző ülés). |
| --- | --- | --- |

7.3.

Az 5. és 6. függelék szerinti jóváhagyás esetén minden vizsgálatot alkalmazni kell, az alábbi kivételekkel:

7.3.1.

Az 5. függelék szerinti vizsgálat nem alkalmazható, amennyiben az ülés hátsó oldalának nem ütközhet be nem kötött utas (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs előrenéző ülés).

| 7.3.2. | A 6. függelék szerinti vizsgálat nem alkalmazható:






  7.3.2.1. | ha az ülés hátsó oldalának nem ütközhet bekötött utas; vagy |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

A 6. függelék szerinti vizsgálat nem alkalmazható:

7.3.2.1.

ha az ülés hátsó oldalának nem ütközhet bekötött utas; vagy

| 7.3.2.2. | ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel van felszerelve, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak. |
| --- | --- |

7.3.2.2.

ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel van felszerelve, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. változat) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 8.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott üléseket és/vagy járműveket a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani, a fenti 5., 6. és 7. szakaszban meghatározottak betartásával. |
| --- | --- |

8.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott üléseket és/vagy járműveket a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani, a fenti 5., 6. és 7. szakaszban meghatározottak betartásával.

| 8.2. | A 8.1. szakasz követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében a gyártást megfelelően ellenőrizni kell. Ebben az esetben a megfelelő ellenőrzés a termék méretadatainak ellenőrzését és a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét jelenti. |
| --- | --- |

8.2.

A 8.1. szakasz követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében a gyártást megfelelően ellenőrizni kell. Ebben az esetben a megfelelő ellenőrzés a termék méretadatainak ellenőrzését és a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét jelenti.

| 8.3. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket, és bármely szükségesnek ítélt vizsgálatot elvégezhet a mintákon a jóváhagyás céljából végzett vizsgálatok keretében. Az ellenőrzéseket évente általában egyszer kell elvégezni. |
| --- | --- |

8.3.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket, és bármely szükségesnek ítélt vizsgálatot elvégezhet a mintákon a jóváhagyás céljából végzett vizsgálatok keretében. Az ellenőrzéseket évente általában egyszer kell elvégezni.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az előírás értelmében adott üléstípusra és/vagy járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti követelményeket nem teljesítik. |
| --- | --- |

9.1.

Az előírás értelmében adott üléstípusra és/vagy járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti követelményeket nem teljesítik.

| 9.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében található mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

9.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében található mintának megfelelő értesítésben.

10.   AZ ÜLÉSTÍPUS ÉS/VAGY A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

| 10.1. | Az üléstípus és/vagy a járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell az üléstípust és/vagy a járműtípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság a következőket teheti:






  10.1.1. | megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és az ülés és/vagy a jármű így is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- | --- |

10.1.

Az üléstípus és/vagy a járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell az üléstípust és/vagy a járműtípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság a következőket teheti:

10.1.1.

megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és az ülés és/vagy a jármű így is megfelel a követelményeknek; vagy

| 10.1.2. | további jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

10.1.2.

további jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

| 10.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a 4.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

10.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a 4.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 10.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez és erről tájékoztatja az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

10.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez és erről tájékoztatja az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az ezen előírás értelmében jóváhagyott eszköz gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó értesítés kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 12.1. | A 01. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az EGB-típusjóváhagyás megadását a 01. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében. |
| --- | --- |

12.1.

A 01. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az EGB-típusjóváhagyás megadását a 01. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében.

| 12.2. | 1999. október 1-jétől a legfeljebb 3 500 kg legnagyobb tömegű M2 kategóriájú járművek esetén, és a 01. módosításcsomag hatálybalépésétől számított 60. naptól kezdődően az M3 kategóriájú járművek esetén, az előírást alkalmazó szerződő felek csak a 01. módosításcsomaggal módosított előírás követelményeinek teljesítése esetén adják meg az EGB-típusjóváhagyást. |
| --- | --- |

12.2.

1999. október 1-jétől a legfeljebb 3 500 kg legnagyobb tömegű M2 kategóriájú járművek esetén, és a 01. módosításcsomag hatálybalépésétől számított 60. naptól kezdődően az M3 kategóriájú járművek esetén, az előírást alkalmazó szerződő felek csak a 01. módosításcsomaggal módosított előírás követelményeinek teljesítése esetén adják meg az EGB-típusjóváhagyást.

| 12.3. | 2001. október 1-jétől a legfeljebb 3 500 kg legnagyobb tömegű M2 kategóriájú járművek esetén és 1999. október 1-jétől az M3 kategóriájú járművek esetén, az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 01. módosításcsomaggal módosított előírással összhangban adtak meg. |
| --- | --- |

12.3.

2001. október 1-jétől a legfeljebb 3 500 kg legnagyobb tömegű M2 kategóriájú járművek esetén és 1999. október 1-jétől az M3 kategóriájú járművek esetén, az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 01. módosításcsomaggal módosított előírással összhangban adtak meg.

13.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleknek el kell küldeniük az Egyesült Nemzetek Titkárságára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak a szakhatóságoknak a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez be kell nyújtani a más országokban kibocsátott, a jóváhagyást vagy kiterjesztést, illetve a jóváhagyás elutasítását vagy visszavonását igazoló formanyomtatványokat.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalásban (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) meghatározottak szerint.

(2)  Az Amerikai Egyesült Államokban az 50. százalékosztályba tartozó átlagos férfi fő méreteinek megfelelő Hybrid II és III műszaki követelményei és részletes rajzai, valamint a bábu e vizsgálathoz történő beállításának előírásai az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál vannak letétbe helyezve, és kérésre az Európai Gazdasági Bizottság titkárságán (Svájc, Genf, Nemzetek Palotája) tekinthetők meg.

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália és 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika és 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), és 56 – Montenegró. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

---

1. függelék

Az ülések 5. szakasz szerinti és/vagy a rögzítések 6.1.2. szakasz szerinti vizsgálatára irányuló eljárások

1.   Követelmények

1.1.   A vizsgálatok során a következőket kell megállapítani:

| 1.1.1. | Hogy az ülést elfoglaló személy(eke)t megfelelően megtartja-e az előtte (előttük) lévő ülés(ek) és/vagy a biztonsági öv használata.






  1.1.1.1. | E követelmény teljesítettnek tekintendő, ha az előre mozgó próbabábu törzsének vagy fejének egyetlen része sem lépi túl az 1,6 méterrel a segédülés R pontja előtt lévő keresztirányú függőleges síkot. |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Hogy az ülést elfoglaló személy(eke)t megfelelően megtartja-e az előtte (előttük) lévő ülés(ek) és/vagy a biztonsági öv használata.

1.1.1.1.

E követelmény teljesítettnek tekintendő, ha az előre mozgó próbabábu törzsének vagy fejének egyetlen része sem lépi túl az 1,6 méterrel a segédülés R pontja előtt lévő keresztirányú függőleges síkot.

| 1.1.2. | Hogy az ülést elfoglaló személy(ek) nem szenved(nek) komoly sérülést.






  1.1.2.1. | Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha a felműszerezett próbabábu 4. függeléknek megfelelően megállapított biomechanikai elfogadhatósági kritériumai teljesülnek, azaz:






  1.1.2.1.1. | a fej elfogadhatósági kritériuma (HAC) kisebb mint 500; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2.

Hogy az ülést elfoglaló személy(ek) nem szenved(nek) komoly sérülést.

1.1.2.1.

Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha a felműszerezett próbabábu 4. függeléknek megfelelően megállapított biomechanikai elfogadhatósági kritériumai teljesülnek, azaz:

1.1.2.1.1.

a fej elfogadhatósági kritériuma (HAC) kisebb mint 500;

| 1.1.2.1.2. | a mellkas (ThAC) elfogadhatósági kritériuma kisebb mint 30 g, eltekintve az összesen 3 ms-nál rövidebb ideig tartó periódusoktól (g = 9,81 m/s2); |
| --- | --- |

1.1.2.1.2.

a mellkas (ThAC) elfogadhatósági kritériuma kisebb mint 30 g, eltekintve az összesen 3 ms-nál rövidebb ideig tartó periódusoktól (g = 9,81 m/s2);

| 1.1.2.1.3. | a combcsont (FAC) elfogadhatósági kritériuma kisebb mint 10kN, és a 8 kN-nál nagyobb értéket 20 ms-nál hosszabb összideig nem haladja meg. |
| --- | --- |

1.1.2.1.3.

a combcsont (FAC) elfogadhatósági kritériuma kisebb mint 10kN, és a 8 kN-nál nagyobb értéket 20 ms-nál hosszabb összideig nem haladja meg.

| 1.1.3. | Hogy az ülés és az ülést felerősítő részek megfelelő szilárdságúak.






  1.1.3.1. | A követelmény teljesítettnek tekintendő, amennyiben:






  1.1.3.1.1. | az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Hogy az ülés és az ülést felerősítő részek megfelelő szilárdságúak.

1.1.3.1.

A követelmény teljesítettnek tekintendő, amennyiben:

1.1.3.1.1.

az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során;

| 1.1.3.1.2. | az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak; |
| --- | --- |

1.1.3.1.2.

az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak;

| 1.1.3.1.3. | a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely bármilyen testi sérülést okozhat. |
| --- | --- |

1.1.3.1.3.

a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely bármilyen testi sérülést okozhat.

1.2.   Az üléstámlának vagy annak tartozékainak olyannak kell lenniük, hogy ütközés esetén nagy valószínűséggel ne okozzanak testi sérülést az utasnak. Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha valamennyi olyan terület, amelyet egy 165 mm átmérőjű gömb érinthet, legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral rendelkezik.

| 1.2.1. | Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.2. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.2.1.

Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.2. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak.

| 1.2.2. | Az üléstámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.2. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe kerülhet is azokkal. |
| --- | --- |

1.2.2.

Az üléstámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.2. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe kerülhet is azokkal.

2.   A vizsgálandó ülés előkészítése

2.1.   A vizsgálandó ülés beépítése történhet:

| 2.1.1. | vagy a jármű vázát helyettesítő vizsgálóalapra; |
| --- | --- |

2.1.1.

vagy a jármű vázát helyettesítő vizsgálóalapra;

| 2.1.2. | vagy egy rögzített vizsgálóalapra. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy egy rögzített vizsgálóalapra.

2.2.   A vizsgálandó ülés(ek) rögzítésének a vizsgálóalapon meg kell egyeznie azzal, vagy ugyanolyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint amelyek azo(ko)n a járművön (járműveken) találhatók, amely(ek)ben az ülést használni kívánják.

2.3.   A vizsgálandó ülésnek a teljes kárpitozással és minden tartozékkal felszerelteknek kell lennie. Ha az üléshez asztal is tartozik, annak visszatolt (csukott) helyzetben kell lennie.

2.4.   Amennyiben az ülés oldalirányban állítható, úgy annak teljesen kihúzott helyzetben kell lennie.

2.5.   Amennyiben a háttámla állítható, azt úgy kell beállítani, hogy a H pont meghatározásához használt próbabábu felsőtestének dőlésszöge és a tényleges torzószög a gépjárművön elfoglalt ülőhelyzetekben a lehető legjobban közelítse meg azt az értéket, amit a gyártó normális használatra javasol, vagy ha a gyártó erről külön nem rendelkezik, annak a lehető legközelebb kell lennie a függőlegestől hátrafelé mért 25°-hoz.

2.6   Amennyiben a háttámlán magassági irányban állítható fejtámla van, annak a legalsó helyzetben kell lennie.

2.7.   A segédüléshez és a vizsgálandó üléshez a 14. előírásnak (adott estben az előírás 7.4. szakasza szerinti eltéréssel) megfelelően beépített rögzítési pontokhoz erősített, a 16. előírásnak megfelelő jóváhagyott típusú biztonsági öveket kell felszerelni.

3.   Dinamikai vizsgálatok

3.1.   1. vizsgálat

A vizsgálóalapot egy vizsgálókocsira kell felszerelni.

3.2.   A segédülés

A segédülésnek a vizsgálandó üléssel megegyező típusúnak kell lennie, és azt azzal párhuzamosan, közvetlenül mögötte kell elhelyezni. A két ülést azonos magasságban, azonos módon beállítva, 750 mm-es ülésosztás távolságban kell elhelyezni.

| 3.2.1. | Ha más típusú segédülést használnak, ezt a körülményt meg kell említeni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ha más típusú segédülést használnak, ezt a körülményt meg kell említeni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

3.3.   A próbabábu

| 3.3.1. | A próbabábut bekötés nélkül kell a segédülésen elhelyezni úgy, hogy szimmetriasíkja egybeessen a kérdéses ülőhely szimmetriasíkjával. |
| --- | --- |

3.3.1.

A próbabábut bekötés nélkül kell a segédülésen elhelyezni úgy, hogy szimmetriasíkja egybeessen a kérdéses ülőhely szimmetriasíkjával.

| 3.3.2. | A próbabábuk kezeinek a combjukon kell nyugodniuk, könyöküknek érinteniük kell az ülés háttámláját; lábaikat teljesen ki kell nyújtani, és amennyiben lehetséges, a lábaknak párhuzamosan kell állniuk; sarkaiknak érintkezniük kell a padlóval. |
| --- | --- |

3.3.2.

A próbabábuk kezeinek a combjukon kell nyugodniuk, könyöküknek érinteniük kell az ülés háttámláját; lábaikat teljesen ki kell nyújtani, és amennyiben lehetséges, a lábaknak párhuzamosan kell állniuk; sarkaiknak érintkezniük kell a padlóval.

| 3.3.3. | Valamennyi előírt próbabábut az alábbi eljárással kell az ülésen elhelyezni:






  3.3.3.1. | a próbabábut az ülésen úgy kell elhelyezni, hogy a lehető legjobban megközelítse a kívánt helyzetet; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Valamennyi előírt próbabábut az alábbi eljárással kell az ülésen elhelyezni:

3.3.3.1.

a próbabábut az ülésen úgy kell elhelyezni, hogy a lehető legjobban megközelítse a kívánt helyzetet;

| 3.3.3.2. | a próbabábu felsőteste előtt, a lehető legalacsonyabb helyzetben egy 76 mm x 76 mm területű sík merev lapot kell elhelyezni; |
| --- | --- |

3.3.3.2.

a próbabábu felsőteste előtt, a lehető legalacsonyabb helyzetben egy 76 mm x 76 mm területű sík merev lapot kell elhelyezni;

| 3.3.3.3. | a sík merev lapot vízszintes irányban a próbabábu felsőtestéhez kell nyomni 25 daN és 35 daN közötti erővel:






  3.3.3.3.1. | a próbabábut vállainál fogva előre kell húzni függőleges helyzetbe, majd visszatolni az ülés háttámlájához. Ezt a műveletet kétszer kell megismételni; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.3.

a sík merev lapot vízszintes irányban a próbabábu felsőtestéhez kell nyomni 25 daN és 35 daN közötti erővel:

3.3.3.3.1.

a próbabábut vállainál fogva előre kell húzni függőleges helyzetbe, majd visszatolni az ülés háttámlájához. Ezt a műveletet kétszer kell megismételni;

| 3.3.3.3.2. | a fejet a felsőtest megmozdítása nélkül úgy kell beállítani, hogy a fejben lévő mérőműszereket tartó lap vízszintes legyen, és a fej középsíkja a járművel párhuzamos legyen; |
| --- | --- |

3.3.3.3.2.

a fejet a felsőtest megmozdítása nélkül úgy kell beállítani, hogy a fejben lévő mérőműszereket tartó lap vízszintes legyen, és a fej középsíkja a járművel párhuzamos legyen;

| 3.3.3.4. | a sík lapot óvatosan el kell távolítani; |
| --- | --- |

3.3.3.4.

a sík lapot óvatosan el kell távolítani;

| 3.3.3.5. | a próbabábut az ülésen előre kell mozdítani és a fent leírt eljárást meg kell ismételni; |
| --- | --- |

3.3.3.5.

a próbabábut az ülésen előre kell mozdítani és a fent leírt eljárást meg kell ismételni;

| 3.3.3.6. | amennyiben szükséges, az alsó végtagok helyzetét korrigálni kell; |
| --- | --- |

3.3.3.6.

amennyiben szükséges, az alsó végtagok helyzetét korrigálni kell;

| 3.3.3.7. | a beépített mérőműszerek semmiképpen sem befolyásolhatják a próbabábu mozgását az ütközés során; |
| --- | --- |

3.3.3.7.

a beépített mérőműszerek semmiképpen sem befolyásolhatják a próbabábu mozgását az ütközés során;

| 3.3.3.8. | a mérőműszerek rendszerének hőmérsékletét a vizsgálat előtt stabilizálni kell, és azt lehetőleg a 19 °C és 26 °C hőmérsékleti tartományban tartani. |
| --- | --- |

3.3.3.8.

a mérőműszerek rendszerének hőmérsékletét a vizsgálat előtt stabilizálni kell, és azt lehetőleg a 19 °C és 26 °C hőmérsékleti tartományban tartani.

3.4.   Az ütközés szimulációja

| 3.4.1. | Az ütközés szimulációjában használt vizsgálókocsi összes sebességváltozásának 30 és 32 km/h között kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.1.

Az ütközés szimulációjában használt vizsgálókocsi összes sebességváltozásának 30 és 32 km/h között kell lennie.

| 3.4.2. | A kocsi lassulásának, vagy – a kérelmező választása szerint – gyorsulásának az ütközési vizsgálat során az alábbi 1. ábrán feltüntetett értékeknek kell megfelelnie. A 3 ms alatti összidőtartamok kivételével a vizsgálókocsi az idő függvényében ábrázolt lassulási vagy gyorsulási görbéjének az 1. ábrán feltüntetett határgörbéken belül kell maradnia. |
| --- | --- |

3.4.2.

A kocsi lassulásának, vagy – a kérelmező választása szerint – gyorsulásának az ütközési vizsgálat során az alábbi 1. ábrán feltüntetett értékeknek kell megfelelnie. A 3 ms alatti összidőtartamok kivételével a vizsgálókocsi az idő függvényében ábrázolt lassulási vagy gyorsulási görbéjének az 1. ábrán feltüntetett határgörbéken belül kell maradnia.

| 3.4.3. | Ezenkívül az átlagos lassulásnak vagy gyorsulásnak 6,5 és 8,5 g érték között kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ezenkívül az átlagos lassulásnak vagy gyorsulásnak 6,5 és 8,5 g érték között kell lennie.

3.5.   2. vizsgálat

| 3.5.1. | Az 1. vizsgálatot meg kell ismételni a segédülésen ülő próbabábuval: a próbabábut be kell kötni a felszerelt, és a gyártó utasításainak megfelelően beállított biztonsági övvel. A 2. vizsgálatnál használt biztonságiöv-rögzítési pontok számát fel kell jegyezni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

3.5.1.

Az 1. vizsgálatot meg kell ismételni a segédülésen ülő próbabábuval: a próbabábut be kell kötni a felszerelt, és a gyártó utasításainak megfelelően beállított biztonsági övvel. A 2. vizsgálatnál használt biztonságiöv-rögzítési pontok számát fel kell jegyezni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

| 3.5.2. | A segédülésnek a vizsgálandó üléssel megegyező vagy attól eltérő típusúnak kell lennie, ennek adatait fel kell jegyezni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

3.5.2.

A segédülésnek a vizsgálandó üléssel megegyező vagy attól eltérő típusúnak kell lennie, ennek adatait fel kell jegyezni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

| 3.5.3. | Ha a 2. vizsgálatot hárompontos biztonsági övvel bekötött próbabábuval végzik, és a sérülési kritériumokat nem lépik túl, a segédülés úgy tekintendő, mint amelyik megfelel a 14. előírásban az e berendezés vonatkozásában meghatározott vizsgálat alatti statikus próbaterhelésekre és a felső rögzítési pont mozgására vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

3.5.3.

Ha a 2. vizsgálatot hárompontos biztonsági övvel bekötött próbabábuval végzik, és a sérülési kritériumokat nem lépik túl, a segédülés úgy tekintendő, mint amelyik megfelel a 14. előírásban az e berendezés vonatkozásában meghatározott vizsgálat alatti statikus próbaterhelésekre és a felső rögzítési pont mozgására vonatkozó követelményeknek.

1. ábra

Image

---

2. függelék

A járművön lévő rögzítések vizsgálati módszere a 6.1.1. szakasz alkalmazása során

1.   A mérőberendezés

| 1.1. | A járművön alkalmazni kívánt ülést megfelelőképpen reprezentáló merev szerkezetet a gyártó által rendelkezésre bocsátott rögzítőeszközökkel (csavarok, anyák stb.) a szerkezet vizsgálandó részeihez kell rögzíteni. |
| --- | --- |

1.1.

A járművön alkalmazni kívánt ülést megfelelőképpen reprezentáló merev szerkezetet a gyártó által rendelkezésre bocsátott rögzítőeszközökkel (csavarok, anyák stb.) a szerkezet vizsgálandó részeihez kell rögzíteni.

| 1.2. | Amennyiben ugyanarra a rögzítési helyre többféle, egymástól lábaik első és hátsó vége közötti távolság tekintetében különböző üléstípusokat lehet szerelni, a vizsgálatokat a legkisebb lábtávolsággal végzik el. A lábrész méretét a típusbizonyítványban meg kell adni. |
| --- | --- |

1.2.

Amennyiben ugyanarra a rögzítési helyre többféle, egymástól lábaik első és hátsó vége közötti távolság tekintetében különböző üléstípusokat lehet szerelni, a vizsgálatokat a legkisebb lábtávolsággal végzik el. A lábrész méretét a típusbizonyítványban meg kell adni.

2.   A vizsgálati módszer

| 2.1. | Megfelelő „F” erőt kell kifejteni: |
| --- | --- |

2.1.

Megfelelő „F” erőt kell kifejteni:

| 2.1.1. | a vonatkoztatási sík felett 750 mm magasságban annak a függőleges egyenesnek a mentén, amely átmegy vagy egy olyan sokszög által határolt felület geometriai középpontján, melynek csúcsai az egyes rögzítési pontok, vagy – adott esetben – az ülés rögzítésének szélső pontjain az 1.1. szakaszban meghatározott merev szerkezeten; |
| --- | --- |

2.1.1.

a vonatkoztatási sík felett 750 mm magasságban annak a függőleges egyenesnek a mentén, amely átmegy vagy egy olyan sokszög által határolt felület geometriai középpontján, melynek csúcsai az egyes rögzítési pontok, vagy – adott esetben – az ülés rögzítésének szélső pontjain az 1.1. szakaszban meghatározott merev szerkezeten;

| 2.1.2. | vízszintesen, a jármű eleje felé irányítottan; |
| --- | --- |

2.1.2.

vízszintesen, a jármű eleje felé irányítottan;

| 2.1.3. | a lehető legkisebb késleltetéssel és legalább 0,2 s időtartamig. |
| --- | --- |

2.1.3.

a lehető legkisebb késleltetéssel és legalább 0,2 s időtartamig.

| 2.2. | Az F erőhatást vagy |
| --- | --- |

2.2.

Az F erőhatást vagy

| 2.2.1. | az F = (5 000 ± 50) × i képlettel kell meghatározni,
  ahol:
  „F” N-ban van megadva és „i” azon ülés ülőhelyeinek számát jelenti, amely tekintetében a vizsgálandó rögzítéseket jóváhagyatják; vagy a gyártó kérésére; |
| --- | --- |

2.2.1.

az F = (5 000 ± 50) × i képlettel kell meghatározni,

ahol:

„F” N-ban van megadva és „i” azon ülés ülőhelyeinek számát jelenti, amely tekintetében a vizsgálandó rögzítéseket jóváhagyatják; vagy a gyártó kérésére;

| 2.2.2. | az előírás 1. függelékében leírt dinamikus vizsgálat során mért reprezentatív terheléseknek megfelelően állapítják meg. |
| --- | --- |

2.2.2.

az előírás 1. függelékében leírt dinamikus vizsgálat során mért reprezentatív terheléseknek megfelelően állapítják meg.

---

3. függelék

A VÉGREHAJTANDÓ MÉRÉSEK

1.   Valamennyi szükséges mérést a „Mérési technika ütközésvizsgálatokhoz: műszerezettség” című, az ISO 6487:1987 nemzetközi szabvány előírásainak megfelelő mérőrendszerekkel végzik el.

2.   Dinamikus vizsgálat

2.1.   A vizsgálókocsin végzendő mérések

A kocsi lassulásának vagy gyorsulásának jellemzőit a kocsi merev vázán mért lassulásokból vagy gyorsulásokból, 60-as CFC minősítésű mérőrendszerekkel kell mérni.

2.2.   A próbabábukon végzendő mérések

A mérőkészülékek által szolgáltatott értékeket az alábbi CFC minősítésű független adatcsatornákon keresztül kell feljegyezni:

| 2.2.1. | A próbabábu fejében végzendő mérések
  A súlypontra vonatkoztatott (γr) (1) eredő háromtengelyű gyorsulást egy 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A próbabábu fejében végzendő mérések

A súlypontra vonatkoztatott (γr) (1) eredő háromtengelyű gyorsulást egy 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

| 2.2.2. | A próbabábu mellkasában végzendő mérések
  A súlypont eredő gyorsulását egy 180-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.2.

A próbabábu mellkasában végzendő mérések

A súlypont eredő gyorsulását egy 180-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

| 2.2.3. | A próbabábu combjában végzendő mérések
  A tengelyirányú nyomóerőt 600-as CFC minősítésű rendszer segítségével mérik. |
| --- | --- |

2.2.3.

A próbabábu combjában végzendő mérések

A tengelyirányú nyomóerőt 600-as CFC minősítésű rendszer segítségével mérik.

---

(1)  g-ben kifejezve (g = 9,81 m/s2), amelynek skalárértékét az alábbi képlet alkalmazásával lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

| γl | = | a pillanatnyi hosszirányú gyorsulás értéke; |
| --- | --- | --- |
| γv | = | a pillanatnyi függőleges irányú gyorsulás értéke; |
| γt | = | a pillanatnyi keresztirányú gyorsulás értéke. |

γl

=

a pillanatnyi hosszirányú gyorsulás értéke;

γv

=

a pillanatnyi függőleges irányú gyorsulás értéke;

γt

=

a pillanatnyi keresztirányú gyorsulás értéke.

---

4. függelék

AZ ELFOGADHATÓSÁGI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

1.   A fej elfogadhatósági kritériuma (HAC)

| 1.1. | Ezt a sérülésre vonatkozó kritériumot (HAC) a 3. függelék 2.2.1. szakasza szerint mért eredő háromtengelyű gyorsulás alapján a következő képlettel kell kiszámítani:



  ahol t1 és t2 bármely időérték a vizsgálat során, amely t1 és t2 intervallumban a HAC értéke maximális. A t1 és t2 másodpercekben van kifejezve. |
| --- | --- |

1.1.

Ezt a sérülésre vonatkozó kritériumot (HAC) a 3. függelék 2.2.1. szakasza szerint mért eredő háromtengelyű gyorsulás alapján a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol t1 és t2 bármely időérték a vizsgálat során, amely t1 és t2 intervallumban a HAC értéke maximális. A t1 és t2 másodpercekben van kifejezve.

2.   A mellkas elfogadhatósági kritériuma (ThAC)

| 2.1. | Ezt a kritériumot a g-ben kifejezett és a 3. függelék 2.2.2. szakasza szerint mért eredő gyorsulás abszolút értéke és a ms-ban kifejezett gyorsulási időtartam határozza meg. |
| --- | --- |

2.1.

Ezt a kritériumot a g-ben kifejezett és a 3. függelék 2.2.2. szakasza szerint mért eredő gyorsulás abszolút értéke és a ms-ban kifejezett gyorsulási időtartam határozza meg.

3.   A comb elfogadhatósági kritériuma (FAC)

Ezt a kritériumot a 3. függelék 2.2.3. szakasza szerint mért, a próbabábu egyes combjaira axiális irányban ható kN-ban kifejezett nyomóerő és a nyomóerő ms-ban kifejezett időtartama határozza meg.

---

5. függelék

A STATIKUS VIZSGÁLAT KÖVETELMÉNYEI ÉS MÓDSZERE

1.   Követelmények

1.1.   Az e függeléknek megfelelően vizsgált ülésekkel szembeni követelmények célja annak megállapítása:

| 1.1.1. | hogy az ülést elfoglaló személyeket az előttük lévő ülések megfelelően megtartják-e; |
| --- | --- |

1.1.1.

hogy az ülést elfoglaló személyeket az előttük lévő ülések megfelelően megtartják-e;

| 1.1.2. | hogy az ülést elfoglaló személyek nem szenvednek-e komoly sérülést; és |
| --- | --- |

1.1.2.

hogy az ülést elfoglaló személyek nem szenvednek-e komoly sérülést; és

| 1.1.3. | hogy az ülés és az ülést felerősítő részek szilárdságilag megfelelőek-e. |
| --- | --- |

1.1.3.

hogy az ülés és az ülést felerősítő részek szilárdságilag megfelelőek-e.

1.2.   Az 1.1.1. szakasz követelményei teljesítettnek tekintendők, amennyiben a 2.2.1. szakaszban előírt erők támadáspontjának vízszintes síkban és a kérdéses ülőhely hosszanti középsíkjában mért legnagyobb elmozdulása nem haladja meg a 400 mm-t.

1.3.   Az 1.1.2. szakasz követelményei teljesítettnek tekintendők az alábbi jellemzők teljesülése esetén:

| 1.3.1. | A 2.2.1. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 100 mm. |
| --- | --- |

1.3.1.

A 2.2.1. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 100 mm.

| 1.3.2. | A 2.2.2. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 50 mm. |
| --- | --- |

1.3.2.

A 2.2.2. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 50 mm.

| 1.3.3. | az ülés támláját és tartozékait alkotó szerelvények ütközés során nagy valószínűséggel nem okoznak semmiféle testi sérülést az utasnak. Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha valamennyi olyan terület, amelyet egy 165 mm átmérőjű gömb érinthet, legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral rendelkezik. |
| --- | --- |

1.3.3.

az ülés támláját és tartozékait alkotó szerelvények ütközés során nagy valószínűséggel nem okoznak semmiféle testi sérülést az utasnak. Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha valamennyi olyan terület, amelyet egy 165 mm átmérőjű gömb érinthet, legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral rendelkezik.

| 1.3.4. | Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.3.3. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.3.4.

Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.3.3. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak.

| 1.3.5. | Az üléstámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.3.3. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe is kerülhet azokkal. |
| --- | --- |

1.3.5.

Az üléstámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.3.3. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe is kerülhet azokkal.

1.4.   Az 1.1.3. szakasz követelményei teljesítettnek tekintendők, ha:

| 1.4.1. | az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során; |
| --- | --- |

1.4.1.

az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során;

| 1.4.2. | az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak; |
| --- | --- |

1.4.2.

az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak;

| 1.4.3. | a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely bármilyen testi sérülést okozhat. |
| --- | --- |

1.4.3.

a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely bármilyen testi sérülést okozhat.

2.   Statikus vizsgálatok

2.1.   A vizsgálóberendezés

| 2.1.1. | A vizsgálóberendezés olyan hengeres felületekből áll, amelyeknek lekerekítési sugara 82 (± 3 mm), és szélessége:






  2.1.1.1. | a felső idom esetében legalább azonos az egyes ülőhelyek háttámlájának szélességével; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

A vizsgálóberendezés olyan hengeres felületekből áll, amelyeknek lekerekítési sugara 82 (± 3 mm), és szélessége:

2.1.1.1.

a felső idom esetében legalább azonos az egyes ülőhelyek háttámlájának szélességével;

| 2.1.1.2. | 320 (- 0/+ 10 mm) az e függelék 1. ábrája szerinti alsó idomnál. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

320 (- 0/+ 10 mm) az e függelék 1. ábrája szerinti alsó idomnál.

| 2.1.2. | Az ülés részeivel érintkező felületnek legalább 80 Shore A keménységű anyagból kell készülnie. |
| --- | --- |

2.1.2.

Az ülés részeivel érintkező felületnek legalább 80 Shore A keménységű anyagból kell készülnie.

| 2.1.3. | Minden hengeres idomot legalább egy olyan erőmérővel kell felszerelni, amely alkalmas a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott irányba ható erők mérésére. |
| --- | --- |

2.1.3.

Minden hengeres idomot legalább egy olyan erőmérővel kell felszerelni, amely alkalmas a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott irányba ható erők mérésére.

2.2.   A mérési módszer

| 2.2.1. | Egy

  N nagyságú erőhatást kell kifejteni a 2.1. szakasz szerinti készülék segítségével, az ülés minden egyes ülőhelyének hátulsó oldalára.





  2.2.1.1. | Az erőhatásnak az adott ülőhely függőleges középsíkjára kell irányulnia; vízszintesnek kell lennie, és az ülés hátuljától annak eleje felé kell hatnia. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Formula

2.2.1.1.

Az erőhatásnak az adott ülőhely függőleges középsíkjára kell irányulnia; vízszintesnek kell lennie, és az ülés hátuljától annak eleje felé kell hatnia.

| 2.2.1.2. | Az erőkifejtés irányának a vonatkoztatási sík feletti H1 magasságban 0,70 m és 0,80 m közé kell esnie. A pontos magasságot a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Az erőkifejtés irányának a vonatkoztatási sík feletti H1 magasságban 0,70 m és 0,80 m közé kell esnie. A pontos magasságot a gyártó határozza meg.

| 2.2.2. | A 2.1. szakasz szerinti készülékkel

  N nagyságú erőhatást kell kifejteni az ülés minden egyes ülőhelyének hátulsó oldalára, ugyanabban a függőleges síkban és ugyanabban az irányban, a vonatkoztatási sík felett 0,45 m és 0,55 m közötti H2 magasságban. A pontos magasságot a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

| 2.2.3. | A vizsgálóidomokat a 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott erőhatások kifejtése alatt, amennyire csak lehet, érintkezésben kell tartani az ülés hátulsó oldalával. Az idomoknak vízszintes síkban elfordíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

2.2.3.

A vizsgálóidomokat a 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott erőhatások kifejtése alatt, amennyire csak lehet, érintkezésben kell tartani az ülés hátulsó oldalával. Az idomoknak vízszintes síkban elfordíthatónak kell lenniük.

| 2.2.4. | Amennyiben az ülés több ülőhelyből áll, az egyes ülőhelyeknek megfelelő erőhatásokat egyidejűleg kell annyi felső és alsó idommal kifejteni, amennyi az ülőhelyek száma. |
| --- | --- |

2.2.4.

Amennyiben az ülés több ülőhelyből áll, az egyes ülőhelyeknek megfelelő erőhatásokat egyidejűleg kell annyi felső és alsó idommal kifejteni, amennyi az ülőhelyek száma.

| 2.2.5. | Az egyes ülőhelyeknél az egyes idomok kezdeti helyzetének meghatározásához a készüléket legalább 20 N erővel kell az üléshez nyomni. |
| --- | --- |

2.2.5.

Az egyes ülőhelyeknél az egyes idomok kezdeti helyzetének meghatározásához a készüléket legalább 20 N erővel kell az üléshez nyomni.

| 2.2.6. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott erőhatásokat a lehető leggyorsabban kell kifejteni, és azokat a deformáció mértékétől függetlenül, legalább 0,2 s ideig együttesen az előírt értéken tartani. |
| --- | --- |

2.2.6.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott erőhatásokat a lehető leggyorsabban kell kifejteni, és azokat a deformáció mértékétől függetlenül, legalább 0,2 s ideig együttesen az előírt értéken tartani.

| 2.2.7. | Amennyiben a vizsgálatot úgy végezték el, hogy egy vagy több, de nem az összes erő nagyobb volt, mint a 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott érték, és az ülés megfelelt a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.2.7.

Amennyiben a vizsgálatot úgy végezték el, hogy egy vagy több, de nem az összes erő nagyobb volt, mint a 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott érték, és az ülés megfelelt a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

1. ábra

Statikus vizsgálóberendezés

Image

---

6 függelék

Üléstámlák hátsó részének energiaelnyelési jellemzői

| 1. | Az üléstámlák hátsó részének ezen előírás 2.21. szakaszában meghatározott vonatkoztatási zónában lévő elemeit a gyártó kívánságára ellenőrizni kell a 21. előírás 4. mellékletében meghatározott energiaelnyelési követelmények szempontjából. Ebből a célból valamennyi felszerelt tartozékot az összes használati helyzetben meg kell vizsgálni, az asztalok kivételével, amelyeket csak tárolási helyzetben kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.

Az üléstámlák hátsó részének ezen előírás 2.21. szakaszában meghatározott vonatkoztatási zónában lévő elemeit a gyártó kívánságára ellenőrizni kell a 21. előírás 4. mellékletében meghatározott energiaelnyelési követelmények szempontjából. Ebből a célból valamennyi felszerelt tartozékot az összes használati helyzetben meg kell vizsgálni, az asztalok kivételével, amelyeket csak tárolási helyzetben kell figyelembe venni.

| 2. | Ezt a vizsgálatot fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó, ezen előírás 1. melléklete szerinti értesítésben. Egy rajzot kell mellékelni, amelyen látható az ülés hátsó részének az energiaelosztási vizsgálattal ellenőrzött területe. |
| --- | --- |

2.

Ezt a vizsgálatot fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó, ezen előírás 1. melléklete szerinti értesítésben. Egy rajzot kell mellékelni, amelyen látható az ülés hátsó részének az energiaelosztási vizsgálattal ellenőrzött területe.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

---

3. MELLÉKLET

JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

1.   Ülés jóváhagyási jelének elrendezése

Image

2.   Járműtípus jóváhagyási jelének elrendezése

Image

---

4. MELLÉKLET

Eljárás a H pont és a járműben utazó személy törzsének különböző üléshelyzetekben bezárt tényleges dőlésszögének meghatározására

1.   A VIZSGÁLAT CÉLJA

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont és a járműben utazó személy törzsének egy vagy több üléshelyzetben bezárt szöge, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok kapcsolata (1).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E melléklet alkalmazásában:

2.1.   „Referenciaadat”: az üléshelyzet alábbi jellemzője, illetve jellemzői:

2.2.   „Háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz” (háromdimenziós H-próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza.

2.3.   „H pont”: az alábbi 4. szakasz szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H-pont-irányzó gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűréshatárok értékét a 3.2.2. szakasz tartalmazza). A H pont, a 4. szakaszban leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog.

2.4.   „R pont” vagy az „ülés referenciapontja”: a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg.

2.5.   „Törzsvonal”: a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó helyzetben van.

2.6.   „Törzs tényleges dőlésszöge”: a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hát dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérővel mért szög. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza).

2.7.   „Törzs tervezett dőlésszöge”: az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor a háttámla a jármű gyártója által tervezett helyzetben van.

2.8.   „Utas középsíkja” (C/LO): a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középső síkja. A H pont Y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg.

2.9.   „Háromdimenziós referenciarendszer”: a melléklet 2. függelékében leírt rendszer.

2.10.   „Vonatkoztatási pontok”: a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések).

2.11.   „Jármű mérési helyzete”: a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a vonatkoztatási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Adatszolgáltatás

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelyeknél referenciaadatokkal kell bizonyítani az előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő összes adatot, vagy közülük a megfelelőket kell benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben;

| 3.1.2. | a törzs tervezett dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezett dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések.

3.2.   A mért adatok és a tervezett műszaki adatok kapcsolata

3.2.1.   A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. szakaszban rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzsdőlésszög értékével.

3.2.2.   Az R pont és a H pont relatív helyzetét, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5 fokos tartományában található.

3.2.3.   Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható az előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására.

3.2.4.   Amennyiben a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a 3.2.2. szakaszban rögzített követelményeknek, a H pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. szakaszban rögzített feltételek lépnek érvénybe.

3.2.5.   Amennyiben a 3.2.4. szakaszban leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a fenti 3.2.2. szakasz követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor az előírásban utalás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére.

4.   ELJÁRÁS A H PONT ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGÁLLAPÍTÁSÁRA

4.1.   A gyártó, saját belátása szerint, 20 ± 10 °C hőmérsékletre előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés anyaga elérje a környezeti hőmérsékletet. Amennyiben a vizsgálandó ülést korábban még nem használták, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy ugyanilyen súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu beszerelése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

4.2.   A járműnek a 2.11. szakaszban meghatározott mérési helyzetben kell lennie.

4.3.   Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási helyzetbe kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását veszik figyelembe, és figyelmen kívül hagyják az ülésnek a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő helyzetbe állításához szükséges mozgatását. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának előírásai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetén a függőleges helyzetet szilárdan rögzíteni kell a gyártó által előírt normál vezetési helyzetnek megfelelően.

4.4.   Az ülés háromdimenziós próbabábuval érintkező felületét megfelelő méretű és szerkezetű muszlinanyaggal kell letakarni, amely a műszaki leírásában cm2-ként 18,9 fonalat tartalmazó és 0,228 kg/m2 súlyú normál pamutszövetként, illetve ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyagként szerepel.

Amennyiben a vizsgálatot a járműből kiszerelt ülésen hajtják végre, a padlónak, amelyre az ülést helyezik, ugyanolyan lényegi jellemzőkkel (2) kell rendelkeznie, mint a jármű padlójának, ahol az ülést használni szeretnék.

4.5.   Helyezze el a háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat reprezentáló részét úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a háromdimenziós próbabábu középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábut a járművön belül a C/LO síkhoz képest beljebb is el lehet helyezni, ha egyébként annyira kívül lenne, hogy az ülés pereme miatt nem lehet szintezni.

4.6.   Erősítse a bábu lábfejét és alsó lábszárát az ülőfelülethez külön-külön, vagy a T rúd és az alsó lábszár-szerelvény segítségével. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal és merőlegesnek az ülés hosszanti középsíkjára.

4.7.   A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábát a következők szerint kell beállítani:

4.7.1.   Kiválasztott üléshelyzet: vezetőülés és szélső első utasülés.

| 4.7.1.1. | A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjától bal oldalra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobb oldalra. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát szükség esetén vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjától bal oldalra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobb oldalra. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát szükség esetén vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg lehessen támasztani. Az irányzó gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg lehessen támasztani. Az irányzó gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk.

4.7.2.   Kiválasztott üléshelyzet: szélső hátsó

A hátsó üléseken vagy segédüléseken a próbabábu lábait a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Amennyiben a lábfejek a padló különböző magasságú részein helyezkednek el, az első ülést elsőként érintő lábfejet kell referenciapontnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú dőlés beállítására szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

4.7.3.   Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:

A fenti 4.7.1. szakaszban leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni.

4.8.   Helyezze fel a terhelősúlyokat az alsó lábszárra és a combra, és állítsa vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut.

4.9.   Döntse előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a T rúd segítségével távolítsa el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével helyezze vissza a háromdimenziós próbabábut az ülésre:

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló, visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló, visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a T rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével úgy, hogy az ülőfelület érintkezzen a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a T rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével úgy, hogy az ülőfelület érintkezzen a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát).

4.10.   A csípő dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérő és a T rúd burkolatának metszéspontjában alkalmazzon 100 ± 10 N terhelést a háromdimenziós próbabábu hátára. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a combok beállítására szolgáló tengely burkolata feletti ponton áthaladó vonal mentén kell megtartani (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). Ezután engedje vissza óvatosan a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre.

4.11.   Helyezze fel a jobb és bal oldali farsúlyokat, majd váltakozva a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt. A háromdimenziós próbabábunak vízszintes helyzetben kell maradnia.

4.12.   A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntse előre a próbabábu hátát. Lendítse ki oldalra a háromdimenziós próbabábut 10 fokkal (a függőleges középsík mindkét oldalára 5 fokkal) három teljes ciklusban a próbabábu és az ülés között felhalmozódott súrlódás feloldása érdekében.

A lendítési művelet során lehet, hogy a háromdimenziós próbabábu T rúdja eltér a megadott vízszintes és függőleges vonaltól. Ezért a T rudat a lengő mozdulatok közben megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével kell megtartani. A T rúd megtartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljen arra, hogy kívülről ne fejtsen ki véletlenül erőt függőleges irányban vagy előrefelé és hátrafelé.

A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábfejek változtatják helyzetüket, akkor pillanatnyilag abban a helyzetben kell hagyni őket.

Óvatosan engedje vissza a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizze, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Amennyiben a kilendítő művelet során elmozdult a próbabábu lába, a következő lépések végrehajtásával kell visszahelyezni:

Felváltva, csak a szükséges mértékben, emelje fel mindkét lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. A felemelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, nem kell elülső vagy oldalsó terhelést alkalmazni. Ha mindkét lábfejet visszahelyezte a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.

Ellenőrizze, hogy az oldalsó libella vízszintes helyzetben van-e, ha szükséges, fejtsen ki megfelelő nagyságú oldalsó terhelést a bábu hátlapjának tetejére, melynek hatására a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerül az üléssel.

4.13.   Tartsa meg a T rudat, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, és közben végezze el az alábbi műveleteket:

| a) | engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- |

a)

engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd szüntesse meg, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérő nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje kívülről lefelé vagy oldalról ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be, és ismételje meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve. |
| --- | --- |

b)

felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd szüntesse meg, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérő nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje kívülről lefelé vagy oldalról ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be, és ismételje meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve.

4.14.   Végezze el a következő méréseket:

| 4.14.1. | A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével kell meghatározni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérőről lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó helyzetben van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérőről lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó helyzetben van.

4.15.   Amennyiben célszerű megismételni a háromdimenziós próbabábu beszerelését, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.

4.16.   Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések azonosnak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy „tényleges törzsdőlésszöget” kell meghatározni úgy, hogy a melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut olyan ülésre helyezik, amelyet a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekintenek. Ez a hely:

| 4.16.1. | az első üléssorban a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

az első üléssorban a vezetőülés;

| 4.16.2. | a hátsó sor vagy sorok esetében egy szélső ülés. |
| --- | --- |

4.16.2.

a hátsó sor vagy sorok esetében egy szélső ülés.

---

(1)  Az első ülésektől eltérő üléshelyzetekben, ahol a H pontot nem lehet a háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszközzel vagy eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R pontot veheti figyelembe referenciapontként.

(2)  Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, felület textúrája stb.

1. függelék

A háromdimenziós h-pont-vizsgáló eszköz leírása
   (1)

(háromdimenziós próbabábu)

1.   Hát- és ülőfelület

A próbabábu háta és ülőfelülete merevített műanyagból és fémből készül; az emberi test törzsét és combjait szimulálják, és a H pontban csuklósan illeszkednek egymáshoz. A H pontban felfüggesztett próbabábuhoz erősített szögmérő a törzs tényleges dőlésszögének mérésére szolgál. Az ülőfelülethez csatlakozó, állítható combrúd segítségével határozható meg a comb középvonala, és ez a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló szögmérő alapvonala.

2.   Törzs és lábak

Az alsó lábelemek a térdeket csuklósan összekötő tengelynél kapcsolódnak az ülőfelülethez, amely az állítható combrúd oldalirányú nyúlványa. A térd dőlésszögének mérésére a szögmérőket az alsó lábelemekbe építik be. A cipőt és a lábfejet reprezentáló részek kalibrálva vannak a lábfej dőlésszögének méréséhez. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő gravitációs középpontokban kell elhelyezni, hogy az ülésbenyomódás egy 76 kg-os férfi súlyának feleljen meg. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu valamennyi csuklós csatlakozása szabadon mozogjon, jelentős súrlódás nélkül.

1.   ábra

A háromdimenziós próbabábu alkotórészeinek megnevezése

Image

2.   ábra

A háromdimenziós próbabábu alkotórészeinek mérete és terheléseloszlása

Image

---

(1)  A háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatást kérhet a Society of Automobile Engineers (SAE) társaságtól (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).

Az eszköz megfelel az ISO 6549:1980 szabványban leírt műszaki adatoknak.

2. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIARENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát). (1) |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát). (1)

| 2. | A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a vonatkoztatási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a vonatkoztatási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított vonatkoztatási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított vonatkoztatási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.

Ábra

Háromdimenziós referenciarendszer

Image

---

(1)  A referenciarendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.

3. függelék

ÜLÉSHELYZETEKRE VONATKOZÓ REFERENCIAADATOK

1.   Referenciaadatok kódolása

Az üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatok folytatólagosan vannak felsorolva. Az üléshelyzetek kétjegyű kód alapján azonosíthatók. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor számát mutatja a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második jegy egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű előrehaladási irányából nézve. A következő betűk használhatók:

| L | = | bal |
| --- | --- | --- |
| C | = | középső |
| R | = | jobb |

L

=

bal

C

=

középső

R

=

jobb

2.   A jármű mérési helyzetének leírása

2.1.   A vonatkoztatási pontok koordinátái

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Referenciaadatok felsorolása

3.1.   Üléshelyzet: ...

3.1.1.   R pont koordinátái

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Törzs tervezett dőlésszöge: ...

3.1.3.   Az ülés beállítására vonatkozó előírások (1)

| | vízszintes: ... |
| --- | --- |

vízszintes: ...

| | függőleges: ... |
| --- | --- |

függőleges: ...

| | szögbeállítás: ... |
| --- | --- |

szögbeállítás: ...

| | törzs dőlésszöge: ... |
| --- | --- |

törzs dőlésszöge: ...

Megjegyzés: A további üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat a 3.2., 3.3. stb. pontban sorolhatja fel.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/46

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 87. számú előírása — Egységes rendelkezések gépjárművek nappali menetjelző lámpáinak jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 14. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. október 24.

A 2. javított változat 1. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2009. november 11.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fényerő |
| --- | --- |

7.

| 8. | Látszólagos felület |
| --- | --- |

8.

| 9. | A fény színe |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hőállósági vizsgálat |
| --- | --- |

11.

| 12. | A nappali menetjelző lámpa típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

12.

| 13. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

13.

| 15. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

15.

| 14. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

14.

| 16. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

16.

MELLÉKLETEK

| 1 melléklet – | Értesítés nappali menetjelző lámpa adott típusa jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 87. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1 melléklet –

| 2 melléklet – | Példa a jóváhagyási jel elrendezésére |
| --- | --- |

2 melléklet –

| 3 melléklet – | Fénytani mérések |
| --- | --- |

3 melléklet –

| 4 melléklet – | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

4 melléklet –

| 5 melléklet – | Hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

5 melléklet –

| 6 melléklet – | A térbeli fényeloszlás méréséhez előírt minimális szögek |
| --- | --- |

6 melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Az előírás az L, M, N és T kategóriájú járművek (1) nappali menetjelző lámpáira vonatkozik.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „Nappali menetjelző lámpa”: menetirányba néző olyan lámpa, amely arra szolgál, hogy a haladó járművet nappal jobban láthatóvá tegye. |
| --- | --- |

2.1.

„Nappali menetjelző lámpa”: menetirányba néző olyan lámpa, amely arra szolgál, hogy a haladó járművet nappal jobban láthatóvá tegye.

| 2.2. | A 48. sz. előírásban és annak a típusjóváhagyás alkalmazása idején hatályos módosításcsomagjában szereplő fogalommeghatározásokat ezen előírásra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

2.2.

A 48. sz. előírásban és annak a típusjóváhagyás alkalmazása idején hatályos módosításcsomagjában szereplő fogalommeghatározásokat ezen előírásra alkalmazni kell.

| 2.3. | „Különböző típusú nappali menetjelző lámpák”: azok a lámpák, amelyek olyan lényeges tekintetben különböznek egymástól, mint:






  a) | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„Különböző típusú nappali menetjelző lámpák”: azok a lámpák, amelyek olyan lényeges tekintetben különböznek egymástól, mint:

a)

márkanév vagy védjegy;

| b) | az optikai rendszer jellemzői (fényerősségi szintek, világítási szögek, az izzólámpa kategóriája, fényforrásmodul stb.). |
| --- | --- |

b)

az optikai rendszer jellemzői (fényerősségi szintek, világítási szögek, az izzólámpa kategóriája, fényforrásmodul stb.).

Az izzólámpa színének vagy bármelyik szűrő színének megváltoztatása nem jelent típusváltozást.

| 2.4. | Az előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára, valamint a 37. sz. előírásra utaló hivatkozások a 37. sz. előírásra és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjára vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.4.

Az előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára, valamint a 37. sz. előírásra utaló hivatkozások a 37. sz. előírásra és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjára vonatkoznak.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosának vagy megfelelően meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

Azt is meg kell adni, ha a kérelmező döntése alapján a készülék – a jármű vonatkoztatási síkjához és a talajhoz viszonyítva – a vonatkoztatási tengely különböző dőlésszögeivel építhető be a járműbe, vagy ha elforgatható a vonatkoztatási tengelye körül; a beépítés ezen körülményeit fel kell tüntetni az értesítésben.

3.2.   A nappali menetjelző lámpa minden típusához a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:

| 3.2.1. | részletes rajzok (három példányban), amelyek alapján a nappali menetjelző lámpa típusát azonosítani lehet, és amelyek geometriailag mutatják azt a helyzetet, amelyben a lámpát a járműbe beépíthetik; továbbá a mérések alkalmával vonatkoztatási tengelyként használandó mérési tengelyt (vízszintes szög, H = 0°; függőleges szög, V = 0°), valamint a mérések alkalmával vonatkoztatási középpontként használandó pontot, illetve a világító felületet. |
| --- | --- |

3.2.1.

részletes rajzok (három példányban), amelyek alapján a nappali menetjelző lámpa típusát azonosítani lehet, és amelyek geometriailag mutatják azt a helyzetet, amelyben a lámpát a járműbe beépíthetik; továbbá a mérések alkalmával vonatkoztatási tengelyként használandó mérési tengelyt (vízszintes szög, H = 0°; függőleges szög, V = 0°), valamint a mérések alkalmával vonatkoztatási középpontként használandó pontot, illetve a világító felületet.

| 3.2.2. | rövid műszaki leírás, amely a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák kivételével ismerteti különösen a következőket:






  a) | az izzólámpa előírt kategóriája, amelynek szerepelnie kell a 37. sz. előírásban és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában; és/vagy |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

rövid műszaki leírás, amely a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák kivételével ismerteti különösen a következőket:

a)

az izzólámpa előírt kategóriája, amelynek szerepelnie kell a 37. sz. előírásban és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában; és/vagy

| b) | a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja;

| 3.2.3. | két lámpa. |
| --- | --- |

3.2.3.

két lámpa.

4.   JELÖLÉSEK

A jóváhagyásra benyújtott nappali menetjelző lámpán

4.1.   Fel kell tüntetni a kérelmező által használt márkanevet vagy védjegyet, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.2.   A nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpáktól eltekintve egy jól olvasható és eltávolíthatatlan jelölést kell feltüntetni a következőkről:

| a) | az előírt izzólámpa-kategória vagy -kategóriák; és/vagy |
| --- | --- |

a)

az előírt izzólámpa-kategória vagy -kategóriák; és/vagy

| b) | a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja. |
| --- | --- |

b)

a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja.

4.3.   Az elektronikus fényforrás-szabályozóval és/vagy nem cserélhető fényforrással és/vagy fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében fel kell tüntetni a névleges feszültséget vagy feszültségértékeket és a maximális névleges watt-teljesítményt.

4.4.   Elegendő helyet kell hagyni a lenti 5.2. szakaszban előírt jóváhagyási jel és a kiegészítő jelzések számára; az említett helyet a fenti 3.2.1. szakasz szerinti rajzokon fel kell tüntetni.

4.5.   Fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében a fényforrásmodulon fel kell tüntetni a következőket:

| 4.5.1. | A kérelmező által használt márkanév vagy védjegy, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- |

4.5.1.

A kérelmező által használt márkanév vagy védjegy, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 4.5.2. | a modul egyedi azonosító kódja, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűjelekkel kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 5.2.1.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek; ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 3.2.1. szakaszban említett rajzokon.
  A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia; |
| --- | --- |

4.5.2.

a modul egyedi azonosító kódja, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűjelekkel kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 5.2.1.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek; ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 3.2.1. szakaszban említett rajzokon.

A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia;

| 4.5.3. | a névleges feszültség és a névleges teljesítményfelvétel megjelölése. |
| --- | --- |

4.5.3.

a névleges feszültség és a névleges teljesítményfelvétel megjelölése.

4.6.   Azon lámpák esetében, amelyek a lámpa részét nem képező elektronikus fényforrás-szabályozó alkalmazásával a 6 V, 12 V, illetve 24 V névleges feszültségtől eltérő feszültségen is üzemelnek, fel kell tüntetni a másodlagos névleges feszültséget.

4.7.   A lámpa részét képező, de nem a lámpatestbe épített elektronikus fényforrás-szabályozón fel kell tüntetni a gyártó nevét és azonosító számát.

5.   JÓVÁHAGYÁS

5.1.   Általános előírások

5.1.1.   Ha a fenti 3.2.3. szakasz szerint benyújtott két lámpa megfelel az előírás követelményeinek, a jóváhagyást meg kell adni.

5.1.2.   Ha a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák az 1958. évi egyezményhez csatolt több előírás követelményeinek is megfelelnek, elég egyetlen nemzetközi jóváhagyási jelet feltüntetni, feltéve, hogy az említett lámpákat nem csoportosítják, egyesítik vagy építik össze olyan lámpával, amely nem felel meg az említett előírások valamelyikének.

5.1.3.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az ezen előírás hatálya alá eső több lámpatípushoz.

5.1.4.   Egy lámpatípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

5.1.5.   Minden olyan lámpán, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 4.4. szakaszban megadott helyen fel kell tüntetni az alábbi 5.2. és 5.3. szakaszban leírt jelölést.

5.1.6.   Az 5.2. szakaszban említett jelölésnek és jeleknek eltávolíthatatlannak és jól olvashatónak kell lenniük az után is, hogy a lámpát a járműbe beépítették.

5.2.   A jóváhagyási jel felépítése

A jóváhagyási jelnek a következőket kell tartalmaznia:

| 5.2.1. | a nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőkből áll:






  5.2.1.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

a nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőkből áll:

5.2.1.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

| 5.2.1.2. | a jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

a jóváhagyási szám;

| 5.2.2. | az „RL” kiegészítő jel; |
| --- | --- |

5.2.2.

az „RL” kiegészítő jel;

| 5.2.3. | a jóváhagyási szám két számjegyét, amelyek a jóváhagyás időpontjában hatályos módosításcsomag számát jelölik, a fenti kiegészítő jelek közelében lehet elhelyezni. |
| --- | --- |

5.2.3.

a jóváhagyási szám két számjegyét, amelyek a jóváhagyás időpontjában hatályos módosításcsomag számát jelölik, a fenti kiegészítő jelek közelében lehet elhelyezni.

5.3.   A jóváhagyási jel elrendezése

5.3.1.   Különálló lámpák

Az előírás 2. mellékletében szereplő 1. ábrán látható példa a jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelek elrendezésére.

5.3.2.   Csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák

5.3.2.1.   Azokat a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákat, amelyek több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elegendő egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni; ez a jel egy körből áll, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma, a kört a jóváhagyási szám követi. A jóváhagyási jel a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:

| 5.3.2.1.1. | az a beépítés után jól látható; |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

az a beépítés után jól látható;

| 5.3.2.1.2. | a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák optikai alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák optikai alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is.

5.3.2.2.   A jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő minden lámpa esetében meg kell adni a lámpa azonosító jelölését, az előírás fontosabb műszaki változtatásait magában foglaló, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos legújabb módosításcsomag számát és szükség esetén az előírt nyilat:

| 5.3.2.2.1. | a megfelelő világító felületen; vagy |
| --- | --- |

5.3.2.2.1.

a megfelelő világító felületen; vagy

| 5.3.2.2.2. | olyan módon csoportosítva, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyértelműen azonosíthatók legyenek. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

olyan módon csoportosítva, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyértelműen azonosíthatók legyenek.

5.3.2.3.   A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb egyedi jelre kötelezően előírt minimális méret.

5.3.2.4.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák másik típusához.

5.3.2.5.   Az előírás 2. mellékletében szereplő 2. ábrán látható példa a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jelek és a fent említett kiegészítő jelzések elrendezésére.

5.3.3.   Más lámpákkal összeépített lámpák, amelyek lencséi más típusú eszközökhöz is felhasználhatók

A fenti 5.3.2. szakaszban rögzített rendelkezések alkalmazandók.

5.3.3.1.   Továbbá, ha ugyanazt a lencsét alkalmazzák, akkor ez utóbbin szerepelhetnek az egyes fényszóró- vagy lámpaegységtípusokra vonatkozó jóváhagyási jelek, amennyiben a fényszórótesten, még ha nem választható is el a lencsétől, szintén rendelkezésre áll a 4.4. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket.

Amennyiben ugyanazt a lámpatestet különböző típusú készülékek alkotják, a különböző jóváhagyási jelek mind elhelyezhetők a lámpatesten.

5.3.3.2.   Az előírás 2. mellékletében szereplő 3. ábra bemutatja, hogy a fenti esetben miként lehet elrendezni a jóváhagyási jeleket.

6.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Mindegyik lámpának meg kell felelnie az alábbi szakaszokban előírt követelményeknek.

6.2.   A nappali menetjelző lámpákat úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a szokásos használat mellett fellépő rezgések ellenére kielégítően ellássák feladatukat, és megőrizzék ezen előírás szerinti jellemzőiket.

6.3.   Fényforrásmodulok esetében ellenőrizni kell a következőket:

| 6.3.1. | A fényforrásmodult úgy kell kialakítani, hogy:






  a) | minden fényforrásmodul csak a meghatározott és megfelelő helyzetben legyen beépíthető, és kizárólag szerszámmal lehessen eltávolítani; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

A fényforrásmodult úgy kell kialakítani, hogy:

a)

minden fényforrásmodul csak a meghatározott és megfelelő helyzetben legyen beépíthető, és kizárólag szerszámmal lehessen eltávolítani;

| b) | ha egynél több fényforrásmodult használnak a lámpatestben, akkor a különböző jellemzőkkel rendelkező fényforrásmodulok nem lehetnek felcserélhetők ugyanazon a lámpatesten belül. |
| --- | --- |

b)

ha egynél több fényforrásmodult használnak a lámpatestben, akkor a különböző jellemzőkkel rendelkező fényforrásmodulok nem lehetnek felcserélhetők ugyanazon a lámpatesten belül.

| 6.3.2. | A fényforrásmodulnak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lennie. |
| --- | --- |

6.3.2.

A fényforrásmodulnak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lennie.

6.4.   Fényforrásmodul

6.4.1.   A fényforrásmodult úgy kell kialakítani, hogy sötétben is csak a megfelelő helyzetben lehessen beszerelni.

6.4.2.   A fényforrásmodulnak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lennie.

6.5.   Cserélhető izzólámpa esetében:

| 6.5.1. | a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott izzólámpa bármely kategóriája használható, feltéve, hogy a 37. sz. előírás vagy az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagja nem korlátozza ezek használatát; |
| --- | --- |

6.5.1.

a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott izzólámpa bármely kategóriája használható, feltéve, hogy a 37. sz. előírás vagy az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagja nem korlátozza ezek használatát;

| 6.5.2. | a készüléket úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát kizárólag a megfelelő helyzetben lehessen rögzíteni; |
| --- | --- |

6.5.2.

a készüléket úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát kizárólag a megfelelő helyzetben lehessen rögzíteni;

| 6.5.3. | az izzólámpa foglalatának meg kell felelnie az IEC 60061 sz. kiadványában megadott jellemzőknek. Olyan adatlapot kell használni a foglalathoz, amely az alkalmazott izzólámpa kategóriájára érvényes. |
| --- | --- |

6.5.3.

az izzólámpa foglalatának meg kell felelnie az IEC 60061 sz. kiadványában megadott jellemzőknek. Olyan adatlapot kell használni a foglalathoz, amely az alkalmazott izzólámpa kategóriájára érvényes.

7.   FÉNYERŐ

7.1.   Az egyes lámpák által kibocsátott fény erejének legalább 400 cd-nak kell lennie a vonatkoztatási tengely mentén.

7.2.   A vonatkoztatási tengelyen kívül, de ezen előírás 6. mellékletében szereplő ábrán meghatározott szögtartományokon belül az egyes lámpák által kibocsátott fény ereje:

| 7.2.1. | az ezen előírás 3. mellékletében megadott normál fényerősség-eloszlási mérőrács egyik pontjának megfelelő irányban se legyen kisebb a fenti 7.1. szakaszban meghatározott legalacsonyabb érték és az említett mérőrácsban az adott irányra meghatározott százalék szorzatánál; valamint |
| --- | --- |

7.2.1.

az ezen előírás 3. mellékletében megadott normál fényerősség-eloszlási mérőrács egyik pontjának megfelelő irányban se legyen kisebb a fenti 7.1. szakaszban meghatározott legalacsonyabb érték és az említett mérőrácsban az adott irányra meghatározott százalék szorzatánál; valamint

| 7.2.2. | egyik olyan irányból se haladja meg az 1 200 cd-t, ahonnan a lámpa látható. |
| --- | --- |

7.2.2.

egyik olyan irányból se haladja meg az 1 200 cd-t, ahonnan a lámpa látható.

7.3.   Továbbá, a 6. mellékletben található ábrán meghatározott tartományban a kibocsátott fény ereje sehol se legyen kisebb mint 1,0 cd.

7.4.   Ha a lámpában több fényforrás van, a lámpának akkor is meg kell felelnie az előírt legkisebb fényerősségnek, ha a fényforrások valamelyike nem működik, továbbá az összes fényforrás együttes működtetése esetén sem haladhatja meg a legnagyobb megengedett fényerősséget.

Az olyan fényforrások csoportja, amelyek úgy vannak kapcsolva, hogy ha az egyik fényforrás elromlik, akkor egyik sem bocsát ki fényt, egyetlen fényforrásnak tekintendő.

8.   LÁTSZÓLAGOS FELÜLET

A látszólagos felület mérete a lámpa vonatkoztatási tengelyének irányából nézve nem lehet 25 cm2-nél kisebb, illetve 200 cm2-nél nagyobb.

9.   A KIBOCSÁTOTT FÉNY SZÍNE

A kibocsátott fénynek fehérnek kell lennie. A mérést az alábbi 10. szakaszban előírt feltételek mellett kell elvégezni.

10.   MÉRÉSI ELJÁRÁS

10.1.   Minden fénytani és színtani mérést a készülékhez előírt kategóriába tartozó, színtelen, szabványos izzólámpával kell végrehajtani, és a tápfeszültséget úgy kell szabályozni, hogy létrejöjjön az izzólámpa adott kategóriájára előírt referencia-fényáram, amennyiben nincs elektronikus fényforrás-szabályozóval felszerelve.

10.2.   A lámpa részét képező (3) elektronikus fényforrás-szabályozót használó rendszer esetében valamennyi fénytani és színtani mérést a lámpa bemeneti sorkapcsaira 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséget adva kell elvégezni.

10.3.   A lámpa részét nem képező elektronikus fényforrás-szabályozót használó rendszer esetében a lámpa bemeneti sorkapcsait a gyártó által megadott feszültséggel kell megtáplálni. A mérőlaboratóriumnak be kell kérnie a gyártótól a fényforrás és a kapcsolódó eszközök megtáplálásához szükséges fényforrás-szabályozót. A lámpa előírt tápfeszültségét meg kell adni az előírás 1. melléklete szerinti értesítésben.

10.4.   Az egy percen, illetve 30 percen keresztül történő működés után mért fényerősségnek az izzólámpával felszerelt lámpák kivételével valamennyi lámpa esetében az előírt legkisebb és legnagyobb érték közé kell esnie. Az egy percen keresztül történő működés utáni fényerősség-eloszlást a 30 perces működés utáni fényerősség-eloszlásból lehet kiszámítani a HV pontban egy perc, illetve 30 perc működés után mért fényerősségek arányát alkalmazva az egyes mérési pontokban.

10.5.   A látszólagos felületnek a fényjelző készülék vonatkoztatási tengelyének irányába eső határait meg kell határozni.

11.   HŐÁLLÓSÁGI VIZSGÁLAT

11.1.   A lámpát 20 perces bemelegítést követően egy órán át folyamatosan működtetni kell. A környezeti hőmérsékletnek 23 ± 5 °C-nak kell lennie. Az alkalmazott izzólámpának a lámpához előírt kategóriájú izzólámpának kell lennie, és olyan feszültségű áramot kell kapnia, amely a megfelelő mérési feszültség mellett biztosítja a megadott átlagos teljesítményt. A nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák (izzólámpák és egyebek) esetében azonban a mérést a lámpában lévő fényforrásokkal kell elvégezni az előírás 10.2. szakasza szerint.

11.2.   Ha csak a legnagyobb teljesítmény van megadva, a mérést olyan szintre beállított feszültséggel kell elvégezni, hogy a megadott teljesítmény 90 százalékát érjék el. A fent említett, megadott átlagos vagy maximális teljesítményhez a 6, 12 vagy 24 V feszültségértékek közül minden esetben azt kell választani, amelynél a teljesítmény a legnagyobb; a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák (izzólámpák és egyebek) esetében az előírás 10.2. szakaszában előírt mérési feltételeket kell alkalmazni.

11.3.   Miután a lámpa lehűlt a környezeti hőmérsékletre, semmilyen torzulás, deformáció, repedés vagy színváltozás nem mutatkozhat rajta. Kétség esetén meg kell mérni a fenti 7. szakasz szerinti fényerősséget. Az említett mérés során az ugyanazon készüléken a hőállósági vizsgálat előtt mért értékeknek legalább a 90 százalékát el kell érni.

12.   NAPPALI MENETJELZŐ LÁMPA TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

12.1.   A lámpatípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a lámpatípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 12.1.1. | úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a lámpa továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- |

12.1.1.

úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a lámpa továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 12.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

12.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

12.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 5.1.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően tájékoztatni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.3.   A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

13.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 13.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott lámpákat úgy kell gyártani, hogy a fenti 6., 7., 8. és 9. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

13.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott lámpákat úgy kell gyártani, hogy a fenti 6., 7., 8. és 9. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 13.2. | Be kell tartani az előírás 4. mellékletében meghatározott, a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket. |
| --- | --- |

13.2.

Be kell tartani az előírás 4. mellékletében meghatározott, a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket.

| 13.3. | Teljesíteni kell a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket, amelyek az előírás 5. mellékletében szerepelnek. |
| --- | --- |

13.3.

Teljesíteni kell a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket, amelyek az előírás 5. mellékletében szerepelnek.

| 13.4. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

13.4.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

14.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

14.1.   A nappali menetjelző lámpa valamely típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jelet viselő nappali menetjelző lámpa nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

14.2.   Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

15.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott nappali menetjelző lámpa típusának gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az erre vonatkozó értesítés kézhezvétele után az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti erről az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

16.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(3)  Ezen előírás alkalmazásában a „lámpa részét képező” kifejezés azt jelenti, hogy az eszköz vagy fizikailag részét képezi a lámpatestnek, vagy a lámpatesten kívül helyezkedik el ugyan (függetlenül attól, hogy elkülönül-e a lámpatesttől), de az eszközt a lámpa gyártója a lámparendszer részeként szállítja.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

PÉLDA A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSÉRE

1.   ábra

Image

Példák a jármű elején található csoportosított lámpák lehetséges jelölésére

2.   ábra

A függőleges és vízszintes vonalak a fényjelző készülék sematikus ábrázolására szolgálnak, de nem részei a jóváhagyási jelnek.

Image

Fényszóróval összeépített lámpa

3.   ábra

Image

A fényszórótesten csak egy érvényes jóváhagyási szám szerepelhet, például:

Image

---

3. MELLÉKLET

FÉNYTANI MÉRÉSEK

1.   Fénytani mérések végzésekor a szórt fényvisszaverődést megfelelő ernyőzéssel el kell kerülni.

2.   Ha a mérési eredmények vitatottak, a következő követelményeknek megfelelő méréseket kell végezni:

| 2.1. | a mérési távolságnak olyannak kell lennie, hogy a távolság négyzetével fordított arányosság érvényesüljön; |
| --- | --- |

2.1.

a mérési távolságnak olyannak kell lennie, hogy a távolság négyzetével fordított arányosság érvényesüljön;

| 2.2. | a mérőberendezésnek olyannak kell lennie, hogy a lámpa vonatkoztatási középpontjából a fényérzékelő látószöge 10′ és 1° között legyen; |
| --- | --- |

2.2.

a mérőberendezésnek olyannak kell lennie, hogy a lámpa vonatkoztatási középpontjából a fényérzékelő látószöge 10′ és 1° között legyen;

| 2.3. | egy adott mérési irányban a fényerősségre vonatkozó előírás akkor minősül teljesítettnek, ha az előírt fényerősség a mérési irányhoz képest 1/4 fokon belül jelentkezik. |
| --- | --- |

2.3.

egy adott mérési irányban a fényerősségre vonatkozó előírás akkor minősül teljesítettnek, ha az előírt fényerősség a mérési irányhoz képest 1/4 fokon belül jelentkezik.

3.   Ha a nappali menetjelző lámpát több különböző helyzetben vagy állíthatóan lehet a járműbe beépíteni, a fénytani méréseket el kell végezni mindegyik helyzetben, illetve állíthatóan beépített készülék esetében a szélső helyzetekben, a gyártó által megadott vonatkoztatási tengelyek szerint.

4.   Lámpák fénytani mérései

A fénytani jellemzőket a következőképpen kell ellenőrizni:

| 4.1. | Nem cserélhető fényforrások (izzólámpák és egyebek) esetében:
  a lámpában levő fényforrással, ezen előírás 10. szakasza szerint. |
| --- | --- |

4.1.

Nem cserélhető fényforrások (izzólámpák és egyebek) esetében:

a lámpában levő fényforrással, ezen előírás 10. szakasza szerint.

| 4.2. | Cserélhető izzólámpák esetében:
  6,75, 13,5 vagy 28,0 V feszültségű izzólámpa esetében a fényerősség értékeit korrigálni kell. A korrekciós tényező a viszonyítási fényáram és az alkalmazott feszültségen (6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V) mért fényáram átlagának aránya. A használt izzólámpák tényleges fényárama legfeljebb ± 5 százalékkal térhet el az átlagtól. Másik lehetőségként szabványos izzólámpa is használható: minden egyes helyzetben a viszonyítási fényárammal működtetve, és az egyes helyzetekben mért eredményeket összeadva. |
| --- | --- |

4.2.

Cserélhető izzólámpák esetében:

6,75, 13,5 vagy 28,0 V feszültségű izzólámpa esetében a fényerősség értékeit korrigálni kell. A korrekciós tényező a viszonyítási fényáram és az alkalmazott feszültségen (6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V) mért fényáram átlagának aránya. A használt izzólámpák tényleges fényárama legfeljebb ± 5 százalékkal térhet el az átlagtól. Másik lehetőségként szabványos izzólámpa is használható: minden egyes helyzetben a viszonyítási fényárammal működtetve, és az egyes helyzetekben mért eredményeket összeadva.

| 4.3. | Az egy percen, illetve 30 percen keresztül történő működés után mért fényerősségnek az izzólámpával felszerelt lámpák kivételével valamennyi nappali menetjelző lámpa esetében az előírt legkisebb és legnagyobb érték közé kell esnie. Az egy percen keresztül történő működés utáni fényerősség-eloszlást a 30 perces működés utáni fényerősség-eloszlásból lehet kiszámítani a HV pontban egy perc, illetve 30 perc működés után mért fényerősségek arányát alkalmazva az egyes mérési pontokban. |
| --- | --- |

4.3.

Az egy percen, illetve 30 percen keresztül történő működés után mért fényerősségnek az izzólámpával felszerelt lámpák kivételével valamennyi nappali menetjelző lámpa esetében az előírt legkisebb és legnagyobb érték közé kell esnie. Az egy percen keresztül történő működés utáni fényerősség-eloszlást a 30 perces működés utáni fényerősség-eloszlásból lehet kiszámítani a HV pontban egy perc, illetve 30 perc működés után mért fényerősségek arányát alkalmazva az egyes mérési pontokban.

5.   Szabványos fényerősség-eloszlási mérőrács

Image

| 5.1. | A H = 0° és V = 0° irány felel meg a vonatkoztatási tengelynek. (A járművön ez vízszintes, párhuzamos a jármű hosszirányú középsíkjával és a kívánt látási irányba mutat). Áthalad a vonatkoztatási középponton. A rácson szereplő értékek a különböző mérési irányokra a minimális fényerőt mint az egyes lámpáktól a tengely mentén (a H = 0° és V = 0° irányban) megkövetelt minimum százalékát adják meg. |
| --- | --- |

5.1.

A H = 0° és V = 0° irány felel meg a vonatkoztatási tengelynek. (A járművön ez vízszintes, párhuzamos a jármű hosszirányú középsíkjával és a kívánt látási irányba mutat). Áthalad a vonatkoztatási középponton. A rácson szereplő értékek a különböző mérési irányokra a minimális fényerőt mint az egyes lámpáktól a tengely mentén (a H = 0° és V = 0° irányban) megkövetelt minimum százalékát adják meg.

| 5.2. | A fenti 3. szakaszban leírt – vázlatosan ráccsal jelzett – fényeloszlási mezőn belül a fényeloszlásnak lényegében egyenletesnek kell lennie, azaz a fényerőnek a rácsvonalakkal kialakított mező valamely részének minden irányában legalább annak a legkisebb százalékos értéknek meg kell felelnie, amelyet a kérdéses irányhoz tartozó rácsvonalon feltüntettek. |
| --- | --- |

5.2.

A fenti 3. szakaszban leírt – vázlatosan ráccsal jelzett – fényeloszlási mezőn belül a fényeloszlásnak lényegében egyenletesnek kell lennie, azaz a fényerőnek a rácsvonalakkal kialakított mező valamely részének minden irányában legalább annak a legkisebb százalékos értéknek meg kell felelnie, amelyet a kérdéses irányhoz tartozó rácsvonalon feltüntettek.

4.   ábra

Fényforrásmodulok

MD E3 17325

A fenti ábrán szereplő azonosító kód azt mutatja, hogy az ezzel a kóddal ellátott fényforrásmodult egy Olaszországban (E3) jóváhagyott lámpával együtt hagyták jóvá, a 17325 jóváhagyási számmal.

---

4. MELLÉKLET

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az előírás rendelkezései szerinti gyártástechnológiai szórás mértékét.

1.2.   A sorozatgyártású lámpák megfelelősége a fénytani jellemzők szempontjából nem kétséges, ha véletlenszerűen kiválasztott, szabványos izzólámpával vagy nem cserélhető fényforrással (izzólámpával vagy egyébbel) felszerelt lámpa fénytani jellemzőinek 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséggel végzett mérésekor:

| 1.2.1. | az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal; |
| --- | --- |

1.2.1.

az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal;

| 1.2.2. | cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával. |
| --- | --- |

1.2.2.

cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával.

1.3.   A színkoordináták értékeinek megfelelőnek kell lenniük, ha a lámpa szabványos izzólámpával van ellátva, illetve nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal vagy mással) felszerelt lámpa esetében akkor, amikor a lámpa fényforrásával ellenőrzik a színtani jellemzőket.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉG-ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyási jel jogosultjának megfelelő időközönként minden lámpatípusnál legalább az alábbi vizsgálatokat el kell végeznie. A vizsgálatokat az előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Ha a vett minták vizsgálata azt mutatja, hogy nem felelnek meg az adott típusnak, további mintákat kell venni és megvizsgálni. A gyártónak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a gyártásmegfelelőség biztosítására.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az ebben az előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatok a fény- és színtani jellemzők mérésére terjednek ki.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során más, azonos értékű módszerek is alkalmazhatók, ha a jóváhagyási vizsgálatokért felelős hatóság abba beleegyezett. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal. |
| --- | --- |

2.2.2.

A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során más, azonos értékű módszerek is alkalmazhatók, ha a jóváhagyási vizsgálatokért felelős hatóság abba beleegyezett. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal.

| 2.2.3. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a mérőberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a mérőberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel.

| 2.2.4. | A referenciamódszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
| --- | --- |

2.2.4.

A referenciamódszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel jellege

A lámpa mintáit véletlen módon kell kiválasztani egy homogén gyártási tételből. A homogén gyártási tétel ugyanolyan típusú lámpákból álló, a gyártó termelési módszere által meghatározott tételt jelent.

A vizsgálatnak általában az egyes gyárak sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártó ugyanarra a típusra vonatkozó, de különböző gyárakból származó eredményeket is összevonhat egy csoportba, feltéve, hogy e gyárak ugyanazt a minőségbiztosítási és -irányítási rendszert alkalmazzák.

2.4.   Mért és rögzített fénytani jellemzők

A mintaként szolgáló lámpán fénytani méréseket kell végezni a 3. mellékletben felsorolt legkisebb értékek és az előírt színkoordináták ellenőrzéséhez.

2.5.   Elfogadhatósági feltételek

A gyártó feladata, hogy a mérési eredmények statisztikai elemzését elvégezze, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben elfogadhatósági feltételeket állapítson meg a termékeire az előírás 13.1. szakaszában meghatározott, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében.

Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell meghatározni, hogy 95 %-os megbízhatósági szinten legalább 0,95 legyen annak valószínűsége, hogy a termék megfelelőnek bizonyul az 5. mellékletben leírt szúrópróba (első mintavétel) során.

---

5. MELLÉKLET

HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek az előírás rendelkezései szerint (ha vannak ilyen rendelkezések), ha az eltérések nem haladják meg a gyártástechnológiai szórás mértékét.

1.2.   A sorozatgyártású lámpák megfelelősége a fénytani jellemzők szempontjából nem kétséges, ha véletlenszerűen kiválasztott, szabványos izzólámpával vagy nem cserélhető fényforrással (izzólámpával vagy egyébbel) felszerelt lámpa fénytani jellemzőinek 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséggel végzett mérésekor:

| 1.2.1. | az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal; |
| --- | --- |

1.2.1.

az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal;

| 1.2.2. | cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával; |
| --- | --- |

1.2.2.

cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával;

| 1.2.3. | nyilvánvalóan hibás lámpákat nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.2.3.

nyilvánvalóan hibás lámpákat nem kell figyelembe venni.

1.3.   A színkoordináták értékeinek megfelelőnek kell lenniük, ha a lámpa szabványos izzólámpával van ellátva, illetve nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal vagy mással) felszerelt lámpa esetében akkor, amikor a lámpa fényforrásával ellenőrzik a színtani jellemzőket.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy lámpát kell véletlenszerűen kiválasztani. Az első két lámpából álló mintát „A”-val, a második két lámpából álló mintát „B”-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 2.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:






  2.1.1.1. | „A” minta







  A1: | egyik lámpa | 0 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| A2: | mindkét lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a mérés folytatása a „B” mintával; | |

2.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

2.1.1.1.

„A” minta

A1:

egyik lámpa

0 százalék,

másik lámpa legfeljebb

20 százalék,

A2:

mindkét lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a mérés folytatása a „B” mintával;

| 2.1.1.2. | „B” minta







  B1: | mindkét lámpa | 0 százalék; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

„B” minta

B1:

mindkét lámpa

0 százalék;

| 2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében teljesülnek.

2.2.   A megfelelőség kétséges

| 2.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  2.2.1.1. | „A” minta







  A3: | egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 20 százalék, |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

2.2.1.1.

„A” minta

A3:

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék,

másik lámpa több mint

20 százalék,

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.1.2. | „B” minta







  B2: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| másik lámpa legfeljebb | 20 százalék; |
| B3: | az A2 esetben | |
| egyik lámpa | 0 százalék, |
| másik lámpa több mint | 20 százalék, |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.2.

„B” minta

B2:

az A2 esetben

egyik lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

másik lámpa legfeljebb

20 százalék;

B3:

az A2 esetben

egyik lámpa

0 százalék,

másik lámpa több mint

20 százalék,

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.2.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében nem teljesülnek.

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 14. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | „A” minta







  A4: | egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 30 százalék, |
| A5: | mindkét lámpa több mint | 20 százalék; |

2.3.1.

„A” minta

A4:

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék,

másik lámpa több mint

30 százalék,

A5:

mindkét lámpa több mint

20 százalék;

| 2.3.2. | „B” minta







  B4: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| másik lámpa több mint | 20 százalék; |
| B5: | az A2 esetben | |
| mindkét lámpa több mint | 20 százalék; |
| B6: | az A2 esetben | |
| egyik lámpa | 0 százalék, |
| másik lámpa több mint | 30 százalék; |

2.3.2.

„B” minta

B4:

az A2 esetben

egyik lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

másik lámpa több mint

20 százalék;

B5:

az A2 esetben

mindkét lámpa több mint

20 százalék;

B6:

az A2 esetben

egyik lámpa

0 százalék,

másik lámpa több mint

30 százalék;

| 2.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” és a „B” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” és a „B” minta tekintetében nem teljesülnek.

3.   ISMÉTELT MINTAVÉTEL

Az A3, B2, B3 esetben két hónappal az értesítés után ismételt mintavételt kell végezni, a legyártott készletből a megfelelő beállítások után két-két lámpából álló harmadik „C” mintát és negyedik „D” mintát kiválasztva.

3.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 3.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.1.1.1. | „C” minta







  C1: | egyik lámpa | 0 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa legfeljebb | 20 százalék; |
| C2: | mindkét lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a mérés folytatása a „D” mintával; | |

3.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.1.1.1.

„C” minta

C1:

egyik lámpa

0 százalék,

másik lámpa legfeljebb

20 százalék;

C2:

mindkét lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a mérés folytatása a „D” mintával;

| 3.1.1.2. | „D” minta







  D1: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| mindkét lámpa | 0 százalék; |

3.1.1.2.

„D” minta

D1:

a C2 esetben

mindkét lámpa

0 százalék;

| 3.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

3.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében teljesülnek.

3.2.   A megfelelőség kétséges

| 3.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.2.1.1. | „D” minta







  D2: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| másik lámpa legfeljebb | 20 százalék; |

3.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.2.1.1.

„D” minta

D2:

a C2 esetben

egyik lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

másik lámpa legfeljebb

20 százalék;

| 3.2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében nem teljesülnek.

3.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 14. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | „C” minta







  C3: | egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 20 százalék, |
| C4: | mindkét lámpa több mint | 20 százalék; |

3.3.1.

„C” minta

C3:

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék,

másik lámpa több mint

20 százalék,

C4:

mindkét lámpa több mint

20 százalék;

| 3.3.2. | „D” minta







  D3: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa 0, vagy több mint | 0 százalék, |
| másik lámpa több mint | 20 százalék; |

3.3.2.

„D” minta

D3:

a C2 esetben

egyik lámpa 0, vagy több mint

0 százalék,

másik lámpa több mint

20 százalék;

| 3.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” és a „D” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” és a „D” minta tekintetében nem teljesülnek.

1.   ábra

Image

---

6. MELLÉKLET

A TÉRBELI FÉNYELOSZLÁS MÉRÉSÉHEZ ELŐÍRT MINIMÁLIS SZÖGEK

Az előírásban foglalt nappali menetjelző lámpák esetében a térbeli fényeloszlás legkisebb függőleges szöge a vízszintes síkhoz viszonyítva minden esetben 10° felfelé és 15° lefelé.

A térbeli fényeloszlás legkisebb határszögei vízszintes irányban:

Image

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/69

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 91. számú előírása — Egységes rendelkezések a gépjárművekre és pótkocsijaikra felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpák jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 11. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | A kibocsátott fényerő |
| --- | --- |

7.

| 8. | A kibocsátott fény színe |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az oldalsó helyzetjelző lámpa típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

11.

| 12. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

12.

| 13. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

| 15. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

15.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | A térbeli fényeloszlás méréséhez előírt minimális szögek |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | Értesítés SM1/SM2 jelöléssel ellátott, oldalsó helyzetjelző lámpa típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | Fénytani mérések |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | A kibocsátott fény színe: a trikromatikus koordináták meghatározásához használt fény |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | A hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

7. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az M, N, O és T kategóriájú gépjárművek (1) oldalsó helyzetjelző lámpáira vonatkozik.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 2.1. | Erre az előírásra a 48. számú előírásban és a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában szereplő fogalommeghatározások érvényesek. |
| --- | --- |

2.1.

Erre az előírásra a 48. számú előírásban és a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában szereplő fogalommeghatározások érvényesek.

| 2.2. | „Oldalsó helyzetjelző lámpa”: oldalról nézve a jármű jelenlétét jelző lámpa. |
| --- | --- |

2.2.

„Oldalsó helyzetjelző lámpa”: oldalról nézve a jármű jelenlétét jelző lámpa.

| 2.3. | „Különböző típusú oldalsó helyzetjelző lámpák”: olyan lámpák, melyek különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:






  a) | a márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„Különböző típusú oldalsó helyzetjelző lámpák”: olyan lámpák, melyek különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

a)

a márkanév vagy védjegy;

| b) | az optikai rendszer jellemzői (fényerősségi szint, világítási szögek, az izzólámpa kategóriája, fényforrásmodul stb.). |
| --- | --- |

b)

az optikai rendszer jellemzői (fényerősségi szint, világítási szögek, az izzólámpa kategóriája, fényforrásmodul stb.).

Az izzólámpa színének vagy bármelyik szűrő színének megváltoztatása nem jelent típusváltozást.

| 2.4. | Az előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára, valamint a 37. sz. előírásra utaló hivatkozások a 37. sz. előírásra és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjára vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.4.

Az előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára, valamint a 37. sz. előírásra utaló hivatkozások a 37. sz. előírásra és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjára vonatkoznak.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy jogosultjának vagy megfelelően meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.
  Azt is meg kell adni, ha a kérelmező döntése alapján a készülék – a jármű vonatkoztatási síkjához és a talajhoz viszonyítva – a vonatkoztatási tengely különböző dőlésszögeivel építhető be a járműbe, vagy ha elforgatható a vonatkoztatási tengelye körül; a beépítés ezen körülményeit fel kell tüntetni az értesítésben. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  3.1.1. | az oldalsó helyzetjelző lámpa sárga vagy vörös színű fényt bocsát-e ki. |
| --- | --- | --- |

3.1.

A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy jogosultjának vagy megfelelően meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

Azt is meg kell adni, ha a kérelmező döntése alapján a készülék – a jármű vonatkoztatási síkjához és a talajhoz viszonyítva – a vonatkoztatási tengely különböző dőlésszögeivel építhető be a járműbe, vagy ha elforgatható a vonatkoztatási tengelye körül; a beépítés ezen körülményeit fel kell tüntetni az értesítésben. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

3.1.1.

az oldalsó helyzetjelző lámpa sárga vagy vörös színű fényt bocsát-e ki.

| 3.2. | Az oldalsó helyzetjelző lámpa minden típusához a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:






  3.2.1. | részletes rajzok (három példányban), amelyek alapján a lámpa típusát azonosítani lehet, és amelyek geometriailag mutatják azt a helyzetet, amelyben a lámpát a járműbe beépíthetik; a mérések alkalmával vonatkoztatási tengelynek tekintendő mérési tengely (vízszintes szög, H = 0°; függőleges szög, V = 0°); az említett mérések alkalmával vonatkoztatási középpontnak tekintendő pont; a világító felület függőleges és vízszintes érintői és a lámpa vonatkoztatási középpontjától mért távolságuk. A rajzokon azt is fel kell tüntetni, hogy a körben elhelyezett jóváhagyási jelhez képest hol fogják elhelyezni a jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Az oldalsó helyzetjelző lámpa minden típusához a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:

3.2.1.

részletes rajzok (három példányban), amelyek alapján a lámpa típusát azonosítani lehet, és amelyek geometriailag mutatják azt a helyzetet, amelyben a lámpát a járműbe beépíthetik; a mérések alkalmával vonatkoztatási tengelynek tekintendő mérési tengely (vízszintes szög, H = 0°; függőleges szög, V = 0°); az említett mérések alkalmával vonatkoztatási középpontnak tekintendő pont; a világító felület függőleges és vízszintes érintői és a lámpa vonatkoztatási középpontjától mért távolságuk. A rajzokon azt is fel kell tüntetni, hogy a körben elhelyezett jóváhagyási jelhez képest hol fogják elhelyezni a jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket;

| 3.2.2. | rövid műszaki leírás, amely a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák kivételével ismerteti különösen a következőket:






  a) | az előírt izzólámpa-kategória, amelynek szerepelnie kell a 37. sz. előírásban és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában; és/vagy |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

rövid műszaki leírás, amely a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák kivételével ismerteti különösen a következőket:

a)

az előírt izzólámpa-kategória, amelynek szerepelnie kell a 37. sz. előírásban és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában; és/vagy

| b) | a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja;

| 3.2.3. | két mintadarab; ha a jóváhagyást olyan oldalsó helyzetjelző lámpákra kérik, amelyek egymással nem azonosak, de szimmetrikusak és alkalmasak arra, hogy egyet a jármű bal, egyet pedig a jármű jobb oldalára és/vagy egyet a jármű elejére, egyet pedig a jármű végére szereljenek fel, a benyújtott két minta lehet egymással azonos és alkalmas arra, hogy csak a jármű bal, vagy csak a jármű jobb oldalára, illetve csak a jármű elejére, vagy csak a jármű végére szereljék fel. |
| --- | --- |

3.2.3.

két mintadarab; ha a jóváhagyást olyan oldalsó helyzetjelző lámpákra kérik, amelyek egymással nem azonosak, de szimmetrikusak és alkalmasak arra, hogy egyet a jármű bal, egyet pedig a jármű jobb oldalára és/vagy egyet a jármű elejére, egyet pedig a jármű végére szereljenek fel, a benyújtott két minta lehet egymással azonos és alkalmas arra, hogy csak a jármű bal, vagy csak a jármű jobb oldalára, illetve csak a jármű elejére, vagy csak a jármű végére szereljék fel.

4.   JELÖLÉSEK

| 4.1. | A jóváhagyásra benyújtott oldalsó helyzetjelző lámpán: |
| --- | --- |

4.1.

A jóváhagyásra benyújtott oldalsó helyzetjelző lámpán:

| 4.2. | fel kell tüntetni a kérelmező által használt márkanevet vagy védjegyet, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- |

4.2.

fel kell tüntetni a kérelmező által használt márkanevet vagy védjegyet, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 4.3. | a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpáktól eltekintve jól olvasható és eltávolíthatatlan jelölést kell feltüntetni a következőkről:






  a) | az előírt izzólámpa-kategória vagy -kategóriák; és/vagy |
| --- | --- | --- |

4.3.

a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpáktól eltekintve jól olvasható és eltávolíthatatlan jelölést kell feltüntetni a következőkről:

a)

az előírt izzólámpa-kategória vagy -kategóriák; és/vagy

| b) | a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja;

| 4.4. | elegendő helynek kell lennie a jóváhagyási jel és a lenti 5.4. szakaszban előírt kiegészítő jelek számára; ezt a helyet fel kell tüntetni a fenti 3.2.1. szakaszban említett rajzokon is; |
| --- | --- |

4.4.

elegendő helynek kell lennie a jóváhagyási jel és a lenti 5.4. szakaszban előírt kiegészítő jelek számára; ezt a helyet fel kell tüntetni a fenti 3.2.1. szakaszban említett rajzokon is;

| 4.5. | a nem cserélhető fényforrással vagy fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében fel kell tüntetni a névleges feszültséget vagy feszültségtartományt és a névleges watt-teljesítményt; |
| --- | --- |

4.5.

a nem cserélhető fényforrással vagy fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében fel kell tüntetni a névleges feszültséget vagy feszültségtartományt és a névleges watt-teljesítményt;

| 4.6. | fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében a fényforrásmodulon fel kell tüntetni a következőket:






  4.6.1. | a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

4.6.

fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében a fényforrásmodulon fel kell tüntetni a következőket:

4.6.1.

a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 4.6.2. | a modul egyedi azonosító kódja, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűjelekkel kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 5.4.1.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek; ezt az egyedi azonosító kódot a fenti 3.2.1. szakaszban említett rajzokon fel kell tüntetni.
  A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia; |
| --- | --- |

4.6.2.

a modul egyedi azonosító kódja, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűjelekkel kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 5.4.1.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek; ezt az egyedi azonosító kódot a fenti 3.2.1. szakaszban említett rajzokon fel kell tüntetni.

A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia;

| 4.6.3. | a névleges feszültség (és a névleges teljesítményfelvétel) megjelölése. |
| --- | --- |

4.6.3.

a névleges feszültség (és a névleges teljesítményfelvétel) megjelölése.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | Ha a fenti 3.2.3. szakasz szerint átadott két oldalsó helyzetjelző lámpa megfelel az előírás rendelkezéseinek, a jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

5.1.

Ha a fenti 3.2.3. szakasz szerint átadott két oldalsó helyzetjelző lámpa megfelel az előírás rendelkezéseinek, a jóváhagyást meg kell adni.

| 5.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma. Ugyanazon szerződő fél ugyanazt a számot nem rendelheti hozzá az ezen előírás hatálya alá tartozó más típusú oldalsó helyzetjelző lámpához, kivéve, ha a jóváhagyást olyan oldalsó helyzetjelző lámpára terjesztik ki, amely kizárólag a kibocsátott fény színében különbözik. |
| --- | --- |

5.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma. Ugyanazon szerződő fél ugyanazt a számot nem rendelheti hozzá az ezen előírás hatálya alá tartozó más típusú oldalsó helyzetjelző lámpához, kivéve, ha a jóváhagyást olyan oldalsó helyzetjelző lámpára terjesztik ki, amely kizárólag a kibocsátott fény színében különbözik.

| 5.3. | Az oldalsó helyzetjelző lámpa típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon kell értesíteni. |
| --- | --- |

5.3.

Az oldalsó helyzetjelző lámpa típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon kell értesíteni.

| 5.4. | Minden olyan oldalsó helyzetjelző lámpán, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 4.4. szakaszban említett helyen – a fenti 4.2., 4.3. vagy 4.4. szakaszban előírt jelölések mellett – a következőket is fel kell tüntetni:






  5.4.1. | nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőkből áll:






  5.4.1.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); és |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.

Minden olyan oldalsó helyzetjelző lámpán, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 4.4. szakaszban említett helyen – a fenti 4.2., 4.3. vagy 4.4. szakaszban előírt jelölések mellett – a következőket is fel kell tüntetni:

5.4.1.

nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőkből áll:

5.4.1.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); és

| 5.4.1.2. | a fenti 5.2. szakaszban előírt jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

a fenti 5.2. szakaszban előírt jóváhagyási szám;

| 5.4.2. | az „SM1” vagy „SM2” kiegészítő jel. |
| --- | --- |

5.4.2.

az „SM1” vagy „SM2” kiegészítő jel.

| 5.4.3. | A jóváhagyási szám két számjegyét, amelyek a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos módosításcsomag számát jelölik, a fenti kiegészítő jel közelében lehet elhelyezni. |
| --- | --- |

5.4.3.

A jóváhagyási szám két számjegyét, amelyek a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos módosításcsomag számát jelölik, a fenti kiegészítő jel közelében lehet elhelyezni.

| 5.4.4. | Az ezen előírás 4. mellékletének 2.5. szakasza szerinti, csökkentett fényeloszlással rendelkező készülékeken: egy vízszintes szakaszból kiinduló, lefelé mutató függőleges nyíl. |
| --- | --- |

5.4.4.

Az ezen előírás 4. mellékletének 2.5. szakasza szerinti, csökkentett fényeloszlással rendelkező készülékeken: egy vízszintes szakaszból kiinduló, lefelé mutató függőleges nyíl.

| 5.5. | A 5.4.1. és 5.4.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek eltávolíthatatlannak és még akkor is jól olvashatónak kell lenniük, ha a lámpa fel van szerelve a járműre. |
| --- | --- |

5.5.

A 5.4.1. és 5.4.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek eltávolíthatatlannak és még akkor is jól olvashatónak kell lenniük, ha a lámpa fel van szerelve a járműre.

| 5.6. | Ha a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elég egyetlen nemzetközi jóváhagyási jelet feltüntetni, feltéve, hogy az említett lámpákat nem csoportosítják, egyesítik vagy építik össze olyan lámpával, amely nem felel meg az említett előírások valamelyikének. |
| --- | --- |

5.6.

Ha a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elég egyetlen nemzetközi jóváhagyási jelet feltüntetni, feltéve, hogy az említett lámpákat nem csoportosítják, egyesítik vagy építik össze olyan lámpával, amely nem felel meg az említett előírások valamelyikének.

| 5.6.1. | A jóváhagyási jel egy körben elhelyezett „E” betűjelből áll, amelyet a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma követ; a jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:






  5.6.1.1. | a felszerelés után jól látható; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

A jóváhagyási jel egy körben elhelyezett „E” betűjelből áll, amelyet a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma követ; a jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:

5.6.1.1.

a felszerelés után jól látható;

| 5.6.1.2. | a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák optikai alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák optikai alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is.

| 5.7. | A jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő minden lámpa esetében meg kell adni a lámpa azonosító jelölését, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag számát, mégpedig a következő módon:






  5.7.1. | vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen; vagy |
| --- | --- | --- |

5.7.

A jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő minden lámpa esetében meg kell adni a lámpa azonosító jelölését, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag számát, mégpedig a következő módon:

5.7.1.

vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen; vagy

| 5.7.2. | csoportban, úgy, hogy minden lámpát egyértelműen azonosítani lehessen (három lehetséges minta a 3. melléklet 2. példájában látható). |
| --- | --- |

5.7.2.

csoportban, úgy, hogy minden lámpát egyértelműen azonosítani lehessen (három lehetséges minta a 3. melléklet 2. példájában látható).

| 5.8. | A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb jelzésekre kötelezően előírt minimális méret. |
| --- | --- |

5.8.

A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb jelzésekre kötelezően előírt minimális méret.

| 5.9. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az ezen előírás hatálya alá tartozó lámpákból álló egység más típusához. |
| --- | --- |

5.9.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az ezen előírás hatálya alá tartozó lámpákból álló egység más típusához.

| 5.10. | Az előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére egységlámpa (1. példa) és több lámpából álló egység (2. példa) esetében. |
| --- | --- |

5.10.

Az előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére egységlámpa (1. példa) és több lámpából álló egység (2. példa) esetében.

| 5.11. | Olyan fényszórótípussal csoportosított lámpák, amely lencséje más típusú fényszórókhoz is felhasználható: a fenti 5.6. és 5.9. szakaszban rögzített rendelkezések alkalmazandók. |
| --- | --- |

5.11.

Olyan fényszórótípussal csoportosított lámpák, amely lencséje más típusú fényszórókhoz is felhasználható: a fenti 5.6. és 5.9. szakaszban rögzített rendelkezések alkalmazandók.

| 5.11.1. | Ha azonban különböző típusú fényszórók vagy fényszórót is magukban foglaló lámpaegységek ugyanazt a lencsét tartalmazzák, az adott fényszórótípusokra vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jeleket is fel lehet tüntetni a lencsén, amennyiben a fényszórótesten, még ha nem választható is el a lencsétől, feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket. Amennyiben ugyanazt a lámpatestet különböző típusú fényszórók alkotják, a lámpatesten különböző jóváhagyási jelek helyezhetők el. |
| --- | --- |

5.11.1.

Ha azonban különböző típusú fényszórók vagy fényszórót is magukban foglaló lámpaegységek ugyanazt a lencsét tartalmazzák, az adott fényszórótípusokra vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jeleket is fel lehet tüntetni a lencsén, amennyiben a fényszórótesten, még ha nem választható is el a lencsétől, feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket. Amennyiben ugyanazt a lámpatestet különböző típusú fényszórók alkotják, a lámpatesten különböző jóváhagyási jelek helyezhetők el.

| 5.11.2. | Az előírás 3. mellékletében példák láthatók fényszóróval csoportosított lámpák jóváhagyási jeleire (3. példa). |
| --- | --- |

5.11.2.

Az előírás 3. mellékletében példák láthatók fényszóróval csoportosított lámpák jóváhagyási jeleire (3. példa).

| 5.12. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A jel a készülék olyan belső vagy külső részén (akár átlátszó, akár nem) helyezhető el, amely nem szerelhető le a fényt kibocsátó készülék átlátszó részéről. A jelölésnek mindenesetre látszódnia kell akkor is, ha a készülék fel van szerelve a járműre, vagy ha valamelyik mozgatható rész, például a motorháztető, a csomagtérfedél vagy valamelyik ajtó ki van nyitva. |
| --- | --- |

5.12.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A jel a készülék olyan belső vagy külső részén (akár átlátszó, akár nem) helyezhető el, amely nem szerelhető le a fényt kibocsátó készülék átlátszó részéről. A jelölésnek mindenesetre látszódnia kell akkor is, ha a készülék fel van szerelve a járműre, vagy ha valamelyik mozgatható rész, például a motorháztető, a csomagtérfedél vagy valamelyik ajtó ki van nyitva.

6.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 6.1. | Valamennyi jóváhagyásra benyújtott oldalsó helyzetjelző lámpának meg kell felelnie az ezen előírás 7. és 8. szakaszában foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

6.1.

Valamennyi jóváhagyásra benyújtott oldalsó helyzetjelző lámpának meg kell felelnie az ezen előírás 7. és 8. szakaszában foglalt követelményeknek.

| 6.2. | Az oldalsó helyzetjelző lámpákat úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a szokásos használat mellett fellépő rezgések ellenére kielégítően ellássák feladatukat, és megőrizzék ezen előírás szerinti jellemzőiket. |
| --- | --- |

6.2.

Az oldalsó helyzetjelző lámpákat úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a szokásos használat mellett fellépő rezgések ellenére kielégítően ellássák feladatukat, és megőrizzék ezen előírás szerinti jellemzőiket.

| 6.3. | Fényforrásmodulok esetében ellenőrizni kell a következőket:






  6.3.1. | A fényforrásmodul(oka)t úgy kell kialakítani, hogy:






  a) | minden fényforrásmodul csak a meghatározott és megfelelő helyzetben legyen beépíthető, és kizárólag szerszámmal lehessen eltávolítani; |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Fényforrásmodulok esetében ellenőrizni kell a következőket:

6.3.1.

A fényforrásmodul(oka)t úgy kell kialakítani, hogy:

a)

minden fényforrásmodul csak a meghatározott és megfelelő helyzetben legyen beépíthető, és kizárólag szerszámmal lehessen eltávolítani;

| b) | ha egynél több fényforrásmodult használnak a lámpatestben, akkor a különböző jellemzőkkel rendelkező fényforrásmodulok nem lehetnek felcserélhetők ugyanazon a lámpatesten belül. |
| --- | --- |

b)

ha egynél több fényforrásmodult használnak a lámpatestben, akkor a különböző jellemzőkkel rendelkező fényforrásmodulok nem lehetnek felcserélhetők ugyanazon a lámpatesten belül.

| 6.3.2. | A fényforrásmodulnak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lennie. |
| --- | --- |

6.3.2.

A fényforrásmodulnak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lennie.

| 6.4. | Cserélhető izzólámpa esetében:






  6.4.1. | a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott izzólámpa bármely kategóriája használható, feltéve, hogy a 37. sz. előírás vagy az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagja nem korlátozza ezek használatát; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Cserélhető izzólámpa esetében:

6.4.1.

a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott izzólámpa bármely kategóriája használható, feltéve, hogy a 37. sz. előírás vagy az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagja nem korlátozza ezek használatát;

| 6.4.2. | a készüléket úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát kizárólag a megfelelő helyzetben lehessen rögzíteni; |
| --- | --- |

6.4.2.

a készüléket úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát kizárólag a megfelelő helyzetben lehessen rögzíteni;

| 6.4.3. | az izzólámpa-foglalatnak meg kell felelnie a 60061 számú IEC-kiadványban megadott jellemzőknek. Olyan adatlapot kell használni a foglalathoz, amely az alkalmazott izzólámpa kategóriájára érvényes. |
| --- | --- |

6.4.3.

az izzólámpa-foglalatnak meg kell felelnie a 60061 számú IEC-kiadványban megadott jellemzőknek. Olyan adatlapot kell használni a foglalathoz, amely az alkalmazott izzólámpa kategóriájára érvényes.

7.   A KIBOCSÁTOTT FÉNYERŐ

| 7.1. | A benyújtott két minta által külön-külön kibocsátott fény erőssége a következőknek kell, hogy megfeleljen:








  Az oldalsó helyzetjelző lámpa kategóriája | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Alsó értékhatár |

7.1.

A benyújtott két minta által külön-külön kibocsátott fény erőssége a következőknek kell, hogy megfeleljen:

Az oldalsó helyzetjelző lámpa kategóriája

SM1

SM2

7.1.1.

Alsó értékhatár

A vonatkoztatási tengely mentén

4,0 cd

0,6 cd

A fentitől eltérő, megadott szögtartományban

0,6 cd

0,6 cd

| 7.1.2. | Felső értékhatár |
| --- | --- |

7.1.2.

Felső értékhatár

A megadott szögtartományban (3)

25,0 cd

25,0 cd

| 7.1.3. | Szögtartomány |
| --- | --- |

7.1.3.

Szögtartomány

Vízszintes

± 45 fok

± 30 fok

Függőleges

± 10 fok

± 10 fok

| 7.1.4. | Ha a lámpa egynél több fényforrást tartalmaz: | a lámpának akkor is meg kell felelnie a kibocsátott fényerőre meghatározott alsó értékhatárnak, ha valamely fényforrás meghibásodott; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Ha a lámpa egynél több fényforrást tartalmaz:

a lámpának akkor is meg kell felelnie a kibocsátott fényerőre meghatározott alsó értékhatárnak, ha valamely fényforrás meghibásodott;

| | a fényerő felső értékhatára valamennyi fényforrás egyidejű bekapcsolása esetén sem léphető túl. |
| --- | --- |

a fényerő felső értékhatára valamennyi fényforrás egyidejű bekapcsolása esetén sem léphető túl.

A sorosan kapcsolt fényforrásokat egyetlen fényforrásnak kell tekinteni.

| 7.2. | A vonatkoztatási tengelyen kívül, de ezen előírás 1. mellékletének ábráin meghatározott szögtartományokon belül az átadott két oldalsó helyzetjelző lámpa fényereje:






  7.2.1. | az ezen előírás 4. mellékletében megadott fényerősség-eloszlási mérőrács pontjainak megfelelő egyik irányban sem lehet kisebb a fenti 7.1. szakaszban meghatározott alsó értékhatár és az említett mérőrácsban az adott irányra meghatározott százalék szorzatánál; |
| --- | --- | --- |

7.2.

A vonatkoztatási tengelyen kívül, de ezen előírás 1. mellékletének ábráin meghatározott szögtartományokon belül az átadott két oldalsó helyzetjelző lámpa fényereje:

7.2.1.

az ezen előírás 4. mellékletében megadott fényerősség-eloszlási mérőrács pontjainak megfelelő egyik irányban sem lehet kisebb a fenti 7.1. szakaszban meghatározott alsó értékhatár és az említett mérőrácsban az adott irányra meghatározott százalék szorzatánál;

| 7.2.2. | abban a tartományban, ahol az oldalsó helyzetjelző lámpa látható, egyetlen irányban sem haladhatja meg a 7.1. pontban meghatározott felső értékhatárt; |
| --- | --- |

7.2.2.

abban a tartományban, ahol az oldalsó helyzetjelző lámpa látható, egyetlen irányban sem haladhatja meg a 7.1. pontban meghatározott felső értékhatárt;

| 7.2.3. | az előírás 4. melléklete 2.2. szakaszának a fényerő helyi változására vonatkozó rendelkezéseit be kell tartani. |
| --- | --- |

7.2.3.

az előírás 4. melléklete 2.2. szakaszának a fényerő helyi változására vonatkozó rendelkezéseit be kell tartani.

| 7.3. | A 7.2.1. szakaszban említett 4. melléklet részletesen ismerteti a követendő mérési módszereket. |
| --- | --- |

7.3.

A 7.2.1. szakaszban említett 4. melléklet részletesen ismerteti a követendő mérési módszereket.

8.   A KIBOCSÁTOTT FÉNY SZÍNE

| 8.1. | Az oldalsó helyzetjelző lámpának sárga fényt kell kibocsátania; a kibocsátott fény azonban lehet piros is, ha a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpát csoportosították, egyesítették vagy összeépítették a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával, vagy a hátsó fényvisszaverővel csoportosították, illetve fénykibocsátó felületük egy része közös. |
| --- | --- |

8.1.

Az oldalsó helyzetjelző lámpának sárga fényt kell kibocsátania; a kibocsátott fény azonban lehet piros is, ha a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpát csoportosították, egyesítették vagy összeépítették a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával, vagy a hátsó fényvisszaverővel csoportosították, illetve fénykibocsátó felületük egy része közös.

| 8.2. | A 4. melléklet 2. szakaszában meghatározott fényerősség-eloszlási mérőrács területén belül az ezen előírás 5. melléklete szerint mért kibocsátott fénynek a szóban forgó színre előírt trikromatikus koordináták határértékein belül kell lennie. Ezen a területen kívül a szín éles változása nem megengedett. |
| --- | --- |

8.2.

A 4. melléklet 2. szakaszában meghatározott fényerősség-eloszlási mérőrács területén belül az ezen előírás 5. melléklete szerint mért kibocsátott fénynek a szóban forgó színre előírt trikromatikus koordináták határértékein belül kell lennie. Ezen a területen kívül a szín éles változása nem megengedett.

9.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| 9.1. | Minden mérést az oldalsó helyzetjelző lámpa típusához előírt kategóriába tartozó színtelen, szabványos izzólámpával kell végrehajtani, és a tápfeszültséget úgy kell szabályozni, hogy létrejöjjön a lámpatípus adott kategóriájára előírt referencia-fényáram, figyelembe véve a lenti 9.2. szakasz rendelkezéseit. |
| --- | --- |

9.1.

Minden mérést az oldalsó helyzetjelző lámpa típusához előírt kategóriába tartozó színtelen, szabványos izzólámpával kell végrehajtani, és a tápfeszültséget úgy kell szabályozni, hogy létrejöjjön a lámpatípus adott kategóriájára előírt referencia-fényáram, figyelembe véve a lenti 9.2. szakasz rendelkezéseit.

| 9.2. | Nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpa (izzólámpák és egyebek) esetében valamennyi mérést 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültségen kell elvégezni.
  Különleges tápegységgel táplált fényforrások esetében a fenti mérési feszültséggel az említett tápegység bementi sorkapcsait kell táplálni. A mérőlaboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrások táplálásához szükséges különleges tápegységet. |
| --- | --- |

9.2.

Nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpa (izzólámpák és egyebek) esetében valamennyi mérést 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültségen kell elvégezni.

Különleges tápegységgel táplált fényforrások esetében a fenti mérési feszültséggel az említett tápegység bementi sorkapcsait kell táplálni. A mérőlaboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrások táplálásához szükséges különleges tápegységet.

| 9.3. | A látszólagos felületnek a fényjelző készülék vonatkoztatási tengelyének irányába eső határait meg kell határozni. |
| --- | --- |

9.3.

A látszólagos felületnek a fényjelző készülék vonatkoztatási tengelyének irányába eső határait meg kell határozni.

10.   AZ OLDALSÓ HELYZETJELZŐ LÁMPA TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 10.1. | Az oldalsó helyzetjelző lámpa típusának módosításáról értesíteni kell azt a szakhatóságot, amelyik a lámpát jóváhagyta. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  10.1.1. | vagy úgy ítéli meg, hogy a módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az oldalsó helyzetjelző lámpa továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

10.1.

Az oldalsó helyzetjelző lámpa típusának módosításáról értesíteni kell azt a szakhatóságot, amelyik a lámpát jóváhagyta. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

10.1.1.

vagy úgy ítéli meg, hogy a módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az oldalsó helyzetjelző lámpa továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 10.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

10.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 10.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

10.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 10.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel az említett kiterjesztésről kiállított valamennyi értesítéshez, és az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

10.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel az említett kiterjesztésről kiállított valamennyi értesítéshez, és az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 11.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden oldalsó helyzetjelző lámpát úgy kell gyártani, hogy a fenti 7. és 8. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

11.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden oldalsó helyzetjelző lámpát úgy kell gyártani, hogy a fenti 7. és 8. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

| 11.2. | Az előírás 6. mellékletében meghatározott, a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani. |
| --- | --- |

11.2.

Az előírás 6. mellékletében meghatározott, a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani.

| 11.3. | Teljesíteni kell az előírás 7. mellékletében szereplő, a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket is. |
| --- | --- |

11.3.

Teljesíteni kell az előírás 7. mellékletében szereplő, a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket is.

| 11.4. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

11.4.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

12.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 12.1. | Ha a fenti követelmények nem teljesülnek, az oldalsó helyzetjelző lámpára vonatkozó jóváhagyás visszavonható. |
| --- | --- |

12.1.

Ha a fenti követelmények nem teljesülnek, az oldalsó helyzetjelző lámpára vonatkozó jóváhagyás visszavonható.

| 12.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

12.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

13.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa típusának gyártását, erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az erre vonatkozó értesítés kézhezvétele után az előírás 2. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti erről az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

14.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

15.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 15.1. | Az ezen előírás 3. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg a 3. kiegészítéssel módosított előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

15.1.

Az ezen előírás 3. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg a 3. kiegészítéssel módosított előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását.

| 15.2. | Az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépést követő 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást, ha az oldalsó helyzetjelző lámpa jóváhagyandó típusa megfelel ezen, 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

15.2.

Az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépést követő 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást, ha az oldalsó helyzetjelző lámpa jóváhagyandó típusa megfelel ezen, 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek.

| 15.3. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

15.3.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyások kiterjesztését.

| 15.4. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is megadják a jóváhagyásokat az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerinti követelményeknek megfelelő oldalsó helyzetjelző lámpák típusaira az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 12 hónap alatt. |
| --- | --- |

15.4.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is megadják a jóváhagyásokat az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerinti követelményeknek megfelelő oldalsó helyzetjelző lámpák típusaira az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 12 hónap alatt.

| 15.5. | A hatálybalépés után 12 hónapnál korábban kiadott EGB-jóváhagyások és a jóváhagyások valamennyi kiterjesztése – beleértve az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyásokat is – határozatlan ideig érvényben maradnak. Ha az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpák típusa megfelel ezen, 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek, a jóváhagyást megadó szerződő fél értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

15.5.

A hatálybalépés után 12 hónapnál korábban kiadott EGB-jóváhagyások és a jóváhagyások valamennyi kiterjesztése – beleértve az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyásokat is – határozatlan ideig érvényben maradnak. Ha az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpák típusa megfelel ezen, 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek, a jóváhagyást megadó szerződő fél értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

| 15.6. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 3. kiegészítése szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa típusát. |
| --- | --- |

15.6.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 3. kiegészítése szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa típusát.

| 15.7. | Az ezen előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónapig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa típusát. |
| --- | --- |

15.7.

Az ezen előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónapig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa típusát.

| 15.8. | Ezen előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az ezen előírás 3. kiegészítésében foglalt követelményeknek meg nem felelő oldalsóhelyzetjelzőlámpa-típus értékesítését, kivéve, ha az oldalsó helyzetjelző lámpát használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni. |
| --- | --- |

15.8.

Ezen előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az ezen előírás 3. kiegészítésében foglalt követelményeknek meg nem felelő oldalsóhelyzetjelzőlámpa-típus értékesítését, kivéve, ha az oldalsó helyzetjelző lámpát használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni.

| 15.9. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az előírás bármely korábbi kiegészítése alapján továbbra is megadják a jóváhagyást az oldalsó helyzetjelző lámpákra, feltéve, hogy ezeket az oldalsó helyzetjelző lámpákat használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni. |
| --- | --- |

15.9.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az előírás bármely korábbi kiegészítése alapján továbbra is megadják a jóváhagyást az oldalsó helyzetjelző lámpákra, feltéve, hogy ezeket az oldalsó helyzetjelző lámpákat használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni.

| 15.10. | Ezen előírás 3. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tilthatják meg az ezen, 3. kiegészítéssel módosított előírás szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa járműbe történő beépítését. |
| --- | --- |

15.10.

Ezen előírás 3. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tilthatják meg az ezen, 3. kiegészítéssel módosított előírás szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa járműbe történő beépítését.

| 15.11. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezik az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa járműbe történő beépítését a 00. módosításcsomag 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap alatt. |
| --- | --- |

15.11.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezik az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott oldalsó helyzetjelző lámpa járműbe történő beépítését a 00. módosításcsomag 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap alatt.

| 15.12. | Az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják a 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő oldalsó helyzetjelző lámpa beépítését olyan új járműbe, amelyre a 3. kiegészítésének hatálybalépését követő több mint 24 hónap elteltével adtak ki nemzeti típusjóváhagyást vagy egyedi jóváhagyást. |
| --- | --- |

15.12.

Az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják a 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő oldalsó helyzetjelző lámpa beépítését olyan új járműbe, amelyre a 3. kiegészítésének hatálybalépését követő több mint 24 hónap elteltével adtak ki nemzeti típusjóváhagyást vagy egyedi jóváhagyást.

| 15.13. | A hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják a 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő oldalsó helyzetjelző lámpa beépítését olyan új járműbe, amelyet több mint 60 hónappal az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követően vettek először nyilvántartásba. |
| --- | --- |

15.13.

A hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják a 3. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő oldalsó helyzetjelző lámpa beépítését olyan új járműbe, amelyet több mint 60 hónappal az előírás 3. kiegészítésének hatálybalépését követően vettek először nyilvántartásba.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(3)  Kiegészítésképpen: a fényerősség piros fényű oldalsó helyzetjelző lámpa esetében vízszintes irányban a 60°-tól 90°-ig terjedő szögtartományban, valamint függőleges irányban ± 20° a jármű eleje felé nem haladhatja meg a 0,25 cd-t.

---

1. MELLÉKLET

A TÉRBELI FÉNYELOSZLÁS MÉRÉSÉHEZ ELŐÍRT MINIMÁLIS SZÖGEK

Minimális függőleges szögek, SM1 és SM2:

Image

Olyan lámpák esetében, amelyek beépítési magassága a talajtól számított legfeljebb 750 mm, a vízszintes alatti 10 °-os szöget 5 °-ra lehet csökkenteni.

Minimális vízszintes szögek, SM1:

Image

Minimális vízszintes szögek, SM2:

Image

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4, azaz 2210 × 297 mm)

Image

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

1. a)   példa

Image

1. b)   példa

Image

2.   példa

Több lámpa által alkotott egység egyszerűsített jelölése

A.   MINTA

Image

B.   MINTA

Image

C.   MINTA

Image

Megjegyzés: E három jóváhagyási jel (A., B. és C. minta) három lehetséges változatot mutat fényjelző készülék jelölésére abban az esetben, amikor két vagy több lámpa ugyanannak a csoportos, egyesített vagy összeépített lámpákat tartalmazó egységnek a része.

E jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a készüléket Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 3333 jóváhagyási számon, és a következő részekből áll:

| | I.A. osztályú hátsó és oldalsó fényvisszaverő, amelyet a 02. módosításcsomaggal módosított 3. sz. előírás alapján hagytak jóvá, |
| --- | --- |

I.A. osztályú hátsó és oldalsó fényvisszaverő, amelyet a 02. módosításcsomaggal módosított 3. sz. előírás alapján hagytak jóvá,

| | 2a. kategóriájú hátsó irányjelző lámpa, amelyet a 01. módosításcsomaggal módosított 6. sz. előírás alapján hagytak jóvá, |
| --- | --- |

2a. kategóriájú hátsó irányjelző lámpa, amelyet a 01. módosításcsomaggal módosított 6. sz. előírás alapján hagytak jóvá,

| | hátsó helyzetjelző lámpa (R), amelyet a 01. módosításcsomaggal módosított 7. számú előírás alapján hagytak jóvá, |
| --- | --- |

hátsó helyzetjelző lámpa (R), amelyet a 01. módosításcsomaggal módosított 7. számú előírás alapján hagytak jóvá,

| | hátsó ködlámpa (F), amelyet a 01. módosítácsomaggal módosított 38. sz. előírás alapján hagytak jóvá, |
| --- | --- |

hátsó ködlámpa (F), amelyet a 01. módosítácsomaggal módosított 38. sz. előírás alapján hagytak jóvá,

| | tolatólámpa (AR), amelyet a 01. módosítácsomaggal módosított 23. sz. előírás alapján hagytak jóvá, |
| --- | --- |

tolatólámpa (AR), amelyet a 01. módosítácsomaggal módosított 23. sz. előírás alapján hagytak jóvá,

| | féklámpa (S1), amelyet a 01. módosítácsomaggal módosított 7. sz. előírás alapján hagytak jóvá, |
| --- | --- |

féklámpa (S1), amelyet a 01. módosítácsomaggal módosított 7. sz. előírás alapján hagytak jóvá,

| | oldalsó helyzetjelző lámpa (SM1), amelyet ezen előírás eredeti változata alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

oldalsó helyzetjelző lámpa (SM1), amelyet ezen előírás eredeti változata alapján hagytak jóvá.

Fényszóróval összeépített és csoportosított lámpa

3.   példa

Image

A fényszórótesten csak egy érvényes jóváhagyási szám szerepelhet, például:

Image

4.   példa

Fényforrásmodulok

MD E3 17325

A fenti azonosító kód azt mutatja, hogy az ezzel a kóddal ellátott fényforrásmodult egy Olaszországban (E3) jóváhagyott lámpával együtt hagyták jóvá, a 17325 jóváhagyási számon.

---

4. MELLÉKLET

FÉNYTANI MÉRÉSEK

1.   Mérési módszerek

1.1.   Fénytani mérések végzésekor a szórt fényvisszaverődést megfelelő ernyőzéssel el kell kerülni.

1.2.   Ha a mérési eredmények vitatottak, a következő követelményeknek megfelelő méréseket kell végezni:

| 1.2.1. | a mérési távolságnak olyannak kell lennie, hogy a távolság négyzetével fordított arányosság érvényesüljön; |
| --- | --- |

1.2.1.

a mérési távolságnak olyannak kell lennie, hogy a távolság négyzetével fordított arányosság érvényesüljön;

| 1.2.2. | a mérőberendezésnek olyannak kell lennie, hogy a lámpa vonatkoztatási középpontjából a fényérzékelő látószöge 10 szögperc és 1° között legyen; |
| --- | --- |

1.2.2.

a mérőberendezésnek olyannak kell lennie, hogy a lámpa vonatkoztatási középpontjából a fényérzékelő látószöge 10 szögperc és 1° között legyen;

| 1.2.3. | egy adott mérési irányra a fényerősségre vonatkozó előírás teljesítettnek minősül, ha az előírt fényerősség a mérési irányhoz képest negyed fokos eltérésen belül jelentkezik. |
| --- | --- |

1.2.3.

egy adott mérési irányra a fényerősségre vonatkozó előírás teljesítettnek minősül, ha az előírt fényerősség a mérési irányhoz képest negyed fokos eltérésen belül jelentkezik.

1.3.   Ha a készüléket több különböző helyzetben vagy állíthatóan lehet a járműbe beépíteni, a fénytani méréseket el kell végezni mindegyik helyzetben, illetve állíthatóan beépített készülék esetében a szélső helyzetekben, a gyártó által megadott vonatkoztatási tengelyek szerint.

1.4.   A H = 0° és V = 0° irány a vonatkoztatási tengelynek felel meg. (A járművön ez vízszintes, párhuzamos a jármű hosszirányú felezősíkjával és a kívánt látási irányba mutat.) A vonatkoztatási tengely áthalad a vonatkoztatási középponton.

2.   Fényerősség-eloszlási mérőrács

2.1.   SM1 kategóriájú oldalsó helyzetjelző lámpa

Image

| 2.1.1. | Alsó határértékek:
  a vonatkoztatási tengelyen kívüli bármely pontban 0,6 cd, a vonatkoztatási tengelyen 4,0 cd. |
| --- | --- |

2.1.1.

Alsó határértékek:

a vonatkoztatási tengelyen kívüli bármely pontban 0,6 cd, a vonatkoztatási tengelyen 4,0 cd.

| 2.1.2. | Felső határérték:
  25,0 cd bármely pontban. |
| --- | --- |

2.1.2.

Felső határérték:

25,0 cd bármely pontban.

2.2.   SM2 kategóriájú oldalsó helyzetjelző lámpa

Image

| 2.2.1. | Alsó határértékek:
  0,6 cd bármely pontban. |
| --- | --- |

2.2.1.

Alsó határértékek:

0,6 cd bármely pontban.

| 2.2.2. | Felső határérték:
  25,0 cd bármely pontban. |
| --- | --- |

2.2.2.

Felső határérték:

25,0 cd bármely pontban.

2.3.   SM1 és SM2 kategóriájú oldalsó helyzetjelző lámpák esetében elég lehet csak a vizsgáló hatóság által kiválasztott öt pontban elvégezni az ellenőrzést.

2.4.   A fent leírt – vázlatosan ráccsal jelzett – fényeloszlási mezőn belül a fényeloszlásnak lényegében egyenletesnek kell lennie, azaz a fényerőnek a rácsvonalakkal kialakított mező valamely részén minden irányban legalább annak a legkisebb alsó határértéknek meg kell felelnie, amely az adott irányhoz tartozó rácsvonalra érvényes.

2.5.   Ha azonban a készüléket a talajtól számított legfeljebb 750 mm-es magasságban kívánják beépíteni, a fényerőt lefelé csak 5°-os szögig kell ellenőrizni.

3.   Lámpák fénytani mérései

A fénytani jellemzőket a következőképpen kell ellenőrizni:

3.1.   Nem cserélhető fényforrások (izzólámpák és egyebek) esetében:

a lámpában levő fényforrással, ezen előírás 9.2. szakasza szerint.

3.2.   Cserélhető izzólámpák esetében:

6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V feszültségű izzólámpa esetében a fényerősség értékeit korrigálni kell. A korrekciós tényező a viszonyítási fényáram és az alkalmazott feszültségen (6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V) mért fényáram átlagának aránya. A használt izzólámpák tényleges fényárama legfeljebb ± 5 százalékkal térhet el az átlagtól. Másik lehetőségként szabványos izzólámpa is használható: minden egyes helyzetben a viszonyítási fényárammal működtetve, és az egyes helyzetekben mért eredményeket összeadva.

3.3.   Az egy percen, illetve 30 percen keresztüli működés után mért fényerősségnek – az izzólámpával felszerelt lámpák kivételével – valamennyi lámpa esetében az előírt legnagyobb és legkisebb érték közé kell esnie. Az egy percen keresztül történő működés utáni fényerősség-eloszlást a 30 perces működés utáni fényerősség-eloszlásból lehet kiszámítani a HV pontban az egy perc, illetve 30 perc működés után mért fényerősségek arányát alkalmazva az egyes mérési pontokban.

---

5. MELLÉKLET

A kibocsátott fény színe: a trikromatikus koordináták meghatározásához használt fény

A színtani jellemzők ellenőrzésére egy 2 856 K szín-hőmérsékletű fényforrást kell használni, amely megfelel a Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság (CIE) „A” fényforrásának. A nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák (izzólámpák és egyebek) esetében azonban a színtani jellemzőket a lámpában lévő fényforrásokkal kell ellenőrizni az előírás 9.2. szakaszának megfelelően.

---

6. MELLÉKLET

A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az előírás rendelkezései szerinti gyártástechnológiai szórás mértékét.

1.2.   A sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége a fénytani jellemzők szempontjából nem kétséges, ha véletlenszerűen kiválasztott, szabványos izzólámpával vagy nem cserélhető fényforrással (izzólámpával vagy egyébbel) felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa fénytani jellemzőinek 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséggel végzett mérésekor:

| 1.2.1. | az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal; |
| --- | --- |

1.2.1.

az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal;

| 1.2.2. | cserélhető fényforrással felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor az oldalsó helyzetjelző lámpa vizsgálatát meg kell ismételni másik szabványos izzólámpával. |
| --- | --- |

1.2.2.

cserélhető fényforrással felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor az oldalsó helyzetjelző lámpa vizsgálatát meg kell ismételni másik szabványos izzólámpával.

1.3.   A színkoordináták értékeinek megfelelőnek kell lenniük, ha az oldalsó helyzetjelző lámpa szabványos izzólámpával van ellátva, illetve nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal vagy mással) felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa esetében akkor, amikor az oldalsó helyzetjelző lámpa fényforrásával ellenőrzik a színtani jellemzőket.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉG-ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyási jel jogosultjának megfelelő időközönként az oldalsó helyzetjelző lámpák minden típusánál legalább az alábbi vizsgálatokat el kell végeznie. A vizsgálatokat ezen előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Ha a vett minták vizsgálata azt mutatja, hogy nem felelnek meg az adott típusnak, további mintákat kell venni és megvizsgálni. A gyártónak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a gyártásmegfelelőség biztosítására.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az ezen előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatok a fény- és színtani jellemzők mérésére terjednek ki.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az ebben az előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az ebben az előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A gyártó által végrehajtott megfelelőségi vizsgálatok során más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az ebben az előírásban meghatározott eljárásokkal. |
| --- | --- |

2.2.2.

A gyártó által végrehajtott megfelelőségi vizsgálatok során más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az ebben az előírásban meghatározott eljárásokkal.

| 2.2.3. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a mérőberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a mérőberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel.

| 2.2.4. | A referencia-módszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
| --- | --- |

2.2.4.

A referencia-módszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel jellege

Az oldalsó helyzetjelző lámpa mintáit véletlenszerűen kell kiválasztani egy homogén gyártási tételből. A homogén gyártási tétel ugyanolyan típusú oldalsó helyzetjelző lámpákból álló, a gyártó termelési módszere által meghatározott tételt jelent.

A vizsgálatnak általában egy-egy gyár sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártó ugyanarra a típusra vonatkozó, de különböző gyárakból származó eredményeket is összevonhat egy csoportba, feltéve, hogy e gyárak ugyanazt a minőségbiztosítási és -irányítási rendszert alkalmazzák.

2.4.   Mért és rögzített fénytani jellemzők

A mintaként szolgáló lámpán fénytani méréseket kell végezni a 4. mellékletben felsorolt alsó határértékek és az előírt színkoordináták ellenőrzéséhez.

2.5.   Elfogadhatósági feltételek

A gyártó feladata, hogy a mérési eredmények statisztikai elemzését elvégezze, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben elfogadhatósági feltételeket állapítson meg a termékeire az ezen előírás 11.1. szakaszában meghatározott, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében.

Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell meghatározni, hogy 95 %-os megbízhatósági szinten legalább 0,95 legyen annak valószínűsége, hogy a termék megfelelőnek bizonyul az 7. mellékletben leírt szúrópróba (első mintavétel) során.

---

7. melléklet

A HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek az előírás rendelkezései szerint (ha vannak ilyen rendelkezések), ha az eltérések nem haladják meg a gyártástechnológiai szórás mértékét.

1.2.   A sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége a fénytani jellemzők szempontjából nem kétséges, ha véletlenszerűen kiválasztott, szabványos izzólámpával vagy nem cserélhető fényforrással (izzólámpával vagy egyébbel) felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa fénytani jellemzőinek 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséggel végzett mérésekor:

| 1.2.1. | az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal; |
| --- | --- |

1.2.1.

az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal;

| 1.2.2. | cserélhető fényforrással felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor az oldalsó helyzetjelző lámpa vizsgálatát meg kell ismételni másik szabványos izzólámpával; |
| --- | --- |

1.2.2.

cserélhető fényforrással felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor az oldalsó helyzetjelző lámpa vizsgálatát meg kell ismételni másik szabványos izzólámpával;

| 1.2.3. | nyilvánvalóan hibás oldalsó helyzetjelző lámpákat nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.2.3.

nyilvánvalóan hibás oldalsó helyzetjelző lámpákat nem kell figyelembe venni.

1.3.   A színkoordináták értékeinek megfelelőnek kell lenniük, ha az oldalsó helyzetjelző lámpa szabványos izzólámpával van ellátva, illetve nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal vagy mással) felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpa esetében akkor, amikor az oldalsó helyzetjelző lámpa fényforrásával ellenőrzik a színtani jellemzőket.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy oldalsó helyzetjelző lámpát kell véletlenszerűen kiválasztani. Az első két lámpából álló mintát A-val, a második két lámpából álló mintát B-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 2.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétségtelen, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:






  2.1.1.1. | A. minta







  A1: | az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa | 0 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| A2: | mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a mérés folytatása a B. mintával; | |

2.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétségtelen, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

2.1.1.1.

A. minta

A1:

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa

0 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék,

A2:

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a mérés folytatása a B. mintával;

| 2.1.1.2. | B. minta







  B1: | mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa | 0 százalék; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B. minta

B1:

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa

0 százalék;

| 2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az A. minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az A. minta tekintetében teljesülnek.

2.2.   A megfelelőség kétséges

| 2.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  2.2.1.1. | A. minta







  A3: | az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék, |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

2.2.1.1.

A. minta

A3:

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék,

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.1.2. | B. minta







  B2: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék; |
| B3: | az A2 esetben | |
| az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa | 0 százalék, |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék, |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.2.

B. minta

B2:

az A2 esetben

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék;

B3:

az A2 esetben

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa

0 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék,

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az A. minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.2.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az A. minta tekintetében nem teljesülnek.

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 12. szakaszt kell alkalmazni, ha az ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követve az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | A. minta







  A4: | az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 30 százalék; |
| A5: | mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék; |

2.3.1.

A. minta

A4:

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

30 százalék;

A5:

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék;

| 2.3.2. | B. minta







  B4: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék; |
| B5: | az A2 esetben | |
| mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék; |
| B6: | az A2 esetben | |
| az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa | 0 százalék, |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 30 százalék; |

2.3.2.

B. minta

B4:

az A2 esetben

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék;

B5:

az A2 esetben

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék;

B6:

az A2 esetben

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa

0 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

30 százalék;

| 2.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az A. és B. minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az A. és B. minta tekintetében nem teljesülnek.

3.   ISMÉTELT MINTAVÉTEL

Az A3, B2 és B3 esetben két hónappal az értesítés után ismételt mintavételt kell végezni, a legyártott készletből a megfelelő beállítások után két-két oldalsó helyzetjelző lámpából álló harmadik C. mintát és negyedik D. mintát kiválasztva.

3.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 3.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétségtelen, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.1.1.1. | C. minta







  C1: | az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa | 0 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék; |
| C2: | mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a mérés folytatása a D. mintával; | |

3.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétségtelen, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.1.1.1.

C. minta

C1:

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa

0 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék;

C2:

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a mérés folytatása a D. mintával;

| 3.1.1.2. | D. minta







  D1: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa | 0 százalék; |

3.1.1.2.

D. minta

D1:

a C2 esetben

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa

0 százalék;

| 3.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a C. minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

3.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a C. minta tekintetében teljesülnek.

3.2.   A megfelelőség kétséges

| 3.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.2.1.1. | D. minta







  D2: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék; |

3.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követve a sorozatgyártású oldalsó helyzetjelző lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.2.1.1.

D. minta

D2:

a C2 esetben

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék;

| 3.2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a C. minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a C. minta tekintetében nem teljesülnek.

3.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 12. szakaszt kell alkalmazni, ha az ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követve az oldalsó helyzetjelző lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | C. minta







  C3: | az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék, |
| C4: | mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék; |

3.3.1.

C. minta

C3:

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb

20 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék,

C4:

mindkét oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék;

| 3.3.2. | D. minta







  D3: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa 0, vagy több mint | 0 százalék, |
| a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint | 20 százalék; |

3.3.2.

D. minta

D3:

a C2 esetben

az egyik oldalsó helyzetjelző lámpa 0, vagy több mint

0 százalék,

a másik oldalsó helyzetjelző lámpa több mint

20 százalék;

| 3.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a C. és D. minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a C. és D. minta tekintetében nem teljesülnek.

1. ábra

Image

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/92

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Az előírás státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ–EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 98. sz. előírása — Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 13. kiegészítése – A hatálybalépés dátuma: 2010. augusztus 19.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

1.   A. KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

| 0. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

0.

| 1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fényszóró jóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelölések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

B.   FÉNYSZÓRÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

| 5. | Általános előírások |
| --- | --- |

5.

| 6. | Megvilágítás |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zavaró és/vagy rontó káprázás mérése |
| --- | --- |

7.

C.   TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

| 8. | A fényszóró típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet: | Értesítés fényszórótípus jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 98. számú előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet:

| 2. melléklet: | Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
| --- | --- |

2. melléklet:

| 3. melléklet: | Mérőernyők |
| --- | --- |

3. melléklet:

| 4.melléklet: | Működésben levő fényszórók fénytani jellemzőinek stabilitására vonatkozó vizsgálatok







  Függelék | – | A fénytani jellemzők stabilitásának vizsgálatára vonatkozó üzemeltetési idők áttekintése |
| --- | --- | --- | --- |

4.melléklet:

Működésben levő fényszórók fénytani jellemzőinek stabilitására vonatkozó vizsgálatok

Függelék

–

A fénytani jellemzők stabilitásának vizsgálatára vonatkozó üzemeltetési idők áttekintése

| 5. melléklet: | Műanyag lencsével rendelkező lámpákra vonatkozó követelmények – lencsék, anyagminták és teljes lámpák vizsgálata
  1. függelék– A jóváhagyási vizsgálatok időbeli sorrendje
  2. függelék– A fényszóródás és a fényátbocsátás mérésének módszere
  3. függelék– A permetezéses vizsgálat módszere
  4. függelék– Ragasztószalagos tapadási vizsgálat |
| --- | --- |

5. melléklet:

Műanyag lencsével rendelkező lámpákra vonatkozó követelmények – lencsék, anyagminták és teljes lámpák vizsgálata

1. függelék– A jóváhagyási vizsgálatok időbeli sorrendje

2. függelék– A fényszóródás és a fényátbocsátás mérésének módszere

3. függelék– A permetezéses vizsgálat módszere

4. függelék– Ragasztószalagos tapadási vizsgálat

| 6. melléklet: | Vonatkoztatási középpont |
| --- | --- |

6. melléklet:

| 7. melléklet: | Feszültségjelölések |
| --- | --- |

7. melléklet:

| 8. melléklet: | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimumkövetelmények |
| --- | --- |

8. melléklet:

| 9. melléklet: | Hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

9. melléklet:

| 10. melléklet: | A világos-sötét határvonal műszeres ellenőrzése tompított fényszóróknál |
| --- | --- |

10. melléklet:

| 11. melléklet: | LED-modulok és LED-modulokat tartalmazó fényszórók követelményei |
| --- | --- |

11. melléklet:

A.   KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

0.   ALKALMAZÁSI KÖR (1)

Ez az előírás a következőkre vonatkozik:

| a) | fényszórók; és |
| --- | --- |

a)

fényszórók; és

| b) | elosztott világítási rendszerek, amelyek |
| --- | --- |

b)

elosztott világítási rendszerek, amelyek

gázkisüléses fényforrású fényforrásokat alkalmaznak az M, N és L3 kategóriába tartozó járművek esetében.

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

1.1.   Az előírásra a 48. előírásban és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban levő módosításcsomagjaiban foglalt meghatározások vonatkoznak.

1.2.   „Lencse”: a fényszóró (egység) legkülső részét jelenti, amely az átvilágított felületen keresztül átengedi a fényt.

1.3.   „Bevonat”: minden olyan termék (vagy termékek), amelyet (amelyeket) egy vagy több rétegben visznek fel a lencse külső felületére.

1.4.   „Vezérlőelőtét”: a gázkisüléses fényforrású fényszórók elektromos ellátását jelenti. A vezérlőelőtét részben vagy egészében a lámpán belül vagy azon kívül is lehet.

1.5.   „Illesztett pár”: a jármű bal és jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja.

1.6.   Különböző „típusú” fényszórók azok, amelyek olyan alapvető vonatkozásokban különböznek egymástól, mint például:

| 1.6.1. | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- |

1.6.1.

márkanév vagy védjegy;

| 1.6.2. | az optikai rendszer jellemzői; |
| --- | --- |

1.6.2.

az optikai rendszer jellemzői;

| 1.6.3. | tartalmaznak vagy nem tartalmaznak olyan alkatrészeket, amelyek alkalmasak arra, hogy visszaverődés, fénytörés vagy fényelnyelés és/vagy az üzemelés közbeni deformáció következtében megváltoztassák az optikai hatásokat; |
| --- | --- |

1.6.3.

tartalmaznak vagy nem tartalmaznak olyan alkatrészeket, amelyek alkalmasak arra, hogy visszaverődés, fénytörés vagy fényelnyelés és/vagy az üzemelés közbeni deformáció következtében megváltoztassák az optikai hatásokat;

| 1.6.4. | bal oldali vagy jobb oldali, vagy mindkét oldali közlekedési rendszernek való megfelelőség; |
| --- | --- |

1.6.4.

bal oldali vagy jobb oldali, vagy mindkét oldali közlekedési rendszernek való megfelelőség;

| 1.6.5. | a kibocsátott fénysugár típusa (tompított fény vagy távolsági fény, illetve mindkettő); |
| --- | --- |

1.6.5.

a kibocsátott fénysugár típusa (tompított fény vagy távolsági fény, illetve mindkettő);

| 1.6.6. | a lencséket és – ha van ilyen – a burkolatot alkotó anyagok; |
| --- | --- |

1.6.6.

a lencséket és – ha van ilyen – a burkolatot alkotó anyagok;

| 1.6.7. | A jármű bal oldalára felszerelendő eszköz és az ennek megfelelő, a jármű jobb oldalára felszerelendő eszköz azonban azonos típusúnak tekintendő. |
| --- | --- |

1.6.7.

A jármű bal oldalára felszerelendő eszköz és az ennek megfelelő, a jármű jobb oldalára felszerelendő eszköz azonban azonos típusúnak tekintendő.

1.7.   Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára és gázkisüléses fényforrású fényforrás(ok)ra vonatkozó hivatkozások a 37. és 99. előírásra, valamint azoknak a típusjóváhagyás iránti kérelem beadásának időpontjában hatályos módosításcsomagjaira vonatkoznak.

2.   FÉNYSZÓRÓ JÓVÁHAGYÁSA IRÁNTI KÉRELEM (2)

2.1.   A jóváhagyás iránti kérelmet a fényszóró márkanevének vagy védjegyének tulajdonosa, vagy annak meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell az alábbiakat:

| 2.1.1. | a fényszóró tompított fény, távolsági fény vagy mindkét típusú fény kibocsátására szolgál-e; |
| --- | --- |

2.1.1.

a fényszóró tompított fény, távolsági fény vagy mindkét típusú fény kibocsátására szolgál-e;

| 2.1.2. | amennyiben a fényszóró tompított fény kibocsátására szolgál, bal oldali és jobb oldali közlekedésre is, vagy csak bal oldali, illetve csak jobb oldali közlekedésre tervezték-e; |
| --- | --- |

2.1.2.

amennyiben a fényszóró tompított fény kibocsátására szolgál, bal oldali és jobb oldali közlekedésre is, vagy csak bal oldali, illetve csak jobb oldali közlekedésre tervezték-e;

| 2.1.3. | ha a fényszóró állítható fényvisszaverővel van felszerelve, a fényszóró talajhoz és a jármű hosszanti középsíkjához viszonyított szerelési helyzete(i); |
| --- | --- |

2.1.3.

ha a fényszóró állítható fényvisszaverővel van felszerelve, a fényszóró talajhoz és a jármű hosszanti középsíkjához viszonyított szerelési helyzete(i);

| 2.1.4. | a beállítóberendezés által elérhető legnagyobb függőleges szög a névleges helyzet(ek) felett és alatt; |
| --- | --- |

2.1.4.

a beállítóberendezés által elérhető legnagyobb függőleges szög a névleges helyzet(ek) felett és alatt;

| 2.1.5. | az egyes fénysugár-kombinációk alkalmazása során mely fényforrások működtetésére kerül sor; |
| --- | --- |

2.1.5.

az egyes fénysugár-kombinációk alkalmazása során mely fényforrások működtetésére kerül sor;

| 2.1.6. | elosztott világítási rendszert használnak-e, illetve milyen típusú fénysugara(ka)t kell a rendszernek biztosítania; |
| --- | --- |

2.1.6.

elosztott világítási rendszert használnak-e, illetve milyen típusú fénysugara(ka)t kell a rendszernek biztosítania;

| 2.1.7. | a 37., illetve 99. előírásban és azok a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosításcsomagjaiban szereplő fényforrás-kategória.
  Nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer esetében, amely a 99. előírás értelmében nem jóváhagyott, a fényforrás gyártója által a fényforráshoz rendelt alkatrészszám. |
| --- | --- |

2.1.7.

a 37., illetve 99. előírásban és azok a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosításcsomagjaiban szereplő fényforrás-kategória.

Nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer esetében, amely a 99. előírás értelmében nem jóváhagyott, a fényforrás gyártója által a fényforráshoz rendelt alkatrészszám.

2.2.   A kérelemhez a következőket kell csatolni:

| 2.2.1. | Három példányban benyújtott rajzok, amelyek megfelelően részletesek ahhoz, hogy a típus azonosítását lehetővé tegyék (lásd az alábbi 3.2. és 4.2. szakaszokat). A rajzoknak jelezniük kell a jóváhagyási szám és a további jelzések részére szánt helyzetet a jóváhagyási jelben szereplő körhöz viszonyítva, LED-modul(ok) esetében a modulok speciális azonosító kódjai számára fenntartott helyet, valamint a fényszórót vertikális (tengely-) metszetben és elölnézetben kell feltüntetni az optikai kialakítás legfontosabb adataival, adott esetben a mintázatokkal együtt. |
| --- | --- |

2.2.1.

Három példányban benyújtott rajzok, amelyek megfelelően részletesek ahhoz, hogy a típus azonosítását lehetővé tegyék (lásd az alábbi 3.2. és 4.2. szakaszokat). A rajzoknak jelezniük kell a jóváhagyási szám és a további jelzések részére szánt helyzetet a jóváhagyási jelben szereplő körhöz viszonyítva, LED-modul(ok) esetében a modulok speciális azonosító kódjai számára fenntartott helyet, valamint a fényszórót vertikális (tengely-) metszetben és elölnézetben kell feltüntetni az optikai kialakítás legfontosabb adataival, adott esetben a mintázatokkal együtt.

| 2.2.2. | Rövid műszaki leírást, amely adott esetben kiterjed a vezérlőelőtét(ek) gyártmányára és típusára, amennyiben a fényszóró rendeltetése kanyarvilágítás biztosítása, az alábbi, 6.2.7. szakasz szerinti szélső helyzetekre is. LED-modul(ok) esetében ennek a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a LED-modul(ok) rövid műszaki leírását; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Rövid műszaki leírást, amely adott esetben kiterjed a vezérlőelőtét(ek) gyártmányára és típusára, amennyiben a fényszóró rendeltetése kanyarvilágítás biztosítása, az alábbi, 6.2.7. szakasz szerinti szélső helyzetekre is. LED-modul(ok) esetében ennek a következőket kell tartalmaznia:

a)

a LED-modul(ok) rövid műszaki leírását;

| b) | egy olyan rajzot, amelyen fel vannak tüntetve a méretek és az alapvető elektromos és fotometriai értékek, továbbá az objektív fényáram. |
| --- | --- |

b)

egy olyan rajzot, amelyen fel vannak tüntetve a méretek és az alapvető elektromos és fotometriai értékek, továbbá az objektív fényáram.

Mindemellett elosztott világítási rendszer esetében egy olyan rövid műszaki leírást, amely magában foglalja a fényvezetők és a kapcsolódó optikai összetevők felsorolását, valamint a fénygenerátort bemutató olyan információt, amely lehetővé teszi az azonosítást. Az információnak tartalmaznia kell a fénygenerátor gyártója által hozzárendelt alkatrészszámot, egy méretezett rajzot, valamint az alapvető elektromos és fotometriai értékeket, továbbá az 5.8. szakaszhoz kapcsolódó hivatalos mérési jegyzőkönyvet.

| 2.2.3. | A következő mintákat:






  2.2.3.1. | fényszóró jóváhagyásához mindegyik fényszórótípus két példányát, egy mintát a jármű bal oldalán történő felszerelésre, egyet pedig a jobb oldalán történő felszerelésre szánt, szabványos gázkisüléses fényforrásokkal és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtétet.
  A 99. előírás által nem jóváhagyott, nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer jóváhagyásához a rendszer két mintapéldányát, amely tartalmazza a fénygenerátort és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtétet. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

A következő mintákat:

2.2.3.1.

fényszóró jóváhagyásához mindegyik fényszórótípus két példányát, egy mintát a jármű bal oldalán történő felszerelésre, egyet pedig a jobb oldalán történő felszerelésre szánt, szabványos gázkisüléses fényforrásokkal és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtétet.

A 99. előírás által nem jóváhagyott, nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer jóváhagyásához a rendszer két mintapéldányát, amely tartalmazza a fénygenerátort és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtétet.

| 2.2.4. | A lencse anyagául szolgáló műanyag vizsgálatához:






  2.2.4.1. | tizennégy lencsét;






  2.2.4.1.1. | e lencsék közül tíz helyettesíthető tíz olyan anyagmintával, amelyek mérete legalább 60 × 80 mm, külső felülete sík vagy domború, középen egy alapvetően sík (300 mm-nél nem kisebb görbületi sugarú) min. 15 × 15 mm nagyságú felülettel; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

A lencse anyagául szolgáló műanyag vizsgálatához:

2.2.4.1.

tizennégy lencsét;

2.2.4.1.1.

e lencsék közül tíz helyettesíthető tíz olyan anyagmintával, amelyek mérete legalább 60 × 80 mm, külső felülete sík vagy domború, középen egy alapvetően sík (300 mm-nél nem kisebb görbületi sugarú) min. 15 × 15 mm nagyságú felülettel;

| 2.2.4.1.2. | a lencséket vagy anyagmintákat a sorozatgyártásban alkalmazandó módszerrel kell elkészíteni; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

a lencséket vagy anyagmintákat a sorozatgyártásban alkalmazandó módszerrel kell elkészíteni;

| 2.2.4.2. | egy fényvisszaverőt, amelyre a lencse a gyártó utasításainak megfelelően felszerelhető. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

egy fényvisszaverőt, amelyre a lencse a gyártó utasításainak megfelelően felszerelhető.

| 2.2.5. | A műanyag fényáteresztő alkatrészek fényszóróban lévő gázkisüléses fényforrások UV-sugárzásával szembeni ellenállásának vizsgálatához:






  2.2.5.1. | A megfelelő anyagok egy-egy mintáját, ahogyan azt a fényszóróban vagy egy ezeket tartalmazó fényszórómintában használják. Az anyagmintáknak ugyanolyan megjelenésűeknek és felületi kikészítésűeknek kell lenni, mint ahogyan a jóváhagyásra benyújtott fényszóróban előfordulnak. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

A műanyag fényáteresztő alkatrészek fényszóróban lévő gázkisüléses fényforrások UV-sugárzásával szembeni ellenállásának vizsgálatához:

2.2.5.1.

A megfelelő anyagok egy-egy mintáját, ahogyan azt a fényszóróban vagy egy ezeket tartalmazó fényszórómintában használják. Az anyagmintáknak ugyanolyan megjelenésűeknek és felületi kikészítésűeknek kell lenni, mint ahogyan a jóváhagyásra benyújtott fényszóróban előfordulnak.

| 2.2.5.2. | A belül alkalmazott anyagoknak a fényszóró gázkisüléses fényforrásából származó ultraibolya-sugárzással szembeni ellenálló képességének a vizsgálata nem szükséges:






  2.2.5.2.1. | amennyiben a 99. előírásban meghatározott, kis UV-sugárzású gázkisüléses fényforrást alkalmaznak; vagy |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

A belül alkalmazott anyagoknak a fényszóró gázkisüléses fényforrásából származó ultraibolya-sugárzással szembeni ellenálló képességének a vizsgálata nem szükséges:

2.2.5.2.1.

amennyiben a 99. előírásban meghatározott, kis UV-sugárzású gázkisüléses fényforrást alkalmaznak; vagy

| 2.2.5.2.2. | ha megfelelő védelmet, pl. üvegszűrőt alkalmaztak az érintett alkatrészek UV-sugárzás elleni védelmére. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

ha megfelelő védelmet, pl. üvegszűrőt alkalmaztak az érintett alkatrészek UV-sugárzás elleni védelmére.

2.3.   Elosztott világítási rendszer esetében 10 anyagmintát és a kapcsolódó védőbevonatokat/burkolatokat (ha van ilyen), amelyből a rendszer fényvezetője és egyéb optikai részei készültek.

2.4.   A lencséket alkotó anyagokat és elosztott világítási rendszer esetében a rendszer optikai részeit, valamint – adott esetben – a kapcsolódó bevonatokat/burkolatokat alkotó anyagokhoz az ilyen anyagok és bevonatok jellemző vonásainak mérési jegyzőkönyveit kell mellékelni, amennyiben azokat már vizsgálták.

3.   JELÖLÉSEK

3.1.   A jóváhagyásra benyújtott fényszórókon, illetve elosztott világítási rendszereken olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét.

3.2.   A lencsén és a fényszórótesten megfelelő méretű helyet kell hagyni (3), a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban leírt kiegészítő jelölések elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon meg kell jelölni.

3.3.   A jobb és bal oldali közlekedésű forgalom követelményeit is kielégítő fényszóróknak olyan jelöléseket kell viselniük, amelyek az optikai egység járművön vagy a gázkisüléses fényforrású fényszóró reflektoron történő két beállítását jelzik; a jelzéseknek az „R/D” betűket kell tartalmazniuk jobb oldali közlekedésű forgalomban, és az „L/G” betűket a bal oldali közlekedésű forgalomban történő elhelyezés esetére.

3.4.   Valamennyi fényszóró átvilágított felületén feltüntethető a 6. mellékletben jelzett vonatkoztatási középpont.

3.5.   A 99. előírás által nem jóváhagyott, nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer fénygenerátora esetében a fénygenerátoron fel kell tüntetni annak márkanevét vagy a gyártó védjegyét, továbbá a fenti, 2.2.2. szakaszban szereplő alkatrészszámot.

3.6.   A LED-modulos lámpák esetében a lámpán fel kell tüntetni a névleges feszültség és a névleges teljesítményfelvétel megjelölését, továbbá a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját.

3.7.   A lámpa jóváhagyásával egyidejűleg benyújtott LED-modulo(ko)n:

| 3.7.1. | szerepelnie kell a kérelmező márkanevének vagy védjegyének. A jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- |

3.7.1.

szerepelnie kell a kérelmező márkanevének vagy védjegyének. A jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 3.7.2. | viselnie kell a modul egyedi azonosító kódját. A jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
  Az egyedi azonosító kódnak a következőket kell tartalmaznia: a „MODUL” szót képviselő „MD” betűkkel kezdődik, ezután következik a jóváhagyási jel a kör nélkül a lenti 4.2.1. szakasz előírása szerint, majd több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén további jelölések vagy karakterek. Az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jeleknek nem kell megegyezniük azon a lámpán feltüntetett jelekkel, amelyben a modult használják, de mindkét megjelölésnek azonos kérelmezőtől kell származnia. |
| --- | --- |

3.7.2.

viselnie kell a modul egyedi azonosító kódját. A jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

Az egyedi azonosító kódnak a következőket kell tartalmaznia: a „MODUL” szót képviselő „MD” betűkkel kezdődik, ezután következik a jóváhagyási jel a kör nélkül a lenti 4.2.1. szakasz előírása szerint, majd több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén további jelölések vagy karakterek. Az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jeleknek nem kell megegyezniük azon a lámpán feltüntetett jelekkel, amelyben a modult használják, de mindkét megjelölésnek azonos kérelmezőtől kell származnia.

3.8.   Amennyiben nem LED-modul részét képező elektronikus fényforrás vezérlőegységet használnak LED-modul(ok) működtetéséhez, azon fel kell tüntetni annak egyedi azonosító kódját/kódjait, a névleges bemeneti feszültséget és a teljesítményfelvételt.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Általános

4.1.1.   Ha egy a fenti 2. szakasz értelmében benyújtott fényszórótípus valamennyi mintája eleget tesz az előírásban foglaltaknak, az jóváhagyást nyer.

4.1.2.   Az előírásnak megfelelő fényszórókat bármely egyéb világító- vagy fényjelző funkcióval lehet csoportosítani, egyesíteni vagy összeépíteni, feltéve, hogy ez nem befolyásolja hátrányosan az egyes világítófunkciókat.

4.1.3.   Ha a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő a fényszórót egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek.

4.1.4.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 00), a jóváhagyás időpontjában az előírás legújabb jelentős műszaki módosítását magában foglaló módosításcsomagot jelöli. Azonos szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó másik fényszórótípushoz. Az illesztett pár azonban egy típusnak tekintendő.

4.1.5.   A jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve egy adott fényszórótípus gyártásának ezen előírás szerinti végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és a jelen előírást alkalmazó feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

4.1.6.   A 3.1. szakaszban előírt jel mellett az alábbi 4.2. és 4.3. szakaszokban leírt jóváhagyási jelet is fel kell erősíteni az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi fényszóróra, a 3.2. szakaszban megadott helyekre.

4.2.   A jóváhagyási jel felépítése

A jóváhagyási jel a következőkből áll:

| 4.2.1. | Nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőket tartalmazza:






  4.2.1.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, amely után a jóváhagyást megadó ország azonosító száma áll (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőket tartalmazza:

4.2.1.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, amely után a jóváhagyást megadó ország azonosító száma áll (4);

| 4.2.1.2. | a fenti, 4.1.4. szakaszban előírt jóváhagyási szám. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

a fenti, 4.1.4. szakaszban előírt jóváhagyási szám.

| 4.2.2. | A következő kiegészítő jel vagy jelek:






  4.2.2.1. | a csak bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő fényszórókon egy vízszintes nyíl, amely a szemben álló személy jobb oldala felé mutat, azaz az útnak arra az oldalára, amelyen a forgalom halad; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

A következő kiegészítő jel vagy jelek:

4.2.2.1.

a csak bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő fényszórókon egy vízszintes nyíl, amely a szemben álló személy jobb oldala felé mutat, azaz az útnak arra az oldalára, amelyen a forgalom halad;

| 4.2.2.2. | a mindkét közlekedési rendszer követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókon, amelyekben az optikai egység vagy a fényforrás beállítása megfelelően módosítható, egy vízszintes, kétirányú nyíl, amelynek csúcsa balra és jobbra mutat; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

a mindkét közlekedési rendszer követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókon, amelyekben az optikai egység vagy a fényforrás beállítása megfelelően módosítható, egy vízszintes, kétirányú nyíl, amelynek csúcsa balra és jobbra mutat;

| 4.2.2.3. | a csak az előírás tompított fénysugárra vonatkozó követelményeinek megfelelő fényszórókon a „DC” betűjelzés; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

a csak az előírás tompított fénysugárra vonatkozó követelményeinek megfelelő fényszórókon a „DC” betűjelzés;

| 4.2.2.4. | a csak az előírás távolsági fényre vonatkozó követelményeinek megfelelő fényszórókon a „DR” betűjelzés; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

a csak az előírás távolsági fényre vonatkozó követelményeinek megfelelő fényszórókon a „DR” betűjelzés;

| 4.2.2.5. | az előírás tompított és a távolsági fénysugárra vonatkozó követelményeinek egyaránt megfelelő fényszórókon a „DCR” betűjelzés; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

az előírás tompított és a távolsági fénysugárra vonatkozó követelményeinek egyaránt megfelelő fényszórókon a „DCR” betűjelzés;

| 4.2.2.6. | műanyag lencsével ellátott fényszórók esetében a „PL” betűket kell a fenti 4.2.2.3–4.2.2.5 szakaszokban előírt jelek mellett elhelyezni; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

műanyag lencsével ellátott fényszórók esetében a „PL” betűket kell a fenti 4.2.2.3–4.2.2.5 szakaszokban előírt jelek mellett elhelyezni;

| 4.2.2.7. | azokon a fényszórókon, amelyek a távolsági fény tekintetében megfelelnek az előírás rendelkezéseinek, az „E” betűt körülvevő kör mellett fel kell tüntetni a 6.3.2.2. szakasz szerinti referenciajellel kifejezett maximális fényintenzitást.
  Az összeépített fényszórók esetében a távolsági fény teljes maximális fényintenzitását kell a fentiek szerint jelezni; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

azokon a fényszórókon, amelyek a távolsági fény tekintetében megfelelnek az előírás rendelkezéseinek, az „E” betűt körülvevő kör mellett fel kell tüntetni a 6.3.2.2. szakasz szerinti referenciajellel kifejezett maximális fényintenzitást.

Az összeépített fényszórók esetében a távolsági fény teljes maximális fényintenzitását kell a fentiek szerint jelezni;

| 4.2.2.8. | az elosztott világítási rendszerek esetében a „DLS” betűcsoport szerepeljen a „D” helyett, melyet az azonos kritériumokat alkalmazó 4.2.2.3., 4.2.2.4. és 4.2.2.5. szakaszok írnak elő. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

az elosztott világítási rendszerek esetében a „DLS” betűcsoport szerepeljen a „D” helyett, melyet az azonos kritériumokat alkalmazó 4.2.2.3., 4.2.2.4. és 4.2.2.5. szakaszok írnak elő.

| 4.2.3. | A vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint használt üzemeltetési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási nyomtatványokon és az egyezménynek az előírást alkalmazó szerződő felei országaiba továbbított értesítéseken.
  A megfelelő esetekben a berendezést a következő jelölésekkel látják el:






  4.2.3.1. | Az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy a tompított fény ne világítson egyidejűleg más világító funkcióval, amellyel esetleg össze van építve: ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben, a tompított fény jele mögött. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

A vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint használt üzemeltetési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási nyomtatványokon és az egyezménynek az előírást alkalmazó szerződő felei országaiba továbbított értesítéseken.

A megfelelő esetekben a berendezést a következő jelölésekkel látják el:

4.2.3.1.

Az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy a tompított fény ne világítson egyidejűleg más világító funkcióval, amellyel esetleg össze van építve: ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben, a tompított fény jele mögött.

| 4.2.3.2. | A fenti 4.2.3.1. szakasz rendelkezése nem vonatkozik az előírás követelményeit teljesítő olyan fényszórókra, melyek kialakítása lehetővé teszi, hogy a tompított és a távolsági fényszóró funkcióját azonos gázkisüléses fényforrás lássa el. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

A fenti 4.2.3.1. szakasz rendelkezése nem vonatkozik az előírás követelményeit teljesítő olyan fényszórókra, melyek kialakítása lehetővé teszi, hogy a tompított és a távolsági fényszóró funkcióját azonos gázkisüléses fényforrás lássa el.

| 4.2.4. | A jóváhagyási szám két számjegye (jelenleg 00), amely a jóváhagyás időpontjában az előírás legújabb, jelentős műszaki módosítását képező módosításcsomagot jelöli, és ha szükséges, az előírás szerinti nyíl elhelyezhető a fenti kiegészítő jelek közelében. |
| --- | --- |

4.2.4.

A jóváhagyási szám két számjegye (jelenleg 00), amely a jóváhagyás időpontjában az előírás legújabb, jelentős műszaki módosítását képező módosításcsomagot jelöli, és ha szükséges, az előírás szerinti nyíl elhelyezhető a fenti kiegészítő jelek közelében.

| 4.2.5. | A 4.2.1–4.2.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek jól olvashatóaknak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. A fényszóró olyan belső vagy külső (átlátszó vagy nem átlátszó) részén helyezhetők el, amely nem választható el a fényszórónak attól az átlátszó részétől, amely a fényt kibocsátja. A fényvezetőbe beépített külső lencsével felszerelt elosztott világítási rendszer esetében ez a feltétel teljesítettnek minősül, amennyiben a jóváhagyási jelet legalább a fénygenerátoron és a fényvezetőn vagy annak védőburkolatán elhelyezik. A jelölésnek mindenképpen láthatónak kell lennie a fényszóró vagy a rendszer járműbe való beszerelése után és az esetleges mozgatható részek (például a motorháztető) felnyitásakor is. |
| --- | --- |

4.2.5.

A 4.2.1–4.2.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek jól olvashatóaknak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. A fényszóró olyan belső vagy külső (átlátszó vagy nem átlátszó) részén helyezhetők el, amely nem választható el a fényszórónak attól az átlátszó részétől, amely a fényt kibocsátja. A fényvezetőbe beépített külső lencsével felszerelt elosztott világítási rendszer esetében ez a feltétel teljesítettnek minősül, amennyiben a jóváhagyási jelet legalább a fénygenerátoron és a fényvezetőn vagy annak védőburkolatán elhelyezik. A jelölésnek mindenképpen láthatónak kell lennie a fényszóró vagy a rendszer járműbe való beszerelése után és az esetleges mozgatható részek (például a motorháztető) felnyitásakor is.

4.3.   A jóváhagyási jel elrendezése

4.3.1.   Független lámpák

Az előírás 2. mellékletében szereplő 1–9. ábrák példákat mutatnak a jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelek elrendezésének lehetőségeire.

4.3.2.   Csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák

| 4.3.2.1. | Amennyiben csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elláthatóak egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel, amely egy „E” betűt körülvevő körből áll, amit a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma, valamint egy jóváhagyási szám követ. A jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, amennyiben:






  4.3.2.1.1. | az a 4.2.5. szakasz szerint jól látható; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Amennyiben csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elláthatóak egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel, amely egy „E” betűt körülvevő körből áll, amit a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma, valamint egy jóváhagyási szám követ. A jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, amennyiben:

4.3.2.1.1.

az a 4.2.5. szakasz szerint jól látható;

| 4.3.2.1.2. | a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyik fényt kibocsátó része sem távolítható el anélkül, hogy azzal együtt a jóváhagyási jelet is eltávolítanák. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyik fényt kibocsátó része sem távolítható el anélkül, hogy azzal együtt a jóváhagyási jelet is eltávolítanák.

| 4.3.2.2. | Az összes olyan lámpa azonosító jelét, amelyek a jóváhagyás kiadásának alapjául szolgáló előírásoknak megfeleltek, a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírás legújabb jelentős műszaki módosításait magában foglaló módosításcsomag számával és adott esetben az előírt nyíllal együtt kell feltüntetni:






  4.3.2.2.1. | vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Az összes olyan lámpa azonosító jelét, amelyek a jóváhagyás kiadásának alapjául szolgáló előírásoknak megfeleltek, a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírás legújabb jelentős műszaki módosításait magában foglaló módosításcsomag számával és adott esetben az előírt nyíllal együtt kell feltüntetni:

4.3.2.2.1.

vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen;

| 4.3.2.2.2. | vagy pedig egy csoportban oly módon, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen (lásd a 2. melléklet 10. ábráján bemutatott négy lehetséges példát). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vagy pedig egy csoportban oly módon, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen (lásd a 2. melléklet 10. ábráján bemutatott négy lehetséges példát).

| 4.3.2.3. | Az egyetlen jóváhagyási jel összetevőinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás alapjául szolgáló előírásban a legkisebb egyes jelre vonatkozóan előírt minimális méret. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Az egyetlen jóváhagyási jel összetevőinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás alapjául szolgáló előírásban a legkisebb egyes jelre vonatkozóan előírt minimális méret.

| 4.3.2.4. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy, a jelen előírás hatálya alá tartozó más típusú csoportosított, egyesített vagy összeépített fényszóróhoz. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy, a jelen előírás hatálya alá tartozó más típusú csoportosított, egyesített vagy összeépített fényszóróhoz.

| 4.3.2.5. | Az előírás 2. mellékletének 10. ábrája példákat mutat be csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák jóváhagyási jelének és valamennyi fent említett kiegészítő jel elhelyezésére. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Az előírás 2. mellékletének 10. ábrája példákat mutat be csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák jóváhagyási jelének és valamennyi fent említett kiegészítő jel elhelyezésére.

4.3.3.   Olyan lámpák, amelyek lencséje különböző típusú fényszórókhoz használható, és amelyek más lámpákkal összeépíthetőek vagy csoportosíthatóak

A fenti 4.3.2. szakaszban foglalt rendelkezések alkalmazandók.

| 4.3.3.1. | Továbbá, ha ugyanazt a lencsét használják, a lencse ellátható a különböző típusú fényszóró- vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jelekkel, amennyiben a fényszórótesten vagy az elosztott világítási rendszeren – akkor is, ha nem választható el a lencsétől – szintén rendelkezésre áll a 3.2. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Továbbá, ha ugyanazt a lencsét használják, a lencse ellátható a különböző típusú fényszóró- vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jelekkel, amennyiben a fényszórótesten vagy az elosztott világítási rendszeren – akkor is, ha nem választható el a lencsétől – szintén rendelkezésre áll a 3.2. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket.

| 4.3.3.2. | Az előírás 2. mellékletében szereplő 11. ábrán láthatók példák a fenti esethez kapcsolódó jóváhagyási jelek elhelyezésére. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Az előírás 2. mellékletében szereplő 11. ábrán láthatók példák a fenti esethez kapcsolódó jóváhagyási jelek elhelyezésére.

4.3.4.   Elosztott világítási rendszerek

Az elosztott világítási rendszerekre vonatkozóan a 4.3.1–4.3.3.2. szakaszok megfelelő rendelkezései alkalmazandóak a 3.4. szakasz előírásainak megfelelően.

B.   FÉNYSZÓRÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK (5)

5.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

5.1.   Minden egyes mintának meg kell felelnie az alábbi, 6–8. szakaszokban foglalt előírásoknak.

5.2.   A fényszórókat úgy kell gyártani, hogy normál használat mellett, az esetlegesen fellépő rezgések ellenére is megtartsák az előírt fotometriai jellemzőket és jó üzemállapotúak maradjanak.

5.2.1.   A fényszórókat el kell látni olyan berendezéssel, amely lehetővé teszi a járművön történő beállításukat az érvényes szabályoknak megfelelően. Olyan egységekre nem kell ilyen készüléket felszerelni, amelyekben a fényvisszaverő és a szórólencse nem választható szét, feltéve, hogy ezeket az egységeket csak olyan járműveken használják, amelyeken a fényszórókat egyéb módon lehet beállítani.

Amennyiben a fő tompított fényt kibocsátó fényszórót és a távolsági fényt kibocsátó fényszórót (mindegyik saját fényforrással rendelkezik) összetett egységgé építik össze, a beállító berendezésnek biztosítania kell mindkét optikai rendszer külön-külön történő beállítását. A rendelkezés az elülső ködlámpa és a távolsági fényszóró funkcióját betöltő fényszórókra is vonatkozik, valamint a fő tompított fényt kibocsátó és az elülső ködlámpa funkcióját betöltő fényszórókra, illetve az olyan fényszórókra, amelyek mindhárom fénysugár szerepét betöltik.

5.2.2.   Ezek a rendelkezések azonban nem vonatkoznak az olyan szerelt fényszóróegységekre, amelyek fényvisszaverője nem osztható meg. Az ilyen típusú egységekre az előírás 6.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni.

5.3.   A jobb és a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő fényszórókat a járműbe történő beszereléskor elvégzendő alapbeállítással vagy a felhasználó általi szelektív beállítással lehet az úttest megfelelő oldalán való közlekedéshez igazítani. Az alap- vagy szelektív beállítás például azt jelentheti, hogy az optikai egységet egy adott szögben szerelik fel a járműre, vagy a fényforrás(oka)t az optikai egységhez képest egy adott szögben szerelik be. Minden esetben csak két különböző, egymástól világosan elkülöníthető beállítás lehetséges, egy a jobb oldali, egy pedig a bal oldali közlekedéshez, és a kialakításnak meg kell akadályoznia a véletlenül az egyik beállításból a másikba történő vagy egy közbenső pozícióba való váltás lehetőségét. Amennyiben a fényforrás két különböző beállítási lehetőséggel rendelkezik, a fényforrásnak a fényvisszaverőhöz való rögzítésére szolgáló alkatrészeket úgy kell megtervezni és legyártani, hogy mindkét beállítás esetében a fényforrás az úttest egyik oldalán való közlekedésre tervezett fényszórókhoz előírt pontossággal a beállított helyzetben maradjon. A szakasz előírásainak való megfelelést szemrevételezéssel és szükség szerint próbabeszereléssel kell ellenőrizni.

5.4.   Megvilágítás konfigurációja különböző forgalmi feltételek esetén

5.4.1.   Amennyiben a fényszórókat csak az út egyik oldalán való közlekedés követelményeinek megfelelően tervezik (jobb vagy bal oldali közlekedésre), megfelelő intézkedések megtételére van szükség a használók számára okozott kellemetlenségek megelőzése érdekében azokban az országokban, amelyekben a forgalom az ellenkező oldalon halad az abban az országban érvényes forgalmi irányhoz képest, amelyre a fényszórót tervezték (6). Az ilyen intézkedések a következők lehetnek:

| a) | a külső fényszóró lencsefelülete egy részének letakarása; |
| --- | --- |

a)

a külső fényszóró lencsefelülete egy részének letakarása;

| b) | a fénysugár lefelé történő elmozdítása. A vízszintes elmozdítás engedélyezett; |
| --- | --- |

b)

a fénysugár lefelé történő elmozdítása. A vízszintes elmozdítás engedélyezett;

| c) | bármely egyéb intézkedés, amelynek célja a fénysugár aszimmetrikus részének eltávolítása vagy csökkentése. |
| --- | --- |

c)

bármely egyéb intézkedés, amelynek célja a fénysugár aszimmetrikus részének eltávolítása vagy csökkentése.

5.4.2.   Az ilyen intézkedés(ek) alkalmazása során a megvilágításra vonatkozóan az alábbi követelményeket kell oly módon teljesíteni, hogy a módosítást az eredeti forgalmi irányra való beállítással összevetve változatlanul kell hagyni.

| 5.4.2.1. | A jobb oldali közlekedésű forgalomra tervezett és a bal oldali közlekedésű forgalomra igazított tompított fény:






  0,86D–1,72L esetében | legalább 5 lux, |
| --- | --- | --- |
| 0,57U–3,43R esetében | legfeljebb 1,4 lux. |

5.4.2.1.

A jobb oldali közlekedésű forgalomra tervezett és a bal oldali közlekedésű forgalomra igazított tompított fény:

0,86D–1,72L esetében

legalább 5 lux,

0,57U–3,43R esetében

legfeljebb 1,4 lux.

| 5.4.2.2. | A bal oldali közlekedésű forgalomra tervezett és a jobb oldali közlekedésű forgalomra igazított tompított fény:






  0,86D–1,72R esetében | legalább 5 lux, |
| --- | --- | --- |
| 0,57U–3,43L esetében | legfeljebb 1,4 lux. |

5.4.2.2.

A bal oldali közlekedésű forgalomra tervezett és a jobb oldali közlekedésű forgalomra igazított tompított fény:

0,86D–1,72R esetében

legalább 5 lux,

0,57U–3,43L esetében

legfeljebb 1,4 lux.

5.5.   A felváltva távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett fényszórókon, illetőleg azokon, amelyekben a tompított fény és/vagy a távolsági fény kanyarmegvilágítást lát el, az ilyen célból a fényszórókba szerelt mechanikus, elektromechanikus vagy egyéb berendezést (7) úgy kell kialakítani, hogy:

| 5.5.1. | az eszköz elég erős legyen normál használati feltételek mellett 50 000 működtetés elviselésére. E követelmény betartásának ellenőrzésére a jóváhagyási vizsgálatokért felelős Műszaki Szolgálat a következő lépések megtételére jogosult:






  a) | előírhatja a kérelmező számára a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezés biztosítását; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

az eszköz elég erős legyen normál használati feltételek mellett 50 000 működtetés elviselésére. E követelmény betartásának ellenőrzésére a jóváhagyási vizsgálatokért felelős Műszaki Szolgálat a következő lépések megtételére jogosult:

a)

előírhatja a kérelmező számára a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezés biztosítását;

| b) | eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt benyújtott azonos konstrukciójú (szerelvénytípusú) fényszórók jóváhagyási vizsgálataiért felelős műszaki szolgálat által kiadott mérési jegyzőkönyvet, amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

b)

eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt benyújtott azonos konstrukciójú (szerelvénytípusú) fényszórók jóváhagyási vizsgálataiért felelős műszaki szolgálat által kiadott mérési jegyzőkönyvet, amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést;

| 5.5.2. | meghibásodás esetén a H-H vonal felett a megvilágítás ne haladja meg a 6.2.6. szakaszban a tompított fényre előírt értékeket; továbbá a kanyarvilágítássá alakítható, tompított és/vagy távolsági fény kibocsátására tervezett fényszórók biztosítsanak legalább 5 lux megvilágítást a 25 V vizsgálati pontban (VV vonal, D 75 cm).
  Az e követelmények teljesítését ellenőrző vizsgálatok végzésekor a jóváhagyási vizsgálatokért felelős Műszaki Szolgálatnak a kérelmező által benyújtott utasításokra kell hivatkoznia; |
| --- | --- |

5.5.2.

meghibásodás esetén a H-H vonal felett a megvilágítás ne haladja meg a 6.2.6. szakaszban a tompított fényre előírt értékeket; továbbá a kanyarvilágítássá alakítható, tompított és/vagy távolsági fény kibocsátására tervezett fényszórók biztosítsanak legalább 5 lux megvilágítást a 25 V vizsgálati pontban (VV vonal, D 75 cm).

Az e követelmények teljesítését ellenőrző vizsgálatok végzésekor a jóváhagyási vizsgálatokért felelős Műszaki Szolgálatnak a kérelmező által benyújtott utasításokra kell hivatkoznia;

| 5.5.3. | mind a fő tompított fény, mind a távolsági fény úgy legyen kapcsolható, hogy a mechanizmus közbenső helyzetben való megállása kizárt legyen; |
| --- | --- |

5.5.3.

mind a fő tompított fény, mind a távolsági fény úgy legyen kapcsolható, hogy a mechanizmus közbenső helyzetben való megállása kizárt legyen;

| 5.5.4. | a felhasználó közönséges szerszámokkal ne változtathassa meg a mozgó alkatrészek alakját vagy helyzetét. |
| --- | --- |

5.5.4.

a felhasználó közönséges szerszámokkal ne változtathassa meg a mozgó alkatrészek alakját vagy helyzetét.

5.6.   A 4. mellékletben előírtaknak megfelelően kiegészítő vizsgálatokat kell végezni annak biztosítására, hogy a használat során ne következzék be a fénytani jellemzők megengedett mértéken túli megváltozása.

5.7.   A műanyagból készült fénytovábbító összetevőket az 5. melléklet előírásainak megfelelően kell vizsgálni.

5.8.   A fényforrások cserélhetősége

5.8.1.   A gázkisüléses fényszórókban vagy elosztott világítási rendszerekben használt gázkisüléses fényforrás(ok) legyenek cserélhetőek és rendelkezzenek a 99. előírás és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosításcsomagjai szerinti jóváhagyással. Azonban a 99. előírás értelmében nem jóváhagyott gázkisüléses fényforrások csak abban az esetben használhatóak, ha azok a fénygenerátor nem cserélhető részét képezik. Elosztott világítási rendszerek esetében a fénygenerátor speciális eszközök használata nélkül legyen cserélhető, abban az esetben is, ha az alkalmazott fényforrás nem jóváhagyott.

5.8.2.   Amennyiben egy vagy több (további) izzólámpát használnak a gázkisüléses fényszóróban, az ilyen izzók a 37. előírás és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosításcsomagjai alapján rendelkezzenek jóváhagyással, feltéve, hogy a 37. előírásban és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosításcsomagjaiban nem szerepel a használatot érintő korlátozás.

5.8.3.   Az eszközt úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát – ha alkalmazható – kizárólag a helyes pozícióban lehessen rögzíteni.

5.8.4.   A cserélhető gázkisüléses fényforrások és további izzószálas fényforrások esetében a foglalatnak meg kell felelnie a használt fényforrások kategóriája szerinti, 60061 számú IEC-kiadvány adatlapján szereplő méretjellemzőknek. A fényforrás(oka)t könnyen lehessen a fényszóróba illeszteni.

5.9.   A 99. előírás alapján nem jóváhagyott, nem cserélhető, elosztott világítási rendszerekben alkalmazott gázkisüléses fényforrásoknak továbbá a következő előírásokat (amelyek megfelelnek a gázkisüléses fényforrások jóváhagyására vonatkozó 99. előírásban foglaltaknak) is teljesítenie kell:

| 5.9.1. | a 99. előírás 3.6. szakaszában előírt begyújtás, felfutás és meleg újra begyújtás; |
| --- | --- |

5.9.1.

a 99. előírás 3.6. szakaszában előírt begyújtás, felfutás és meleg újra begyújtás;

| 5.9.2. | a 99. előírás 3.9. szakasza szerinti szín. A színnek fehérnek kell lennie; |
| --- | --- |

5.9.2.

a 99. előírás 3.9. szakasza szerinti szín. A színnek fehérnek kell lennie;

| 5.9.3. | a 99. előírás 3.10. szakaszában meghatározott ultraibolya sugárzás, amennyiben az így szerepel a jóváhagyási kérelmen (a fenti 2.2.2. szakasz). |
| --- | --- |

5.9.3.

a 99. előírás 3.10. szakaszában meghatározott ultraibolya sugárzás, amennyiben az így szerepel a jóváhagyási kérelmen (a fenti 2.2.2. szakasz).

5.10.   A fényszórónak és a vezérlőelőtét-rendszer nem kelthet olyan sugárzó vagy elektromos vezetéki zavarokat, amellyel a jármű egyéb elektromos/elektronikai rendszereinek meghibásodását okozza (8).

5.11.   Amennyiben a vizsgálati eljáráshoz szükséges, a vizsgálatot végző szerv a gyártótól további vizsgálati mintapéldányokat, vizsgálópadokat (foglalatokat) vagy egyedi áramforrásokat kérhet.

5.12.   A vizsgálati eljárást a gyártó felszerelési előírásainak megfelelően kell elvégezni.

5.13.   A fényszórónak (amennyiben az LED-modulokkal felszerelt) és maguknak a LED-moduloknak teljesítenie kell ezen előírás 11. mellékletében foglalt vonatkozó rendelkezéseit. Az előírásoknak való megfelelést ellenőrizni kell.

6.   MEGVILÁGÍTÁS

6.1.   Általános rendelkezések

6.1.1.   A fényszórókat, illetve az elosztott világítási rendszereket úgy kell kialakítani, hogy alkalmas gázkisüléses fényforrással tompított fény kibocsátásakor megfelelő, nem vakító megvilágítást, illetve távolsági fény kibocsátásakor jó megvilágítást biztosítsanak.

6.1.2.   A fényszóró által létrehozott megvilágítás meghatározásához egy függőleges mérőernyőt kell felállítani 25 m-rel a fényszóró elé és tengelyeire merőlegesen, ezen előírás 3. mellékletében bemutatott módon; a mérőernyőnek elég szélesnek kell lennie ahhoz, hogy a V-V vonal mindkét oldalán legalább 5o-os tartományban lehetővé tegye a tompított fényszóró esetében a világos-sötét határvonal vizsgálatát és beállítását.

6.1.3.   A fényszóró, illetve az elosztott világítási rendszerek akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a 6. szakaszban szereplő fotometriai követelmények egyetlen fényforrás által teljesülnek, amelyet a 99. előírás 4. mellékletének 4. szakasza alapján legalább 15 ciklus során öregítettek.

A 99. előírásnak megfelelő gázkisüléses fényforrás jóváhagyása esetében annak szabvány szerintinek (etalonnak) kell lennie, fényerőssége eltérhet a 99. előírásban meghatározott objektív fényáramtól. Ebben az esetben a megvilágítást ennek megfelelően kell korrigálni.

A fenti korrekció nem érvényes az olyan elosztott világítási rendszerre, amely nem cserélhető gázkisüléses fényforrást használ, illetve az olyan fényszóróra, amely teljesen vagy részben integrált vezérlőelőtéttel (vezérlőelőtétekkel) van ellátva.

Amennyiben a gázkisüléses fényforrás a 99. előírás értelmében nem jóváhagyott, akkor annak gyártás szerinti állapotában nem cserélhető fényforrásnak kell lennie.

6.1.4.   A 99. előírás megfelelő adatlapján szerepelnek a szabványos gázkisüléses fényforrás belsejében található ív helyzetét meghatározó méretek.

6.1.5.   A fotometriai megfelelőséget ezen előírás 6.2.6. vagy 6.3. szakasza szerint kell ellenőrizni. Ez a 3oR és 3oL közötti sötét-világos határvonal tartományára is érvényes (a világos-sötét határvonal színének mérési módja még döntés tárgyát képezi).

6.1.6.   A gázkisüléses fényforrást használó fényszórók által kibocsátott fény színének fehérnek kell lennie.

6.1.7.   A 30 perce vagy annál hosszabb ideje nem működtetett fényszóró begyújtása után négy másodperccel:

| 6.1.7.1. | Csak távolsági fényt kibocsátó fényszóró esetében legalább 60 lux erősséget kell elérnie a HV-ponton. |
| --- | --- |

6.1.7.1.

Csak távolsági fényt kibocsátó fényszóró esetében legalább 60 lux erősséget kell elérnie a HV-ponton.

| 6.1.7.2. | Az előírás 5.4. szakasza alapján csak tompított fényt kibocsátó vagy felváltva tompított és távolsági fényt kibocsátó fényszóróknak legalább 10 lux erősséget kell elérnie az 50 V ponton. |
| --- | --- |

6.1.7.2.

Az előírás 5.4. szakasza alapján csak tompított fényt kibocsátó vagy felváltva tompított és távolsági fényt kibocsátó fényszóróknak legalább 10 lux erősséget kell elérnie az 50 V ponton.

| 6.1.7.3. | Az áramellátásnak mindkét esetben elegendőnek kell lennie a nagy áramerősségű impulzus előírt emelkedésének biztosításához. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

Az áramellátásnak mindkét esetben elegendőnek kell lennie a nagy áramerősségű impulzus előírt emelkedésének biztosításához.

6.2.   A tompított fényre vonatkozó előírások

6.2.1.   A tompított fényt adó fényszóró fényintenzitás eloszlásának magában kell foglalnia egy világos-sötét határvonalat (lásd az alábbi 1. ábrát), ami lehetővé teszi, hogy a fényszórót a fotometriai méréseknek és a járművön történő beszabályozásnak megfelelően állítsák be.

A világos-sötét határvonalnak a következőket kell biztosítania:

| a) | jobb oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:






  i. | egy egyenes „vízszintes részt” bal felé; |
| --- | --- | --- |

a)

jobb oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:

i.

egy egyenes „vízszintes részt” bal felé;

| ii. | egy emelkedő „könyök-váll” részt jobb felé; |
| --- | --- |

ii.

egy emelkedő „könyök-váll” részt jobb felé;

| b) | bal oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:






  i. | egy egyenes „vízszintes részt” jobb felé; |
| --- | --- | --- |

b)

bal oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:

i.

egy egyenes „vízszintes részt” jobb felé;

| ii. | egy emelkedő „könyök-váll” részt bal felé. |
| --- | --- |

ii.

egy emelkedő „könyök-váll” részt bal felé.

Mindegyik esetben a „könyök-váll” résznek élesnek kell lennie.

6.2.2.   A fényszórót vizuálisan kell beállítani a világos-sötét határvonal segítségével (lásd az alábbi, 1. ábrát) a következők szerint:

| 6.2.2.1. | Függőleges beállítás esetén: a világos-sötét határvonal vízszintes részét a B vonal alól felfelé kell mozdítani, és névleges helyzetébe, a H-H vonal alatt egy százalékra (25 cm-re) kell beállítani;

  1.   ábra |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Függőleges beállítás esetén: a világos-sötét határvonal vízszintes részét a B vonal alól felfelé kell mozdítani, és névleges helyzetébe, a H-H vonal alatt egy százalékra (25 cm-re) kell beállítani;

1.   ábra

Image

| 6.2.2.2. | Vízszintes beállítás esetén: a világos-sötét határvonal „könyök-váll” szakaszát el kell mozdítani:






  a) | jobb oldali forgalom esetén jobbról balra, és elmozdulását követően úgy kell vízszintesen beállítani, hogy: |
| --- | --- | --- |

6.2.2.2.

Vízszintes beállítás esetén: a világos-sötét határvonal „könyök-váll” szakaszát el kell mozdítani:

a)

jobb oldali forgalom esetén jobbról balra, és elmozdulását követően úgy kell vízszintesen beállítani, hogy:

| b) | a 0,2° D vonal fölött annak „váll” része a bal felé nem lépheti át az A vonalat; és |
| --- | --- |

b)

a 0,2° D vonal fölött annak „váll” része a bal felé nem lépheti át az A vonalat; és

| c) | a 0,2° D vonalon vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A vonalat; és |
| --- | --- |

c)

a 0,2° D vonalon vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A vonalat; és

| d) | a „könyök” töréspontjának elsődlegesen a V-V vonalon kell lennie; |
| --- | --- |

d)

a „könyök” töréspontjának elsődlegesen a V-V vonalon kell lennie;

vagy

bal oldali forgalom esetén balról jobbra, és elmozdulását követően úgy kell vízszintesen beállítani, hogy:

| a) | a 0,2° D vonal fölött annak „váll” része a jobb felé nem lépheti át az A vonalat; és |
| --- | --- |

a)

a 0,2° D vonal fölött annak „váll” része a jobb felé nem lépheti át az A vonalat; és

| b) | a 0,2° D vonalon vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A vonalat; és |
| --- | --- |

b)

a 0,2° D vonalon vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A vonalat; és

| c) | a „könyök” töréspontjának elsődlegesen a V-V vonalon kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a „könyök” töréspontjának elsődlegesen a V-V vonalon kell lennie.

| 6.2.2.3. | Amennyiben az ily módon irányított fényszóró nem teljesíti a 6.2.5., 6.2.6. és 6.3. szakasz követelményeit, a beállítása módosítható, feltéve, hogy a sugár tengelye nem tér el:
  az A vonaltól vízszintesen, a következőnél nagyobb mértékben:






  a) | jobb oldali forgalom esetén 0,5°-ot balra vagy 0,75°-ot jobbra; vagy |
| --- | --- | --- |

6.2.2.3.

Amennyiben az ily módon irányított fényszóró nem teljesíti a 6.2.5., 6.2.6. és 6.3. szakasz követelményeit, a beállítása módosítható, feltéve, hogy a sugár tengelye nem tér el:

az A vonaltól vízszintesen, a következőnél nagyobb mértékben:

a)

jobb oldali forgalom esetén 0,5°-ot balra vagy 0,75°-ot jobbra; vagy

| b) | bal oldali forgalom esetén 0,5°-ot jobbra vagy 0,75°-ot balra; és |
| --- | --- |

b)

bal oldali forgalom esetén 0,5°-ot jobbra vagy 0,75°-ot balra; és

függőlegesen a B vonaltól legfeljebb 0,25°-kal felfelé vagy lefelé.

| 6.2.2.4. | Mindazonáltal, ha a kívánt pozícióba történő függőleges beállítás ismételten nem végezhető el a fenti 6.2.2.3. szakaszban foglalt tűrésen belül, annak vizsgálatára, hogy a világos-sötét határvonal teljesíti-e a minimális minőségi követelményt, továbbá a fénysugár függőleges és vízszintes beállítására a 10. melléklet 2. és 3. szakaszaiban bemutatott műszeres módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

Mindazonáltal, ha a kívánt pozícióba történő függőleges beállítás ismételten nem végezhető el a fenti 6.2.2.3. szakaszban foglalt tűrésen belül, annak vizsgálatára, hogy a világos-sötét határvonal teljesíti-e a minimális minőségi követelményt, továbbá a fénysugár függőleges és vízszintes beállítására a 10. melléklet 2. és 3. szakaszaiban bemutatott műszeres módszert kell alkalmazni.

6.2.3.   Az így beállított fényszórónak – ha a jóváhagyást csak tompított fény kibocsátására vonatkozóan kérik – csak az alábbi 6.2.4. és 6.2.5. szakaszok követelményeit kell teljesítenie; ha tompított és távolsági fényt is kell biztosítania, a 6.2.4–6.2.6 szakaszok előírásainak kell megfelelnie. A 6.2.5. szakasz II. szegmensére megadott értékek a 3. melléklet 2. ernyőjére nem vonatkoznak.

6.2.4.   Minden egyes tompított fényszóróhoz csak egy gázkisüléses fényforrás engedélyezett. Legfeljebb két további fényforrás engedélyezett az alábbiak szerint:

| 6.2.4.1. | A kanyarvilágítás céljából a tompított fényszóróban egy további, a 37. előírásnak megfelelő fényforrás vagy egy vagy több további LED-modul használható. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

A kanyarvilágítás céljából a tompított fényszóróban egy további, a 37. előírásnak megfelelő fényforrás vagy egy vagy több további LED-modul használható.

| 6.2.4.2. | A tompított fényszóróban infravörös sugárzás kibocsátás céljára egy további, a 37. előírásnak megfelelő fényforrás és/vagy egy vagy több LED-modul használható. Ez(ek) kizárólag a gázkisüléses fényforrással egy időben aktiválható(ak). Ha a gázkisüléses fényforrás meghibásodik, a további fényforrás és/vagy LED-modul automatikusan kikapcsol.
  A további fényforrással és/vagy LED-modullal végzett méréshez szükséges vizsgálati feszültség legyen azonos a 6.2.4.4. szakaszban szereplő feszültséggel. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

A tompított fényszóróban infravörös sugárzás kibocsátás céljára egy további, a 37. előírásnak megfelelő fényforrás és/vagy egy vagy több LED-modul használható. Ez(ek) kizárólag a gázkisüléses fényforrással egy időben aktiválható(ak). Ha a gázkisüléses fényforrás meghibásodik, a további fényforrás és/vagy LED-modul automatikusan kikapcsol.

A további fényforrással és/vagy LED-modullal végzett méréshez szükséges vizsgálati feszültség legyen azonos a 6.2.4.4. szakaszban szereplő feszültséggel.

| 6.2.4.3. | A további fényforrás vagy LED-modul meghibásodása esetén a fényszórónak továbbra is teljesítenie kell a tompított fény követelményeit. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

A további fényforrás vagy LED-modul meghibásodása esetén a fényszórónak továbbra is teljesítenie kell a tompított fény követelményeit.

| 6.2.4.4. | A vezérlőelőtét(ek) csatlakozásainál alkalmazott feszültség a következő:







  vagy: | 13,5 V ± 0,1 | a 12 V-os rendszerek esetében |
| --- | --- | --- | --- |
| vagy: | egyéb | (lásd a 7. mellékletet) |

6.2.4.4.

A vezérlőelőtét(ek) csatlakozásainál alkalmazott feszültség a következő:

vagy:

13,5 V ± 0,1

a 12 V-os rendszerek esetében

vagy:

egyéb

(lásd a 7. mellékletet)

6.2.5.   A gyújtást követő 10 percnél hosszabb idő elteltével az 1. vagy 2. ernyőn létrehozott (vagy bal oldali közlekedésű forgalom esetén a VV-vonalra tükrözött) megvilágításnak az alábbi követelményeket kell teljesítenie:

Megjegyzés: A táblázatban:

| | Az L betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV-vonaltól balra helyezkedik el. |
| --- | --- |

Az L betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV-vonaltól balra helyezkedik el.

| | A R betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV-vonaltól jobbra helyezkedik el. |
| --- | --- |

A R betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV-vonaltól jobbra helyezkedik el.

| | Az U betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH vonal fölött helyezkedik el. |
| --- | --- |

Az U betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH vonal fölött helyezkedik el.

| | A D betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH vonal alatt helyezkedik el. |
| --- | --- |

A D betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH vonal alatt helyezkedik el.

| Pontok vagy szegmensek | Jelölés | Megvilágítás
  (lux) | Vízszintes
  távolság (cm) | Függőleges
  távolság (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | A H/H2 vonalon és felette, vagy
  A H/H3/H4 vonalon és felette | max. 1 | | |
| 1 | HV | max. 1 | 0 | 0 |
| 2 | B 50 L | max. 0,5 | L 150 | U 25 |
| 3 | 75 R | min. 20 | R 50 | D 25 |
| 4 | 50 L | max. 20 | L 150 | D 37,5 |
| 5 | 25 L1 | max. 30 | L 150 | D 75 |
| 6 | 50 V | min. 12 | 0 | D 37,5 |
| 7 | 50 R | min. 20 | R 75 | D 37,5 |
| 8 | 25 L2 | min. 4 | L 396 | D 75 |
| 9 | 25 R1 | min. 4 | R 396 | D 75 |
| 10 | 25 L3 | min. 2 | L 670 | D 75 |
| 11 | 25 R2 | min. 2 | R 670 | D 75 |
| 12 | 15 L | min. 1 | L 910 | D 125 |
| 13 | 15 R | min. 1 | R 910 | D 125 |
| 14 | | (9) | L 350 | U 175 |
| 15 | | (9) | 0 | U 175 |
| 16 | | (9) | R 350 | U 175 |
| 17 | | (9) | L 175 | U 87,5 |
| 18 | | (9) | 0 | U 87,5 |
| 19 | | (9) | R 175 | U 87,5 |
| 20 | | min. 0,1 | L 350 | 0 |
| 21 | | min. 0,2 | L 175 | 0 |
| A–B | I. szegmens | min. 6 | L 225–R 225 | D 37,5 |
| C–D | II. szegmens | max. 6 | R 140–R 396 | U 45 |
| E–F | III. szegmens és az alatt | max. 20 | L 417–R 375 | D 187,5 |
| | E max R | max. 70 | VV-vonaltól jobbra | D 75 fölött |
| | E max L | max. 50 | VV-vonaltól balra | |

Pontok vagy szegmensek

Jelölés

Megvilágítás

(lux)

Vízszintes

távolság (cm)

Függőleges

távolság (cm)

A H/H2 vonalon és felette, vagy

A H/H3/H4 vonalon és felette

max. 1

1

HV

max. 1

0

0

2

B 50 L

max. 0,5

L 150

U 25

3

75 R

min. 20

R 50

D 25

4

50 L

max. 20

L 150

D 37,5

5

25 L1

max. 30

L 150

D 75

6

50 V

min. 12

0

D 37,5

7

50 R

min. 20

R 75

D 37,5

8

25 L2

min. 4

L 396

D 75

9

25 R1

min. 4

R 396

D 75

10

25 L3

min. 2

L 670

D 75

11

25 R2

min. 2

R 670

D 75

12

15 L

min. 1

L 910

D 125

13

15 R

min. 1

R 910

D 125

14

(9)

L 350

U 175

15

(9)

0

U 175

16

(9)

R 350

U 175

17

(9)

L 175

U 87,5

18

(9)

0

U 87,5

19

(9)

R 175

U 87,5

20

min. 0,1

L 350

0

21

min. 0,2

L 175

0

A–B

I. szegmens

min. 6

L 225–R 225

D 37,5

C–D

II. szegmens

max. 6

R 140–R 396

U 45

E–F

III. szegmens és az alatt

max. 20

L 417–R 375

D 187,5

E max R

max. 70

VV-vonaltól jobbra

D 75 fölött

E max L

max. 50

VV-vonaltól balra

6.2.6.   A fenti 6.2.5. szakaszban szereplő előírások a kanyarvilágítás biztosítására tervezett fényszórókra és/vagy olyanokra is vonatkoznak, amelyek további, a 6.2.4.2. szakaszban hivatkozott fényforrást vagy LED-modult tartalmaznak. Kanyarvilágítás biztosítására tervezett fényszóró esetében annak beállítása módosítható, feltéve, hogy a sugár tengelye függőlegesen 0,2o-nál nagyobb mértékben nem tér el.

| 6.2.6.1. | Amennyiben a kanyarvilágítást:






  6.2.6.1.1. | a tompított fény elfordításával vagy a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdításával állítják elő, a méréseket a teljes fényszóróegység, például goniométer segítségével történő, újbóli vízszintes beállítása után kell végrehajtani; |
| --- | --- | --- |

6.2.6.1.

Amennyiben a kanyarvilágítást:

6.2.6.1.1.

a tompított fény elfordításával vagy a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdításával állítják elő, a méréseket a teljes fényszóróegység, például goniométer segítségével történő, újbóli vízszintes beállítása után kell végrehajtani;

| 6.2.6.1.2. | a fényszóró egy vagy több optikai részének mozgatásával, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket úgy kell elvégezni, hogy ezek az alkatrészek szélső üzemi helyzetben legyenek; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

a fényszóró egy vagy több optikai részének mozgatásával, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket úgy kell elvégezni, hogy ezek az alkatrészek szélső üzemi helyzetben legyenek;

| 6.2.6.1.3. | egy kiegészítő fényforrással vagy egy vagy több LED-modullal, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket e fényforrás, illetve LED-modul(ok) bekapcsolásával kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

egy kiegészítő fényforrással vagy egy vagy több LED-modullal, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket e fényforrás, illetve LED-modul(ok) bekapcsolásával kell elvégezni.

6.3.   Távolsági fényre vonatkozó előírások

6.3.1.   Ha a fényszórót távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezték, akkor a távolsági fény által a mérőernyőn létrehozott megvilágításra vonatkozó méréseket ugyanazzal a fényszóró-beállítással kell elvégezni, mint a fenti 6.2.5. szakasz szerinti méréseket. Ha a fényszóró csak távolsági fényt bocsát ki, akkor úgy kell beállítani, hogy a maximális megvilágítási terület középpontja a H-H és a V-V vonalak metszéspontjába essék; az ilyen fényszórónak csak a 6.3. szakasz követelményeinek kell megfelelnie. A vizsgálati feszültségek megegyeznek a 6.2.4.4. szakaszban megadottakkal.

6.3.2.   Távolsági fény esetében különféle fényforrások használhatóak, melyeket a 37. számú előírás (ebben az esetben az izzókat azok referencia-fényerősségén kell üzemeltetni), illetve a 99. előírás sorol fel.

A kérelmező bejelentése alapján az ilyen fényforrás által biztosított távolsági fény egy része használható kizárólag rövid időtartamú jelzések kibocsátására is (előzési villanás). Ezt a megfelelő rajzon, továbbá az értesítésben megjegyzésként jelezni kell.

6.3.3.   Az ernyőn a távolsági fény által létrehozott megvilágításnak az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

| 6.3.3.1. | A HH és VV vonalak metszéspontjának (HV) a maximális megvilágítás 80 százalékának megfelelő izolux görbén belül kell lennie. Az alább jelzett maximális megvilágításnak (Emax), 70 és 345 lux közé kell esnie. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

A HH és VV vonalak metszéspontjának (HV) a maximális megvilágítás 80 százalékának megfelelő izolux görbén belül kell lennie. Az alább jelzett maximális megvilágításnak (Emax), 70 és 345 lux közé kell esnie.

| 6.3.3.2. | A fenti 4.2.2.7. szakaszban jelzett referenciajelet a következő képlet segítségével kell kiszámítani:
  Referenciajel = 0,146 Emax

  A kapott értéket a következőre kell kerekíteni: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

A fenti 4.2.2.7. szakaszban jelzett referenciajelet a következő képlet segítségével kell kiszámítani:

Referenciajel = 0,146 Emax

A kapott értéket a következőre kell kerekíteni: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40.

| 6.3.3.3. | A HV-ponttól vízszintesen jobbra és balra haladva a megvilágításnak 1,125 m távolságig legalább 40 luxnak és 2,25 m távolságig legalább 10 luxnak kell lennie. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

A HV-ponttól vízszintesen jobbra és balra haladva a megvilágításnak 1,125 m távolságig legalább 40 luxnak és 2,25 m távolságig legalább 10 luxnak kell lennie.

6.4.   A 6.2.5–6.3.2.3. szakaszban említett ernyőmegvilágítási értékeket egy olyan fotovevővel kell mérni, melynek működő felülete egy 65 mm oldalhosszúságú négyzeten belül van.

6.5.   A mozgatható fényvisszaverőkre vonatkozó előírások

6.5.1.   A 2.1.4. szakaszban leírt pozíciókban rögzített lámpa esetében a fényszórónak teljesítenie kell a 6.2. vagy 6.3 szakaszban, vagy mindkettőben foglalt fotometriai követelményeket.

6.5.2.   További vizsgálatokat kell végezni, miután a fényvisszaverőt a fényszóró beállítóberendezésével a 2.1.4. szakaszban szereplő szöggel vagy 2 fokkal – amelyik a kettő közül kisebb – függőlegesen felfelé megbillentik. A fényszórót ezután lefelé kell irányítani (goniométerrel), és a fotometriai előírásoknak a következő pontokban kell eleget tenni:

Fő tompított fényszóró: HV és 75 R (75 L adott esetben)

Távolsági fényszóró: E max, HV az Emax százalékában

Amennyiben a beállítóberendezés a folyamatos állítást nem teszi lehetővé, a 2 fokhoz legközelebb eső pozíciót kell választani.

6.5.3.   A fényvisszaverőt a 6.2.2. szakaszban meghatározott névleges szöghelyzetbe, a goniométert pedig eredeti helyzetébe kell visszaállítani. A fényvisszaverőt fényszóró-beállító berendezés segítségével a 2.1.4. szakaszban jelzett szöggel vagy 2 fokkal – amelyik a kettő közül kisebb – függőlegesen lefelé kell billenteni. A fényszórót azután felfelé irányban újra beállítjuk (pl. goniométerrel), és a 6.5.2. szakaszban szereplő pontokat ellenőrizzük.

7.   ZAVARÓ ÉS/VAGY RONTÓ KÁPRÁZÁS MÉRÉSE

Mérni kell a fényszórók tompított fénye által okozott zavaró és/vagy rontó káprázást. (10)

C.   TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

8.   A FÉNYSZÓRÓ TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

8.1.   A fényszórótípus minden egyes módosításáról – a vezérlőelőtétet is beleértve – értesíteni kell a fényszórótípust jóváhagyó szakhatóságot. Ezt követően az említett hatóság:

| 8.1.1. | megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a fényszóró így is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

8.1.1.

megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a fényszóró így is megfelel a követelményeknek; vagy

| 8.1.2. | további mérési jegyzőkönyvet kérhet a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

8.1.2.

további mérési jegyzőkönyvet kérhet a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

8.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a 4.1.5. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően tájékoztatni kell az egyezményben részes, az ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

8.3.   A jóváhagyás kiterjesztését kibocsátó illetékes hatóság minden egyes, az ilyen kiterjesztésre vonatkozó értesítéshez sorszámot rendel, és erről tájékoztatja az 1958. évi egyezményben részes, az ezen előírást alkalmazó többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti értesítésen.

9.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

9.1.   Az előírás értelmében jóváhagyott fényszórókat úgy kell gyártani, hogy a jóváhagyott típusnak megfeleljenek és a 6. szakaszban szereplő követelményeket teljesítsék.

9.2.   A 9.1. szakasz követelményeinek való megfelelés igazolása érdekében megfelelő gyártási ellenőrzéseket kell elvégezni.

9.3.   A jóváhagyás jogosultja köteles, különösen:

| 9.3.1. | biztosítani a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét; |
| --- | --- |

9.3.1.

biztosítani a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét;

| 9.3.2. | hozzáféréssel rendelkezni minden jóváhagyott típus ellenőrzéséhez szükséges vizsgálóberendezéshez; |
| --- | --- |

9.3.2.

hozzáféréssel rendelkezni minden jóváhagyott típus ellenőrzéséhez szükséges vizsgálóberendezéshez;

| 9.3.3. | biztosítani, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a kapcsolódó iratok hozzáférhetőek maradjanak a szakhatósággal való megegyezés alapján meghatározott időtartamig; |
| --- | --- |

9.3.3.

biztosítani, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a kapcsolódó iratok hozzáférhetőek maradjanak a szakhatósággal való megegyezés alapján meghatározott időtartamig;

| 9.3.4. | elemezni minden típus vizsgálatának eredményeit annak érdekében, hogy a termék jellemzőinek állandósága igazolható és biztosítható legyen, figyelemmel az iparban szokásos szóródásra; |
| --- | --- |

9.3.4.

elemezni minden típus vizsgálatának eredményeit annak érdekében, hogy a termék jellemzőinek állandósága igazolható és biztosítható legyen, figyelemmel az iparban szokásos szóródásra;

| 9.3.5. | biztosítani minden terméktípus esetében, hogy legalább az előírás 8. mellékletében szereplő vizsgálatokat elvégezzék; |
| --- | --- |

9.3.5.

biztosítani minden terméktípus esetében, hogy legalább az előírás 8. mellékletében szereplő vizsgálatokat elvégezzék;

| 9.3.6. | biztosítani, hogy minden olyan mintavétel esetén, amely a nem megfelelőséget bizonyítja az érintett vizsgálattípus tekintetében, további mintavételt és új vizsgálatot végezzenek. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az érintett gyártás megfelelősége helyreálljon. |
| --- | --- |

9.3.6.

biztosítani, hogy minden olyan mintavétel esetén, amely a nem megfelelőséget bizonyítja az érintett vizsgálattípus tekintetében, további mintavételt és új vizsgálatot végezzenek. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az érintett gyártás megfelelősége helyreálljon.

9.4.   A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármikor felülvizsgálhatja a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket.

9.4.1.   Minden ellenőrzés során át kell adni a látogató ellenőrnek a vizsgálati jegyzőkönyveket és a gyártásra vonatkozó felméréseket.

9.4.2.   Az ellenőr véletlenszerűen vett mintákat gyűjthet, amelyeket a gyártó laboratóriumában megvizsgáltat. A minták legkisebb számát a gyártó saját vizsgálatainak eredményei alapján lehet megállapítani.

9.4.3.   Amennyiben a minőség szintje nem kielégítő, vagy ha a 9.4.2. szakasz alkalmazásában végrehajtott vizsgálatok érvényességének ellenőrzése szükséges, az ellenőr mintákat választ, amelyeket elküld a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzésért felelős műszaki szolgálatnak, a 9. mellékletben előírt kritériumok alkalmazásával.

9.4.4.   Az illetékes hatóság az ebben az előírásban megállapított bármely vizsgálatot elvégezheti. Ezeket a vizsgálatokat véletlenszerűen kiválasztott mintadarabokon kell lefolytatni, anélkül, hogy fennakadást idéznének elő a gyártó szállítási kötelezettségeinek teljesítésében és a 9. mellékletben foglalt kritériumokkal összhangban.

9.4.5.   Az illetékes hatóság arra törekszik, hogy kétévente egyszer ellenőrző vizsgálatot végezzen. Ez azonban az illetékes hatóság döntése, és annak függvénye, hogy mennyire bízik a gyártásmegfelelőség hatékony ellenőrzését biztosító intézkedésekben. Abban az esetben, ha negatív eredményeket rögzítenek, az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy valamennyi szükséges lépést megtegyenek a gyártásmegfelelőség mielőbbi helyreállítása érdekében.

9.5.   A nyilvánvalóan hibás fényszórókat figyelmen kívül kell hagyni.

9.6.   A referenciajeleket nem kell figyelembe venni.

9.7.   Az előírás 6.2.6. szakaszának 14–21. mérési pontjait figyelmen kívül hagyják.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

10.1.   Az előírás értelmében egy adott fényszórótípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a követelmények, illetve ha a jóváhagyási jellel ellátott fényszóró nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

10.2.   Amennyiben az egyezménynek az ezen előírást alkalmazó szerződő fele visszavonja az előzőleg kiadott jóváhagyást, az előírás 1. mellékletében levő mintának megfelelő értesítéssel köteles haladéktalanul értesíteni erről azokat a szerződő feleket, akik ezt az előírást alkalmazzák.

11.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az előírás értelmében jóváhagyott fényszóró gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az erre vonatkozó közleményt a kézhezvételt követően az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő értesítés útján továbbítja az 1958. évi egyezmény ezen előírást alkalmazó többi szerződő felének.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958-as egyezmény ezen előírást alkalmazó szerződő felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak a szakhatóságoknak a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez el kell küldeni a más országokban kibocsátott, jóváhagyásra vagy jóváhagyás kiterjesztésére, illetve a jóváhagyás elutasítására vagy visszavonására, vagy a gyártás végleges leállítására vonatkozó formanyomtatványokat.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

13.1.   A 9. kiegészítés hatálybalépésének hivatalos dátumától számítva a jelen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem tagadhatja meg jóváhagyások kiadását az előírás eredeti változata 9. kiegészítésével módosított előírás értelmében.

13.2.   A 9. kiegészítés hatálybalépésétől számított 24 hónap eltelte után a jelen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adják ki a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó fényszórótípus megfelel az előírás eredeti változatának a 9. kiegészítéssel módosított követelményeinek.

13.3.   Az előírás korábbi kiegészítései értelmében kiadott jóváhagyások érvényben maradnak.

13.4.   Az előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is az előírás korábbi kiegészítései alapján adnak ki jóváhagyásokat, amennyiben a fényszórók használatban lévő járművekre felszerelendő cserealkatrészként szolgálnak.

13.5.   Az előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadják meg a jóváhagyások kiterjesztésének megadását az előírás korábbi kiegészítései alapján.

---

(1)  Az előírásban semmi sem akadályozza az egyezményben részes és az előírást alkalmazó feleket abban, hogy az általa nyilvántartott járműveken megtiltsa az olyan fényszóró-kombinációt, amelyet az előírás szerint „PL” (műanyag lencsével rendelkező) jelöléssel jóváhagyott műanyag lencse és mechanikus (lapátos) fényszórótisztító berendezés alkot.

(2)  Gázkisüléses fényforrások vonatkozásában lásd a 99. előírást.

(3)  Ha a lencsét nem lehet eltávolítani a fényszórótestről, a 4.2.5. szakasz szerinti egyedi jelölés is elegendő.

(4)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Fehéroroszország, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(5)  Gázkisüléses fényforrásokra vonatkozó műszaki követelmények: lásd a 99. előírást.

(6)  Az ilyen lehetőségekkel felszerelt lámpák beépítési útmutatója a 48. előírásban található.

(7)  A rendelkezések a szabályozó kapcsolóra nem vonatkoznak.

(8)  Az elektromágneses kompatibilitás követelményeinek való megfelelés az adott járműtípusra vonatkozik.

(9)  A 14–19. pontokban a megvilágítási értékeknek a következőknek kell lenniük:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 0,3 luxés |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 0,3 luxés

| | 17 + 18 + 19 ≥ 0,6 lux. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 0,6 lux.

(10)  Az előírás a különféle közigazgatási rendszerekre való tekintettel ajánlás tárgyát képezi.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉNEK PÉLDÁI

1.   ábra

Image

| 2. | ábra |
| --- | --- |

2.

| 3a. | ábra |
| --- | --- |

3a.

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró mind a tompított fény, mind pedig a távolsági fény vonatkozásában teljesíti az előírás követelményeit, tervezése szerint:

Kizárólag bal oldali közlekedésben alkalmazható.

Mindkét közlekedési rendszerre tervezett fényszóró, amelyben az optikai egységet vagy a fényforrást a járművön a kívánt módon be kell állítani.

3b.   ábra

Image

| 4. | ábra |
| --- | --- |

4.

| 5. | ábra |
| --- | --- |

5.

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró teljesíti az előírás eredeti formájának követelményeit, gázkisüléses fényforrása csak tompított fényt bocsát ki, műanyag lencsével látták el, és kialakítását tekintve:

Mindkét közlekedési rendszerben használható

Kizárólag jobb oldali közlekedésre tervezett

6.   ábra

Image

| 7a. | ábra |
| --- | --- |

7a.

| 7b. | ábra |
| --- | --- |

7b.

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró teljesíti ezen előírás követelményeit:

Gázkisüléses fényforrása csak tompított fényt bocsát ki, és kizárólag bal oldali közlekedésre szolgál

Elrendezése ugyanaz, mint a 6. ábrán, de az első ködlámpát nem lehet a távolsági fénnyel együtt felkapcsolni

| 8. | ábra |
| --- | --- |

8.

| 9. | ábra |
| --- | --- |

9.

Image

Ezen előírás követelményeit teljesítő tompított fényszóró jele, amely műanyag lencsével rendelkezik,

és R 8-as halogén távolsági fényszóróval egyesítették, csoportosították vagy építették össze.

mindkét közlekedési rendszerben használható.

A tompított fény a halogén távolsági fénnyel együtt nem kapcsolható fel. A tompított fényt kizárólag jobb oldali közlekedésre tervezték.

A tompított fény másik összeépített fényszóróval együtt nem kapcsolható fel.

10.   ábra

Image

11.   ábra

Példák a jármű elejére felszerelt csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák lehetséges egyszerűsített jelölésére

(A függőleges és vízszintes vonalak a fényjelző eszköz alakját és általános elrendezését ábrázolják, és nem a jóváhagyási jel részei.)

A.   MODELL

Image

B.   MODELL

Image

C.   MODELL

Image

D.   MODELL

Image

MEGJEGYZÉS:

A fent bemutatott négy példa egy olyan világító eszköznek felel meg, amely a következőkhöz kapcsolódó jóváhagyási jelet visel:

| | első helyzetjelző lámpa, amelyet a 7. előírás 01. módosításcsomagja értelmében hagytak jóvá, bal oldali felszerelésre; |
| --- | --- |

első helyzetjelző lámpa, amelyet a 7. előírás 01. módosításcsomagja értelmében hagytak jóvá, bal oldali felszerelésre;

| | fényszóró jobb és bal oldali közlekedésű forgalomra tervezett gázkisüléses fényforrással ellátott tompított fény, amelynek maximális erőssége 86 250 és 101 250 kandela közé esik (30-as számmal jelzett), az előírás eredeti változata értelmében hagyták jóvá, és műanyag lencsével rendelkezik; |
| --- | --- |

fényszóró jobb és bal oldali közlekedésű forgalomra tervezett gázkisüléses fényforrással ellátott tompított fény, amelynek maximális erőssége 86 250 és 101 250 kandela közé esik (30-as számmal jelzett), az előírás eredeti változata értelmében hagyták jóvá, és műanyag lencsével rendelkezik;

| | első ködlámpa, amelyet a 19. előírás 02. módosításcsomagja értelmében hagytak jóvá, és műanyag lencsével rendelkezik; |
| --- | --- |

első ködlámpa, amelyet a 19. előírás 02. módosításcsomagja értelmében hagytak jóvá, és műanyag lencsével rendelkezik;

| | első irányjelző lámpa, amelyet a 6. előírás 01 módosításcsomagjának megfelelően hagytak jóvá, és az 1a. kategóriába tartozik. |
| --- | --- |

első irányjelző lámpa, amelyet a 6. előírás 01 módosításcsomagjának megfelelően hagytak jóvá, és az 1a. kategóriába tartozik.

| 12. | ábra |
| --- | --- |

12.

Fényszóróval összeépített, illetve azzal csoportosított lámpa

1.   példa

Image

A fényszórótesten csak az érvényes jóváhagyási számot kell feltüntetni, például:

| | | vagy | |
| --- | --- | --- | --- |
| vagy | | vagy | |

Image

vagy

Image

vagy

Image

vagy

Image

2.   példa

Image

13.   ábra

LED-modulok

Image

---

3 MELLÉKLET

A   ábra

1 mérőernyő

| * | Nem méretarányos. |
| --- | --- |

*

Nem méretarányos.

Tompított fény

Image

B   ábra

2 mérőernyő

| * | Nem méretarányos. |
| --- | --- |

*

Nem méretarányos.

Tompított fény

Image

C   ábra

Megvilágítási értékek mérési pontjai

Image

---

4. MELLÉKLET

Működésben lévő fényszórók fénytani jellemzőinek stabilitására vonatkozó vizsgálatok

A TELJES FÉNYSZÓRÓ VIZSGÁLATA

Miután az előírás rendelkezései alapján elvégezték a fotometriai értékek mérését, távolsági fény esetében az Emax pontban, és tompított fény esetében a HV, 50 R és B 50 L pontokban (vagy HV, 50 L, B 50 R bal oldali forgalom számára tervezett fényszórók esetében) egy teljes fényszórómintán kell vizsgálni a fénytani jellemzők stabilitását a fényszóró bekapcsolt állapotában. „Teljes fényszóró” alatt magát a lámpa egészét értjük, beleértve a vezérlőelőtét(ek)et is, valamint az azt körülvevő alkatrészeket és lámpákat, melyek a hőleadást befolyásolhatják.

A vizsgálatokat:

| a) | száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell elvégezni, a mintadarabot egy olyan állványra szerelve, amely megfelel a járműbe történő helyes beépítésnek. |
| --- | --- |

a)

száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell elvégezni, a mintadarabot egy olyan állványra szerelve, amely megfelel a járműbe történő helyes beépítésnek.

| b) | cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített sorozatgyártású izzólámpákkal, vagy legalább 15 órán át öregített sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokkal, illetve legalább 48 órán át öregített sorozatgyártású LED-modulokkal kell végezni, melyeket az előírásban meghatározott vizsgálat megkezdése előtt a környezeti hőmérsékletre hűtöttek. A kérelmező által szállított LED-modulokat kell használni. |
| --- | --- |

b)

cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített sorozatgyártású izzólámpákkal, vagy legalább 15 órán át öregített sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokkal, illetve legalább 48 órán át öregített sorozatgyártású LED-modulokkal kell végezni, melyeket az előírásban meghatározott vizsgálat megkezdése előtt a környezeti hőmérsékletre hűtöttek. A kérelmező által szállított LED-modulokat kell használni.

A mérőműszereknek a fényszórók típus-jóváhagyási vizsgálata során használt műszerekkel egyenértékűnek kell lenniük.

A vizsgálati mintát anélkül kell üzemeltetni, hogy kiszerelnék tartójából, vagy ehhez viszonyítva újra beállítanák. A fényforrásnak az adott fényszóróra meghatározott kategóriával kell megegyeznie.

1.   A FÉNYTANI JELLEMZŐK STABILITÁSÁRA VONATKOZÓ VIZSGÁLAT

A vizsgálatokat száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell végezni úgy, hogy a teljes fényszórót egy olyan állványra kell felszerelni, amely jellemző a járműre történő felszerelési mód szempontjából.

1.1.   Tiszta fényszóró

A fényszórót 12 órán át kell üzemeltetni az 1.1.1. alszakasz szerint, az ellenőrzést pedig az 1.1.2. alszakasz szerint kell végezni.

1.1.1.   Vizsgálati eljárás

A fényszórót a megadott időn át kell működtetni a következők szerint:

| a) | Amennyiben csak egyféle világítási funkció (távolsági vagy tompított) jóváhagyásáról van szó, a megfelelő fényforrást az előírt ideig kell működtetni (1) |
| --- | --- |

a)

Amennyiben csak egyféle világítási funkció (távolsági vagy tompított) jóváhagyásáról van szó, a megfelelő fényforrást az előírt ideig kell működtetni (1)

| b) | Összeépített tompított és távolsági fényszóró vagy összeépített első ködlámpa és távolsági fényszóró esetében:
  Amennyiben a kérelmező nyilatkozik arról, hogy a fényszórót egy időben csak egy fényforrás kibocsátására fogja használni (2), a vizsgálatot ennek megfelelően kell elvégezni úgy, hogy a meghatározott funkciókat az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (1).
  Valamennyi egyéb esetben, (1)
   (2) a fényszórót az előírt idő elteltéig az alábbi ciklus szerint kell működtetni: | 15 percen át a tompított fényszóró világít; |
| --- | --- | --- |

b)

Összeépített tompított és távolsági fényszóró vagy összeépített első ködlámpa és távolsági fényszóró esetében:

Amennyiben a kérelmező nyilatkozik arról, hogy a fényszórót egy időben csak egy fényforrás kibocsátására fogja használni (2), a vizsgálatot ennek megfelelően kell elvégezni úgy, hogy a meghatározott funkciókat az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (1).

Valamennyi egyéb esetben, (1)
   (2) a fényszórót az előírt idő elteltéig az alábbi ciklus szerint kell működtetni:

15 percen át a tompított fényszóró világít;

| | 5 percen át valamennyi lámpa világít. |
| --- | --- |

5 percen át valamennyi lámpa világít.

Azonos gázkisüléses fényforrás által biztosított tompított és távolsági fény esetében a ciklus a következő:

| | 15 percen át a tompított fényszóró világít; |
| --- | --- |

15 percen át a tompított fényszóró világít;

| | 5 percen át valamennyi távolsági fényt kibocsátó fényforrás világít. |
| --- | --- |

5 percen át valamennyi távolsági fényt kibocsátó fényforrás világít.

| c) | Csoportosított világító funkciók esetében az egyes világítási funkcióknál meghatározott ideig valamennyi egyedi funkciót párhuzamosan be kell kapcsolni (a)), tekintettel az összeépített világítási funkciók használatára is (b)), a gyártó előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

c)

Csoportosított világító funkciók esetében az egyes világítási funkcióknál meghatározott ideig valamennyi egyedi funkciót párhuzamosan be kell kapcsolni (a)), tekintettel az összeépített világítási funkciók használatára is (b)), a gyártó előírásainak megfelelően.

| d) | Abban az esetben, ha a tompított fény kiegészítő fényforrás használatával kanyarmegvilágítás céljára is szolgál, a fényforrást a tompított fény működtetése közben olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 9 percig kikapcsolt, majd 1 percig bekapcsolt állapotban van (lásd az 1. függeléket). |
| --- | --- |

d)

Abban az esetben, ha a tompított fény kiegészítő fényforrás használatával kanyarmegvilágítás céljára is szolgál, a fényforrást a tompított fény működtetése közben olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 9 percig kikapcsolt, majd 1 percig bekapcsolt állapotban van (lásd az 1. függeléket).

| e) | Amennyiben a távolsági fény a 6.3.2. szakasz alapján számos fényforrást használ, és ha a kérelmező nyilatkozik, hogy a távolsági fény egy részét (a további fényforrások egyikét) kizárólag rövid idejű jelzésekre (előzési villanásra) használja, a vizsgálatot a távolsági fény e része nélkül kell lebonyolítani. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben a távolsági fény a 6.3.2. szakasz alapján számos fényforrást használ, és ha a kérelmező nyilatkozik, hogy a távolsági fény egy részét (a további fényforrások egyikét) kizárólag rövid idejű jelzésekre (előzési villanásra) használja, a vizsgálatot a távolsági fény e része nélkül kell lebonyolítani.

1.1.1.2.   Vizsgálati feszültség

A vizsgálati minta csatlakozóinál alkalmazandó feszültségek a következők:

| a) | Cserélhető izzó által biztosított fényforrás(ok) esetében, amelyet közvetlenül a jármű feszültségi rendszere szerint működtetnek:
  A vizsgálatot – adott esetben – 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültség mellett kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező rögzíti, hogy a vizsgálati minta eltérő feszültségen is üzemeltethető. Ebben az esetben a vizsgálatot a használható legmagasabb feszültségen működtetett izzólámpával kell elvégezni. |
| --- | --- |

a)

Cserélhető izzó által biztosított fényforrás(ok) esetében, amelyet közvetlenül a jármű feszültségi rendszere szerint működtetnek:

A vizsgálatot – adott esetben – 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültség mellett kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező rögzíti, hogy a vizsgálati minta eltérő feszültségen is üzemeltethető. Ebben az esetben a vizsgálatot a használható legmagasabb feszültségen működtetett izzólámpával kell elvégezni.

| b) | Cserélhető gázkisüléses fényforrás(ok) esetében: az elektronikus fényforrás-szabályozó eszköz esetében a vizsgálati feszültség 12 V-os feszültségi rendszerrel rendelkező járműnél 13,2 ± 0,1 V, illetve egyéb, a jóváhagyási kérelemben megadott érték. |
| --- | --- |

b)

Cserélhető gázkisüléses fényforrás(ok) esetében: az elektronikus fényforrás-szabályozó eszköz esetében a vizsgálati feszültség 12 V-os feszültségi rendszerrel rendelkező járműnél 13,2 ± 0,1 V, illetve egyéb, a jóváhagyási kérelemben megadott érték.

| c) | Nem cserélhető fényforrás esetében, amelyet közvetlenül a jármű feszültségi rendszere szerint működtetnek: a nem cserélhető fényforrásokkal felszerelt világító egységeken (izzólámpák és/vagy egyebek) végzett valamennyi mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on vagy egyéb, a jármű feszültségi rendszerének megfelelő – a kérelmező által meghatározott – feszültségen kell elvégezni. |
| --- | --- |

c)

Nem cserélhető fényforrás esetében, amelyet közvetlenül a jármű feszültségi rendszere szerint működtetnek: a nem cserélhető fényforrásokkal felszerelt világító egységeken (izzólámpák és/vagy egyebek) végzett valamennyi mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on vagy egyéb, a jármű feszültségi rendszerének megfelelő – a kérelmező által meghatározott – feszültségen kell elvégezni.

| d) | A készülék csatlakozópontjainál a fent meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni a jármű által biztosított feszültségtől függetlenül üzemeltetett, teljes mértékben a rendszer által szabályozott cserélhető, illetve nem cserélhető fényforrások, továbbá táp- és kezelőegység által táplált fényforrások esetében. A mérőlaboratórium a gyártótól kérhet táp- és kezelőegységet, illetve a fényforrások táplálásához szükséges külön áramforrást. |
| --- | --- |

d)

A készülék csatlakozópontjainál a fent meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni a jármű által biztosított feszültségtől függetlenül üzemeltetett, teljes mértékben a rendszer által szabályozott cserélhető, illetve nem cserélhető fényforrások, továbbá táp- és kezelőegység által táplált fényforrások esetében. A mérőlaboratórium a gyártótól kérhet táp- és kezelőegységet, illetve a fényforrások táplálásához szükséges külön áramforrást.

| e) | Amennyiben az előírás másként nem rendelkezik, a LED-modulokat 6,75 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on kell megmérni. Az elektronikus fényforrás-szabályozó eszköz által működtetett LED-modulok mérésére a kérelmező által megadott módon kerül sor. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben az előírás másként nem rendelkezik, a LED-modulokat 6,75 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on kell megmérni. Az elektronikus fényforrás-szabályozó eszköz által működtetett LED-modulok mérésére a kérelmező által megadott módon kerül sor.

| f) | Amennyiben a fényjelző lámpákat a mintadarabba csoportosították, egyesítették vagy építették össze, és azok a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségtől eltérő feszültségen üzemelnek, a feszültséget úgy kell beállítani, ahogy a gyártó az adott lámpa megfelelő fotometriai működéséhez elrendelte. |
| --- | --- |

f)

Amennyiben a fényjelző lámpákat a mintadarabba csoportosították, egyesítették vagy építették össze, és azok a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségtől eltérő feszültségen üzemelnek, a feszültséget úgy kell beállítani, ahogy a gyártó az adott lámpa megfelelő fotometriai működéséhez elrendelte.

1.1.2.   Vizsgálati eredmények

1.1.2.1.   Szemrevételezés:

Amikor a fényszóró hőmérséklete elérte a környezeti hőmérsékletet, a fényszóró üvegét és adott esetben a külső lencsét tiszta, nedves pamutkendővel meg kell tisztítani. Ezt követően el kell végezni a szemrevételezést: a fényszóróüvegen és a külső lencsén nem lehet észrevehető alaktorzulás, alakváltozás, repedés vagy színelváltozás.

1.1.2.2.   Fotometriai vizsgálat:

Az előírás követelményeinek való megfelelés érdekében a fotometriai értékeket a következő pontokon kell ellenőrizni:

| | Tompított fény: | 50 R – B 50 L – HV jobb oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében |
| --- | --- | --- |

Tompított fény:

50 R – B 50 L – HV jobb oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében

| | 50 L – B 50 R – HV bal oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében. |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – HV bal oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében.

| | Távolsági fényszóró: az Emax pontban. |
| --- | --- |

Távolsági fényszóró: az Emax pontban.

A fényszóró állványán a hő hatására bekövetkező lehetséges alakváltozások vizsgálata érdekében egy másik beállítás is elvégezhető (a világos-sötét határvonal helyzetének változásával a melléklet 2. szakasza foglalkozik).

A fotometriai jellemzők és a vizsgálat előtt mért értékek közötti eltérés legfeljebb 10 % lehet, a fotometriai mérési eljárás tűréseit is beleértve.

1.2.   Szennyezett fényszóró

A fenti 1.1. alszakasz szerinti vizsgálatot követően a fényszórót az 1.2.1. alszakaszban leírt előkészítés után az 1.1.1. alszakasz értelmében egy órán át kell működtetni, majd az 1.1.2. alszakaszban leírt eljárással ellenőrizni kell.

1.2.1.   A fényszóró előkészítése

1.2.1.1.   Vizsgálati keverék

| 1.2.1.1.1. | Üvegből készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében: | A fényszóróra felhordandó, víz-szennyezőanyag keveréknek a következőkből kell készülnie: | 9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Üvegből készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében:

A fényszóróra felhordandó, víz-szennyezőanyag keveréknek a következőkből kell készülnie:

9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok,

| | 1 rész (súlyrész) 0–100 μm közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
| --- | --- |

1 rész (súlyrész) 0–100 μm közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa),

| | 0,2 súlyrész NaCMC (3), és |
| --- | --- |

0,2 súlyrész NaCMC (3), és

| | megfelelő mennyiségű l mS/m alatti vezetőképességű (S ≤ 1 mS/m) desztillált víz. |
| --- | --- |

megfelelő mennyiségű l mS/m alatti vezetőképességű (S ≤ 1 mS/m) desztillált víz.

| | A keverék nem lehet 14 napnál régebbi. |
| --- | --- |

A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

| 1.2.1.1.2. | Műanyagból készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében: | A fényszóróra felhordandó víz-szennyezőanyag keveréknek a következőkből kell készülnie: | 9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Műanyagból készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében:

A fényszóróra felhordandó víz-szennyezőanyag keveréknek a következőkből kell készülnie:

9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok,

| | 1 súlyrész 0–100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
| --- | --- |

1 súlyrész 0–100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa),

| | 0,2 súlyrész NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 súlyrész NaCMC (3),

| | 13 súlyrész 1 mS/m alatti vezetőképességű (S ≤ 1 mS/m) desztillált víz, és |
| --- | --- |

13 súlyrész 1 mS/m alatti vezetőképességű (S ≤ 1 mS/m) desztillált víz, és

| | 2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag (4).

| | A keverék nem lehet 14 napnál régebbi. |
| --- | --- |

A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

1.2.1.2.   A vizsgálati keverék felhordása a fényszóróra:

A vizsgálati keveréket egyenletesen kell felhordani a fényszóró teljes fénykibocsátó felületére, majd hagyni kell száradni. Az eljárást addig kell ismételni, míg a mellékletben leírt feltételek mellett a megvilágítási érték az alábbi pontok mindegyikében a mért érték 15–20 %-ára nem csökken:

| | Emax pont tompított és távolsági fénynél, és csak a távolsági fénynél, |
| --- | --- |

Emax pont tompított és távolsági fénynél, és csak a távolsági fénynél,

| | 50 R és 50 V (5) csak jobb oldali közlekedésre tervezett tompított fényszórónál, |
| --- | --- |

50 R és 50 V (5) csak jobb oldali közlekedésre tervezett tompított fényszórónál,

| | 50 L és 50 V (5) csak bal oldali közlekedésre tervezett tompított fényszórónál. |
| --- | --- |

50 L és 50 V (5) csak bal oldali közlekedésre tervezett tompított fényszórónál.

2.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL HŐ HATÁSÁRA BEKÖVETKEZŐ FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSÁNAK VIZSGÁLATA

Ez a vizsgálat azt ellenőrzi, hogy a sötét-világos határvonal hő hatására bekövetkező függőleges eltolódása ne lépje túl az üzemben lévő tompított fényszóróra meghatározott értéket.

Az 1. szakasz szerint vizsgált fényszórón el kell végezni a 2.1. szakaszban leírt vizsgálatot oly módon, hogy a fényszórót vizsgálati helyzetéhez képest nem mozdítják el, illetve beállítását nem módosítják.

Ha a fényszóró mozgó fényvisszaverővel rendelkezik, akkor a vizsgálathoz csak az átlagos függőleges szögmagassághoz legközelebbi pozíciót választják ki.

2.1.   Tompított fényszórók vizsgálata

A vizsgálatot száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell végezni.

A fényszórót egy legalább 15 óráig öregített tömeggyártású gázkisüléses fényforrás felhasználásával, tompítottfény-funkcióban kell működtetni anélkül, hogy leszerelnék az állványról, illetve ahhoz képest módosítanák a beállítását. (E vizsgálat céljára a feszültséget az 1.1.1.2. szakasznak megfelelően kell beállítani.) A világos-sötét határvonal helyzetét annak vízszintes részén (a VV és jobb oldali közlekedés esetén a B 50 L ponton, bal oldali közlekedés esetén pedig a B 50 R ponton áthaladó függőleges vonal között) kell ellenőrizni a bekapcsolás után 3 (r3), illetve 60 perccel (r60).

A világos-sötét határvonal eltolódásának fent leírt mérése olyan tetszőleges eljárással végezhető, amely biztosítja a kielégítő pontosságot és az eredmények megismételhetőségét.

2.2.   Vizsgálati eredmények

2.2.1.   A milliradiánsban (mrad) mért eredmény tompított fényszóró esetében csak akkor elfogadható, ha a fényszórón mért Formula abszolút érték nem haladja meg az 1,0 mrad-t (Δr1 ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Ha azonban ez az érték több mint 1,0 mrad, de nem haladja meg az 1,5 mrad-t (1,0 mrad < Δr1 ≤ 1,5 mrad), a 2.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően meg kell vizsgálni egy második fényszórót is, amelyen előzetesen háromszor egymás után végre kell hajtani az alább leírt ciklust annak érdekében, hogy a fényszóró mechanikai alkatrészeinek helyzete stabilizálódjék a járművön történő helyes felszerelést jellemző állványhoz képest:

| | tompított fényszóró üzemeltetése egy órán keresztül (az 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani); |
| --- | --- |

tompított fényszóró üzemeltetése egy órán keresztül (az 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani);

| | egy óra szünet. |
| --- | --- |

egy óra szünet.

A fényszórótípust akkor kell elfogadhatónak tekinteni, ha az első mintán mért ΔrI abszolút érték és a második mintán mért ΔrII abszolút érték számtani közepe nem haladja meg az 1,0 mrad értéket.

Formula

---

(1)  Amennyiben a vizsgált fényszórót jelzőlámpával csoportosítják és/vagy építik össze, a jelzőlámpának (a nappali menetlámpát kivéve) a vizsgálat időtartama alatt világítania kell. Az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell működtetni úgy, hogy a be- és a kikapcsolási idő aránya körülbelül 1:1 legyen.

(2)  Amennyiben a fényszóró villogásának alkalmazása során két vagy több fényforrás van bekapcsolva párhuzamosan, az nem tekintendő a fényforrások szokásos egyidejű használatának.

(3)  Az NaCMC a karboxi-metil-cellulóz (szokásos jelöléssel CMC) nátriumsóját jelöli. A szennyezőanyag-keverékben használt NaCMC szubsztitúciós foka (DS) 0,6–0,7 érték között, viszkozitása pedig 2 százalékos oldatban és 20 °C hőmérsékleten 200 cP és 300 cP között legyen.

(4)  A mennyiségi tűrésnek az az oka, hogy a teljes műanyag lencsén egyenletesen elterülő szennyeződést kell kapni.

(5)  Az 50 V a VV függőleges vonalon a HV alatt 375 mm-rel helyezkedik el a 25 m-es távolságban felállított mérőernyőn.

Függelék

A fénytani jellemzők stabilitásának

Image

---

5. MELLÉKLET

Műanyag lencsével rendelkező lámpákra vonatkozó követelmények – lencsék, anyagminták és teljes lámpák vizsgálata

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az előírás 2.2.5. és 2.3. szakasza értelmében benyújtott mintadaraboknak teljesítenie kell az alábbi, 2.1.–2.5. szakaszokban foglalt rendelkezéseket.

1.2.   Az előírás 2.2.4. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencsével felszerelt teljes lámpát/rendszert reprezentáló két mintadarabnak a lencse anyaga tekintetében az alábbi előírásokat kell teljesítenie.

1.3.   A műanyag lencse mintadarabjait vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre adott esetben rá fogják szerelni őket, a melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett időrendi sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni.

1.4.   Ugyanakkor, ha a lámpa gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtottak az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban meghatározott, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, azokat nem kell megismételni; csak az 1. függelék B táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek.

1.5.   Amennyiben a fényszóró csak jobb oldali vagy csak bal oldali felszerelésre tervezett, a függelék értelmében lebonyolított vizsgálatok elvégezhetőek csak egy, a kérelmező választása szerinti mintapéldányon.

2.   VIZSGÁLATOK

2.1.   Hőmérséklet-változásokkal szembeni ellenálló képesség

2.1.1.   Vizsgálatok

Három új mintán (lencsén) öt hőmérséklet- és páratartalom-változási ciklust (RP = relatív páratartalom) kell végrehajtani az alábbi ütemezés szerint:

| | 3 óra 40 ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % RP mellett; |
| --- | --- |

3 óra 40 ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % RP mellett;

| | 1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

| | 15 óra – 30 ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

15 óra – 30 ± 2 °C hőmérsékleten;

| | 1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

| | 3 óra 80 ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

3 óra 80 ± 2 °C hőmérsékleten;

| | 1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

A vizsgálat előtt a mintákat legalább négy órán keresztül 23 ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani, 60–75 százalékos relatív páratartalom mellett.

Megjegyzés: A 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott egyórás periódusok magukban foglalják az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszakát, amely a hősokk elkerüléséhez szükséges.

2.1.2.   Fotometriai mérések

2.1.2.1.   Módszer

A fotometriai méréseket a vizsgálat előtt és után is el kell végezni a mintákon.

Ezeket a méréseket szabványos lámpa használatával kell elvégezni a következő pontokon:

| | B 50 L és 50 R tompított fényű vagy tompított/távolsági fényű lámpa tompított fényére (bal oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében B 50 R és 50 L); |
| --- | --- |

B 50 L és 50 R tompított fényű vagy tompított/távolsági fényű lámpa tompított fényére (bal oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében B 50 R és 50 L);

| | Emax távolsági fényű vagy tompított/távolsági fényű lámpa távolsági fényére. |
| --- | --- |

Emax távolsági fényű vagy tompított/távolsági fényű lámpa távolsági fényére.

2.1.2.2.   Eredmények

Az egyes mintákon a vizsgálat előtt és után mért fotometriai értékek ingadozása nem haladhatja meg a 10 százalékot, a fotometriai mérési eljárás tűréseit is beleértve.

2.2.   A levegőben lévő anyagokkal és a vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

2.2.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség

Három új mintadarabot (lencsét vagy anyagmintákat) olyan forrásból származó sugárzásnak kell kitenni, amelynek színképi energiaeloszlása hasonló az 5 500 K és 6 000 K közötti hőmérsékletű fekete test energiaeloszlásához. Megfelelő szűrőket kell elhelyezni a forrás és a mintadarabok közé, a 295 nm-nél kisebb és 2 500 nm-nél nagyobb hullámhosszúságú sugárzás lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében. A mintadarabokat annyi ideig kell kitenni 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 energiabesugárzásnak, hogy az általuk kapott fényenergia 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2 legyen. A zárt térben a mintadarabokkal azonos szinten elhelyezett fekete lapon mért hőmérsékletnek 50 °C ±5 °C-nak kell lennie. Az egyenletes megvilágítás érdekében a mintadarabokat a sugárforrás körül 1 és 5 min– 1 fordulatszámmal forgatni kell.

A mintadarabokat 1 mS/m-nél kisebb fajlagos vezetőképességű desztillált vízzel 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell lepermetezni, az alábbi ciklus szerint:

| Permetezés | : | 5 perc; |
| --- | --- | --- |
| Száradás | : | 25 perc. |

Permetezés

:

5 perc;

Száradás

:

25 perc.

2.2.2.   Vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

A fenti 2.2.1. szakaszban leírt vizsgálatot és az alábbi, 2.2.3.1. szakaszban szereplő mérést követően a fenti három mintadarab külső felületét a 2.2.2.2. szakaszban foglaltaknak megfelelően kell kezelni az alábbi, 2.2.2.1. szakaszban meghatározott keverékkel.

2.2.2.1.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keveréknek 61,5 százalék n-heptánból, 12,5 százalék toluolból, 7,5 százalék etil-tetrakloridból, 12,5 százalék triklór-etilénből és 6 százalék xilolból kell állnia (térfogatszázalék).

2.2.2.2.   A vizsgálati keverék felhordása

Egy pamutkendőt (az ISO 105 szabványnak megfelelőt) be kell áztatni a 2.2.2.1. szakaszban meghatározott keverékbe, míg teleszívja magát, és 10 másodpercen belül 10 percig a minta külső felületére kell nyomni 50 N/cm2 nyomással, amely megfelel egy 14 × 14 mm-es felületre ható 100 N erő hatásának.

E 10 perc alatt a kendőt ismételten meg kell nedvesíteni a keverékkel úgy, hogy az alkalmazott folyadék összetétele állandóan azonos legyen a vizsgálati keverékre előírttal.

A vizsgálat alatt a nyomás által okozható törés elkerülése érdekében megengedett a mintára ható nyomás kompenzálása.

2.2.2.3.   Tisztítás

A vizsgálati keverék alkalmazása után a mintákat szabad levegőn meg kell szárítani, majd a 2.3. szakaszban (Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség) leírt, 23 ± 5 °C hőmérsékletű oldattal le kell mosni.

Ezt követően a mintákat gondosan le kell öblíteni 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű, legfeljebb 0,2 % szennyeződést tartalmazó desztillált vízzel, és puha kendővel le kell törölni.

2.2.3.   Eredmények

2.2.3.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarabok külső felületén nem lehet repedés, karcolás, letöredezés és alakváltozás, és a fényátbocsátás

Δt = (T2 – T3)/T2 átlagos változása a három mintadarabon a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem haladhatja meg a 0,020 értéket

(Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálatát követően a mintadarabokon semmiféle vegyi foltosodás nem maradhat, amely olyan fényszóródást okozhatna, melynek

Δd = (T5 – T4)/T2 átlagos változása a három mintadarabon a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve meghaladná a 0,020 értéket

(Δdm < 0,020).

2.2.4.   Fényforrásából származó sugárzással szembeni ellenálló képesség

A következő vizsgálatot kell elvégezni:

| | A fényszóró minden egyes, a fény átbocsátására szolgáló műanyag alkatrészének sík mintadarabját kiteszik a gázkisüléses fényforrás fényének. A mintadarabok paramétereinek, mint például szögek és távolságok, meg kell egyezniük a fényszóró paramétereivel. A mintadaraboknak a fényszóró alkatrészeivel azonos színnel és – adott esetben – azonos felületkezeléssel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

A fényszóró minden egyes, a fény átbocsátására szolgáló műanyag alkatrészének sík mintadarabját kiteszik a gázkisüléses fényforrás fényének. A mintadarabok paramétereinek, mint például szögek és távolságok, meg kell egyezniük a fényszóró paramétereivel. A mintadaraboknak a fényszóró alkatrészeivel azonos színnel és – adott esetben – azonos felületkezeléssel kell rendelkezniük.

| | 1 500 óra folyamatos megvilágítás után az áteresztett fény kolorimetriás jellemzőinek megfelelőeknek kell lenniük, új, szabványos gázkisüléses fényforrás használatával, és a minták felületének repedéstől, karcolástól, lepattogzástól és deformációtól mentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

1 500 óra folyamatos megvilágítás után az áteresztett fény kolorimetriás jellemzőinek megfelelőeknek kell lenniük, új, szabványos gázkisüléses fényforrás használatával, és a minták felületének repedéstől, karcolástól, lepattogzástól és deformációtól mentesnek kell lennie.

2.3.   Tisztítószerekkel és szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

2.3.1.   Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség

A három mintadarab (lencsék vagy anyagminták) külső felületét 50 ± 5 °C hőmérsékletre kell hevíteni, majd öt percre 23 ± 5 °C-on tartott, legfeljebb 0,02 % szennyeződést tartalmazó desztillált víz és egy rész alkilaril-szulfonát keverékébe kell meríteni.

A vizsgálat végén a mintákat 50 ± 5 °C hőmérsékleten meg kell szárítani. Majd a minták felületét nedves ruhával le kell tisztítani.

2.3.2.   Szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

Ezután a három mintadarab külső felületét egy percen keresztül enyhén át kell dörzsölni 70 százalék n-heptánt és 30 százalék toluolt (térfogatszázalék) tartalmazó keverékkel átitatott pamutkendővel, majd szabad levegőn meg kell szárítani.

2.3.3.   Eredmények

A fenti két vizsgálat egymást követő végrehajtása után a fényátbocsátás

Δt = (T2 – T3)/T2 átlagos változása a három mintadarabon a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem haladhatja meg a 0,010 értéket

(Δtm < 0,010).

2.4.   Mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képesség

2.4.1.   Mechanikai koptatás módszere

A három új mintadarab (lencse) külső felületét a melléklet 3. függelékében leírt egyenletes mechanikai koptatásnak kell alávetni.

2.4.2.   Eredmények

A fenti vizsgálat után:

| a fényátbocsátás változását | : | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| és a szóródás változását | : | Δd = (T5 – T4)/T2 |

a fényátbocsátás változását

:

Δt = (T2 – T3)/T2

és a szóródás változását

:

Δd = (T5 – T4)/T2

meg kell mérni a 2. függelékben leírt eljárás szerint a fenti 2.2.4. szakaszban megadott területen. A három mintán mért értékek átlagára igaznak kell lennie a következő képleteknek:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

2.5.1.   A mintadarab előkészítése

A lencse bevonatának 20 mm × 20 mm-es felületére borotvapengével vagy tűvel kb. 2 mm × 2 mm-es négyzethálót kell vágni. A penge vagy tű nyomásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legalább a bevonatot átvágja.

2.5.2.   A vizsgálat leírása

Olyan ragasztószalagot kell használni, melynek tapadóereje a melléklet 4. függelékében leírt egységes körülmények között mérve 2 N/(cm szélesség) ± 20 %. A minimum 25 mm széles ragasztószalagot legalább öt percen át rá kell nyomni a 2.5.1. szakasz szerint előkészített felületre.

Ezután a ragasztószalag végét úgy kell megterhelni, hogy az adott felületen ható tapadóerőt egy, a felületre merőleges erő egyenlítse ki. Ezután a ragasztószalagot 1,5 m/s ± 0,2 m/s állandó sebességgel le kell tépni a felületről.

2.5.3.   Eredmények

A rácsozott felületen nem mutatkozhat jelentős sérülés. A metszésvonalak kereszteződésében vagy a vágások szélén megengedhetők sérülések, feltéve, hogy a sérült terület nem haladja meg a négyzethálóval ellátott felület 15 %-át.

2.6.   Műanyag lencsével felszerelt teljes fényszóró vizsgálatai

2.6.1.   A lencse felületének mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képessége

2.6.1.1.   Vizsgálatok

Az 1. sz. fényszóróminta lencséjét a fenti 2.4.1. szakaszban szereplő vizsgálatnak kell alávetni.

2.6.1.2.   Eredmények

A vizsgálatot követően a fényszórón az előírásnak megfelelően végzett fotometriai mérések eredményei nem haladhatják meg 30 %-nál nagyobb mértékben a B 50 L és HV pontokra előírt maximális értékeket, és legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek mint a 75 R pontra előírt minimumérték (bal oldali közlekedésre szánt fényszórók esetében a B 50 R, HV és 75 L pontokat kell vizsgálni).

2.6.2.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

A 2. sz. fényszóróminta lencséjét a fenti 2.5. szakaszban leírt vizsgálatnak kell alávetni.

1. függelék

A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK IDŐBELI SORRENDJE

A.   Műanyagokon (az előírás 2.2.4. szakaszának megfelelően benyújtott lencséken vagy anyagmintákon) végzett vizsgálatok

| Minták
  Vizsgálatok | Lencsék vagy anyagminták | Lencsék |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Korlátozott fotometria (2.1.2.) |

Minták

Vizsgálatok

Lencsék vagy anyagminták

Lencsék

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Korlátozott fotometria (2.1.2.)

x

x

x

| 1.1.1. | Hőmérséklet-változás (2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1.

Hőmérséklet-változás (2.1.1.)

x

x

x

| 1.2. | Korlátozott fotometria (2.1.2.) |
| --- | --- |

1.2.

Korlátozott fotometria (2.1.2.)

x

x

x

| 1.2.1. | Fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.2.1.

Fényátbocsátás mérése

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.2.2.

Fényszóródás mérése

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Levegőben lévő anyagok (2.2.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.3.

Levegőben lévő anyagok (2.2.1. szakasz)

x

x

x

| 1.3.1. | Fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.3.1.

Fényátbocsátás mérése

x

x

x

| 1.4. | Vegyi anyagok (2.2.2.) |
| --- | --- |

1.4.

Vegyi anyagok (2.2.2.)

x

x

x

| 1.4.1. | Fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.4.1.

Fényszóródás mérése

x

x

x

| 1.5. | Tisztítószerek (2.3.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.5.

Tisztítószerek (2.3.1. szakasz)

x

x

x

| 1.6. | Szénhidrogének (2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6.

Szénhidrogének (2.3.2.)

x

x

x

| 1.6.1. | Fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.6.1.

Fényátbocsátás mérése

x

x

x

| 1.7. | Kopás (2.4.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.7.

Kopás (2.4.1. szakasz)

x

x

x

| 1.7.1. | Fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.7.1.

Fényátbocsátás mérése

x

x

x

| 1.7.2. | Fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.7.2.

Fényszóródás mérése

x

x

x

| 1.8. | Tapadás (2.5. szakasz) |
| --- | --- |

1.8.

Tapadás (2.5. szakasz)

x

| 1.9. | Fényforrásából származó sugárzással szembeni ellenálló képesség (2.2.4. szakasz) |
| --- | --- |

1.9.

Fényforrásából származó sugárzással szembeni ellenálló képesség (2.2.4. szakasz)

x

B.   Teljes (az előírás 2.2.3. szakaszának megfelelően benyújtott) fényszórókon végzett vizsgálatok

| Vizsgálatok | Teljes fényszóró |
| --- | --- |
| Mintadarabok száma |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kopás (2.6.1.1.1. szakasz) |

Vizsgálatok

Teljes fényszóró

Mintadarabok száma

1

2

2.1.

Kopás (2.6.1.1.1. szakasz)

x

| 2.2. | Fotometria (2.6.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometria (2.6.1.2. szakasz)

x

| 2.3. | Tapadás (2.6.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.3.

Tapadás (2.6.2. szakasz)

x

2. függelék

A fényszóródás és a fényátbocsátás mérésének módszere

1.   BERENDEZÉS (lásd az ábrán)

Egy K kollimátor β/2 = 17,4 × 10–4 rd fél divergenciájú fénysugarát egy 6 mm-es nyílású DT fényrekesz korlátozza, és a mintadarab tartóállványát ezzel szemben kell elhelyezni.

Egy szférikus aberráció szempontjából korrigált L2 akromatikus gyűjtőlencse létesít kapcsolatot a DT fényrekesz és az R vevő között; az L2 lencse átmérőjének akkorának kell lennie, hogy ne rekeszelje le a mintadarab által β/2 = 14° fél csúcsszögű kúp alakjában kibocsátott fényt.

Egy α/2 = 1° és αmax/2 = 12° szögű DD gyűrűs fényrekeszt kell elhelyezni az L2 lencse egyik kép fókuszsíkjában.

A nem átlátszó közepű fényrekeszre azért van szükség, hogy kizárja a közvetlenül a fényforrásból érkező fényt. A fényrekesz középső részének a fény útjából eltávolíthatónak kell lennie oly módon, hogy eredeti helyzetébe pontosan visszatérhessen.

Az L2 DT távolságot és az L2 lencse F2 fókusztávolságát (1) úgy kell megválasztani, hogy a DT képe teljesen fedje az R vevőt.

Ha a kezdeti beeső fényáramot 1 000 egységnek tekintjük, az egyes leolvasások abszolút pontosságának 1 egységnél jobbnak kell lennie.

2.   MÉRÉSEK

Az alábbi leolvasásokat kell elvégezni:

| Leolvasás | Mintadarabbal | A DD középső részével | A mérés célja |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Nem | Nem | Beeső fényáram a kezdeti leolvasáskor |
| T2 | Igen
  (a vizsgálat előtt) | Nem | Az új anyag által átbocsátott fényáram 24°-os mezőben |
| T3 | Igen
  (a vizsgálat után) | Nem | A vizsgált anyag által átbocsátott fényáram 24°-os mezőben |
| T4 | Igen
  (a vizsgálat előtt) | Igen | Az új anyag által szétszórt fényáram |
| T5 | Igen
  (a vizsgálat után) | Igen | A vizsgált anyag által szétszórt fényáram |

Leolvasás

Mintadarabbal

A DD középső részével

A mérés célja

T1

Nem

Nem

Beeső fényáram a kezdeti leolvasáskor

T2

Igen

(a vizsgálat előtt)

Nem

Az új anyag által átbocsátott fényáram 24°-os mezőben

T3

Igen

(a vizsgálat után)

Nem

A vizsgált anyag által átbocsátott fényáram 24°-os mezőben

T4

Igen

(a vizsgálat előtt)

Igen

Az új anyag által szétszórt fényáram

T5

Igen

(a vizsgálat után)

Igen

A vizsgált anyag által szétszórt fényáram

1.   ábra

A fényszóródás- és fényátbocsátás-változás mérésének optikai beállítása

Image

---

(1)  Az L2 lencséhez körülbelül 80 mm fókusztávolságot ajánlott beállítani.

3. függelék

A PERMETEZÉSES VIZSGÁLAT MÓDSZERE

1.   Vizsgálati berendezés

1.1.   Szórópisztoly

A használt szórópisztolyt 1,3 mm átmérőjű fúvókával kell ellátni, amely 0,24 ± 0,02 l/perc folyadékáramot biztosít 6,0 bar – 0, + 0,5 bar üzemi nyomás mellett.

Ilyen üzemi körülmények között a kilövellt sugárnak a fúvókától 380 mm ± 10 mm távolságra elhelyezett koptatásnak kitett felületen 170 mm ± 50 mm átmérőjűnek kell lennie.

1.2.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keverék az alábbiakból áll:

A Mohr-skálán 7-es keménységi fokú kvarchomok, 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8 és 2 közötti szögtényezővel;

Legfeljebb 205 g/m3 keménységű víz, literenként 25 g homokkal keverve.

2.   Vizsgálat

A fényszórók lencséinek külső felületét egyszer vagy többször be kell szórni a fent leírt homoksugárral. A sugarat közel merőlegesen a vizsgálandó felületre kell szórni.

A kopást a vizsgálandó lencsék mellett referenciaként elhelyezett egy vagy több üvegmintával kell ellenőrizni. A keveréket addig kell a mintadarabra szórni, amíg a mintadarabon a 2. függelékben leírt módszerrel mért fényszóródás-változás értéke meg nem felel a következő egyenlőségnek:

Formula

Több referenciaminta használatával ellenőrizhető, hogy a teljes vizsgálandó felület egyenletesen kopott-e meg.

4. függelék

RAGASZTÓSZALAGOS TAPADÁSI VIZSGÁLAT

1.   CÉL

Ez a módszer lehetővé teszi egy ragasztószalag üveglaphoz való lineáris tapadási erejének egységes körülmények közötti meghatározását.

2.   ALAPELV

A ragasztószalag üveglapról 90° szögben történő leválasztásához szükséges erő mérése.

3.   ELŐÍRT KÖRNYEZETI FELTÉTELEK

A környezeti levegő hőmérséklete 23 ± 5 °C, relatív páratartalma (RP) 65 ± 15 % legyen.

4.   PRÓBADARABOK

A vizsgálat előtt a mintaként használt ragasztószalag-tekercset 24 órán át az előírt környezetben kell pihentetni (lásd a fenti 3. pontot).

Minden tekercsből öt darab, 400 mm hosszú próbadarabot kell megvizsgálni. A tekercsről az első három fordulattal letekert ragasztószalagot el kell dobni, és utána kell levágni a próbadarabokat.

5.   ELJÁRÁS

A vizsgálatot a 3. pontban előírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.

Az öt próbadarabot a ragasztószalag kb. 300 mm/s sebességű radiális letekerésével kell levenni, és 15 másodpercen belül az alábbiak szerint felhelyezni:

A szalagot folyamatosan előrehaladva az üveglapra kell ragasztani, enyhe hosszirányú, ujjal való dörzsölés mellett, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok.

A felragasztott szalagot 10 percig az előírt környezeti feltételek között pihentetni kell.

A próbadarab egy kb. 25 mm-es szakaszát a próbadarab tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről.

Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90°-ban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell alkalmazni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal mind az erőhatásra, mind pedig az üveglemezre merőleges legyen.

Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt rögzíteni kell.

6.   EREDMÉNYEK

A kapott öt eredményt sorba kell rendezni, és a középső értéket kell a mérés végeredményének tekinteni. Ezt az értéket a szalagszélesség egy centiméterére számítva N/cm-ben kell kifejezni.

---

6. MELLÉKLET

VONATKOZTATÁSI KÖZÉPPONT

Átmérő = a

Image

---

7. MELLÉKLET

FESZÜLTSÉGJELÖLÉSEK

Image

| A jelet minden egyes, kizárólag gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén kell elhelyezni, valamint a vezérlőelőtét minden egyes külső részén.
  A vezérlőelőtét(ek) ** Voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve. | | A jelet minden egyes, legalább egy gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén el kell helyezni.
  A vezérlőelőtét(ek) ** Voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve.
  A fényszóróban található izzólámpák és/vagy LED-modulok egyike sem 24 voltos hálózati rendszerre tervezett. |
| --- | --- | --- |

A jelet minden egyes, kizárólag gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén kell elhelyezni, valamint a vezérlőelőtét minden egyes külső részén.

A vezérlőelőtét(ek) ** Voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve.

A jelet minden egyes, legalább egy gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén el kell helyezni.

A vezérlőelőtét(ek) ** Voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve.

A fényszóróban található izzólámpák és/vagy LED-modulok egyike sem 24 voltos hálózati rendszerre tervezett.

---

8. MELLÉKLET

A gyártás-ellenőrzési eljárások megfelelőségére vonatkozó minimumkövetelmények

1.   ÁLTALÁNOS ELVEK

1.1.   Mechanikai és geometriai szempontból akkor lehet a megfelelőségi követelményeket teljesítettnek tekinteni, ha az eltérések nem haladják meg az előírás rendelkezései szerinti elkerülhetetlen gyártási eltérések mértékét.

1.2.   A fénytani jellemzők tekintetében a tömeggyártású fényszórók megfelelősége nem vonható kétségbe egy véletlenszerűen kiválasztott fényszóró fénytani jellemzőinek vizsgálatakor 13,5 V ± 0,1 V vagy másként megszabott körülmények közt lezajlott mérése esetén és:

| | vagy
  cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényerőssége eltérhet a 99. számú előírásban megszabott referencia-fényerősségtől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell; |
| --- | --- |

vagy

cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényerőssége eltérhet a 99. számú előírásban megszabott referencia-fényerősségtől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell;

| | vagy
  sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényerőssége a névleges fényerősségtől a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint eltérhet; ennek megfelelően a mért megvilágítások a kedvező irányba 20 százalékkal korrigálhatóak. |
| --- | --- |

vagy

sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényerőssége a névleges fényerősségtől a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint eltérhet; ennek megfelelően a mért megvilágítások a kedvező irányba 20 százalékkal korrigálhatóak.

| 1.2.1. | nincs olyan megvilágítási érték, amennyiben azt a fenti 1.2. szakasz szerint mérték és korrigálták, amely 20 százaléknál nagyobb mértékben, kedvezőtlen irányban tér el az előírásban megszabott értékektől. A B 50 L (vagy R) és a H/H2 vonalon (vagy H/H3/H4) és a felett a maximális kedvezőtlen eltérési értékek a következők lehetnek:







  B 50 L (vagy R) (1) | : | 20 százalékkal egyenértékű 0,20 lx
  30 százalékkal egyenértékű 0,30 lx |
| --- | --- | --- | --- |
| A H/H2 vonalon (vagy a H/H3/H4 vonalon) és felette | : | 20 százalékkal egyenértékű 0,30 lx
  30 százalékkal egyenértékű 0,45 lx |

1.2.1.

nincs olyan megvilágítási érték, amennyiben azt a fenti 1.2. szakasz szerint mérték és korrigálták, amely 20 százaléknál nagyobb mértékben, kedvezőtlen irányban tér el az előírásban megszabott értékektől. A B 50 L (vagy R) és a H/H2 vonalon (vagy H/H3/H4) és a felett a maximális kedvezőtlen eltérési értékek a következők lehetnek:

B 50 L (vagy R) (1)

:

20 százalékkal egyenértékű 0,20 lx

30 százalékkal egyenértékű 0,30 lx

A H/H2 vonalon (vagy a H/H3/H4 vonalon) és felette

:

20 százalékkal egyenértékű 0,30 lx

30 százalékkal egyenértékű 0,45 lx

| 1.2.2. | vagy ha






  1.2.2.1. | tompított fény esetében az előírásban meghatározott követelmények teljesülnek a HV pontban (+ 0,2 lx tűréssel), és ugyanebben a beállításban a (25 m távolságban felállított) mérőernyőn a B 50 L (vagy R) (1) (+ 0,1 lx tűrésmezővel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1, a 25 L2 pontok körül rajzolt, 15 cm sugarú körökkel határolt területek legalább egy-egy pontjában, valamint az I szegmensen; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vagy ha

1.2.2.1.

tompított fény esetében az előírásban meghatározott követelmények teljesülnek a HV pontban (+ 0,2 lx tűréssel), és ugyanebben a beállításban a (25 m távolságban felállított) mérőernyőn a B 50 L (vagy R) (1) (+ 0,1 lx tűrésmezővel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1, a 25 L2 pontok körül rajzolt, 15 cm sugarú körökkel határolt területek legalább egy-egy pontjában, valamint az I szegmensen;

| 1.2.2.2. | továbbá, ha távolsági fény esetében a HV a 0,75 Emax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3. szakaszban meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

továbbá, ha távolsági fény esetében a HV a 0,75 Emax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3. szakaszban meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik.

| 1.2.3. | Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, és felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben nem mozdul el. |
| --- | --- |

1.2.3.

Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, és felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben nem mozdul el.

| 1.2.4. | Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel kell megismételni, amelyik ezek közül a fenti 1.2. szakasz értelmében alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel kell megismételni, amelyik ezek közül a fenti 1.2. szakasz értelmében alkalmazandó.

1.3.   A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzésére a következő eljárást kell alkalmazni:

| | A mintadarabként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot. |
| --- | --- |

A mintadarabként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot.

| | A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr (az előírás 4. melléklete 2.1. és 2.2. szakaszaiban foglaltak szerint) nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr (az előírás 4. melléklete 2.1. és 2.2. szakaszaiban foglaltak szerint) nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Ha ez az érték nagyobb mint 1,5 mrad, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második fényszórón is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Ha ez az érték nagyobb mint 1,5 mrad, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második fényszórón is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

1.4.   A színkoordinátákat be kell tartani.

1.5.   Mindazonáltal, ha a függőleges beállítás a 6.2.2.3. szakaszban foglalt értéktűrésen belül a kívánt pozícióba többször nem végezhető el, akkor egy mintadarabot a 10. melléklet 2. és 3. szakasz eljárása szerint kell megvizsgálni.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉGI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyási jel tulajdonosának megfelelő időközönként minden egyes fényszórótípusra vonatkozóan legalább az alábbi vizsgálatokat kell végrehajtania. A vizsgálatokat az előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Amennyiben a rendelkezésre álló mintadarabok nem felelnek meg a vizsgálat típusa szerinti követelményeknek, további mintadarabokat kell kiválasztani és vizsgálni. A gyártás megfelelőségének biztosítására a gyártó köteles a megfelelő intézkedésekről gondoskodni.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatoknak a fotometriai jellemzőkre, valamint a világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzésére kell kiterjedniük.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az előírásban rögzített módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az előírásban rögzített módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók. A gyártó felelős annak bizonyításáért, hogy az alkalmazott módszerek megegyeznek az előírásban foglalt eljárásokkal. |
| --- | --- |

2.2.2.

A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók. A gyártó felelős annak bizonyításáért, hogy az alkalmazott módszerek megegyeznek az előírásban foglalt eljárásokkal.

| 2.2.3. | A 2.2.1. és 2.2.2. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását, és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2.2.1. és 2.2.2. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását, és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását.

| 2.2.4. | A referencia-módszerek minden esetben az ezen előírásban meghatározott módszerek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
| --- | --- |

2.2.4.

A referencia-módszerek minden esetben az ezen előírásban meghatározott módszerek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel módja

A fényszóró mintadarabjait véletlenszerűen kell kiválasztani egy egységes gyártási tételből. Egységes gyártási tétel alatt a gyártó gyártási módszerei szerint meghatározott azonos típusú fényszórók együttesét kell érteni.

A vizsgálatnak általában az egyes gyárak sorozatgyártmányaira kell kiterjednie. Mindazonáltal egy gyártó azonos típusra vonatkozó, különböző gyárakból származó eredményeket is összegyűjthet, feltéve, hogy a gyárak ugyanazt a minőségügyi és minőségirányítási rendszert alkalmazzák.

2.4.   Mért és rögzített fotometriai jellemzők

A mintaként kiválasztott fényszórókon az előírásban meghatározott pontokban fotometriai méréseket kell végezni, és távolsági fény esetében az Emax, HV (2), HL és HR (3) pontban mért értékeket, tompított fény esetében pedig a B 50 L (vagy R) (4), HV, 50 V, 75 R (vagy L) és 25 L2 (vagy R2) pontban mért értékeket kell leolvasni (lásd a 3. mellékletben szereplő ábrát).

2.5.   Elfogadhatósági kritériumok

A gyártó felelős a vizsgálati eredmények statisztikai elemzéséért, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben a termékeire vonatkozó elfogadhatósági feltételek meghatározásáért annak érdekében, hogy teljesítse az ezen előírás 9.1. szakaszában a termékek megfelelőségének ellenőrzésére előírt rendelkezéseket.

Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell megállapítani, hogy 95 %-os megbízhatósági szint mellett a 9. mellékletben előírt helyszíni ellenőrzésen való megfelelés (első mintavétel) minimális valószínűsége 0,95 legyen.

---

(1)  A zárójelben lévő betűk bal oldali közlekedésre szánt fényszórókra vonatkoznak.

(2)  Abban az esetben, amikor a távolsági fény össze van építve a tompított fénnyel, a HV pontnak ugyanazt a mérési pontot kell jelentenie távolsági és tompított fény esetén is.

(3)  HL és HR: pontok a „hh” vonalon, amelyek a HV ponttól balra, illetve jobbra 1,125 m-re helyezkednek el.

(4)  L. 1. lábjegyzet.

---

9. MELLÉKLET

HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ELVEK

1.1.   Az előírás vonatkozó rendelkezései szerint (ha alkalmazható) a megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártási eltérések mértékét.

1.2.   A fénytani jellemzők tekintetében a tömeggyártású fényszórók megfelelősége nem vonható kétségbe egy véletlenszerűen kiválasztott fényszóró fénytani jellemzőinek vizsgálatakor 13,5 V ± 0,1 V vagy másként megszabott körülmények közt lezajlott mérése esetén és:

| | vagy
  cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényerőssége eltérhet a 99. előírásban megszabott referencia-fényerősségtől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell. |
| --- | --- |

vagy

cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényerőssége eltérhet a 99. előírásban megszabott referencia-fényerősségtől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell.

| | vagy
  sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényerőssége eltérhet a névleges fényerősségtől a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint; ennek megfelelően a mért fényerősségek 20 százalékkal korrigálhatóak a kedvező irányban. |
| --- | --- |

vagy

sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényerőssége eltérhet a névleges fényerősségtől a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint; ennek megfelelően a mért fényerősségek 20 százalékkal korrigálhatóak a kedvező irányban.

| 1.2.1. | Mért érték nem tér el kedvezőtlen irányban 20 százaléknál nagyobb mértékben az előírásban foglalt értékektől.
  A vakítási zónában a maximális eltérés a következő lehet:







  B 50 L (vagy R) (1) | : | 20 százalékkal egyenértékű 0,20 lx
  30 százalékkal egyenértékű 0,30 lx |
| --- | --- | --- | --- |
| A H/H2 vonalon (vagy a H/H3/H4 vonalon) és felette | : | 20 százalékkal egyenértékű 0,30 lx
  30 százalékkal egyenértékű 0,45 lx |

1.2.1.

Mért érték nem tér el kedvezőtlen irányban 20 százaléknál nagyobb mértékben az előírásban foglalt értékektől.

A vakítási zónában a maximális eltérés a következő lehet:

B 50 L (vagy R) (1)

:

20 százalékkal egyenértékű 0,20 lx

30 százalékkal egyenértékű 0,30 lx

A H/H2 vonalon (vagy a H/H3/H4 vonalon) és felette

:

20 százalékkal egyenértékű 0,30 lx

30 százalékkal egyenértékű 0,45 lx

| 1.2.2. | Vagy ha






  1.2.2.1. | tompított fény esetében az előírásban megadott értékek teljesülnek a HV pontban (+ 0,2 lx tűréssel) és ugyanebben a beállításban a (25 m távolságban felállított) mérőernyőn a B 50 L (vagy R) (1) (+ 0,1 lx tűréssel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1 és a 25 L2 pontok körül rajzolt, 15 cm sugarú körökkel határolt területek legalább egy-egy pontján, valamint az I. szegmensen; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Vagy ha

1.2.2.1.

tompított fény esetében az előírásban megadott értékek teljesülnek a HV pontban (+ 0,2 lx tűréssel) és ugyanebben a beállításban a (25 m távolságban felállított) mérőernyőn a B 50 L (vagy R) (1) (+ 0,1 lx tűréssel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1 és a 25 L2 pontok körül rajzolt, 15 cm sugarú körökkel határolt területek legalább egy-egy pontján, valamint az I. szegmensen;

| 1.2.2.2. | továbbá, ha távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Emax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik. A referenciajeleket nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

továbbá, ha távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Emax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik. A referenciajeleket nem kell figyelembe venni.

| 1.2.3. | Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, és felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben nem mozdul el. |
| --- | --- |

1.2.3.

Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, és felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben nem mozdul el.

| 1.2.4. | Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel kell megismételni, amelyik ezek közül a fenti 1.2. szakasz értelmében alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel kell megismételni, amelyik ezek közül a fenti 1.2. szakasz értelmében alkalmazandó.

1.3.   A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzésére a következő eljárást kell alkalmazni:

| | A mintadarabként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot. |
| --- | --- |

A mintadarabként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot.

| | A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Dr (az előírás 4. melléklete 2.1. és 2.2. szakasza szerint) az 1,5 mrad értéket nem haladja meg. |
| --- | --- |

A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Dr (az előírás 4. melléklete 2.1. és 2.2. szakasza szerint) az 1,5 mrad értéket nem haladja meg.

| | Ha ez az érték nagyobb mint 1,5 mrad, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második fényszórón is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Ha ez az érték nagyobb mint 1,5 mrad, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második fényszórón is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

1.4.   A színkoordinátákat be kell tartani.

1.5.   Mindazonáltal, ha a függőleges beállítás a 6.2.2.3. szakaszban foglalt értéktűrésen belül a kívánt pozícióba többször nem végezhető el, akkor egy mintadarabot a 10. melléklet 2. és 3. szakasz eljárása szerint kell megvizsgálni.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy fényszórót kell véletlenszerűen kiválasztani. A két darabból álló első mintát „A”-val, a második két darabból álló mintát „B”-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 2.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:






  2.1.1.1. | „A” minta







  A1: | az egyik fényszóró | 0 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a másik fényszóró legfeljebb | 20 százalék; |
| A2: | mindkét fényszóró több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a mérés folytatása a „B” mintán; | |

2.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

2.1.1.1.

„A” minta

A1:

az egyik fényszóró

0 százalék,

a másik fényszóró legfeljebb

20 százalék;

A2:

mindkét fényszóró több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a mérés folytatása a „B” mintán;

| 2.1.1.2. | „B” minta







  B1: | mindkét fényszóró | 0 százalék; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

„B” minta

B1:

mindkét fényszóró

0 százalék;

| 2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében teljesülnek.

2.2.   A megfelelőség kétséges

| 2.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  2.2.1.1. | „A” minta







  A3: | az egyik fényszóró legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a másik fényszóró több mint | 20 százalék, |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

2.2.1.1.

„A” minta

A3:

az egyik fényszóró legfeljebb

20 százalék,

a másik fényszóró több mint

20 százalék,

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.1.2. | „B” minta







  B2: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| az egyik fényszóró több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a másik fényszóró legfeljebb | 20 százalék; |
| B3: | az A2 esetben | |
| az egyik fényszóró | 0 százalék, |
| a másik fényszóró több mint | 20 százalék, |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.2.

„B” minta

B2:

az A2 esetben

az egyik fényszóró több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a másik fényszóró legfeljebb

20 százalék;

B3:

az A2 esetben

az egyik fényszóró

0 százalék,

a másik fényszóró több mint

20 százalék,

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.2.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében nem teljesülnek.

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 10. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | „A” minta







  A4: | az egyik fényszóró legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- |
| a másik fényszóró több mint | 30 százalék; |
| A5: | mindkét fényszóró több mint | 20 százalék; |

2.3.1.

„A” minta

A4:

az egyik fényszóró legfeljebb

20 százalék,

a másik fényszóró több mint

30 százalék;

A5:

mindkét fényszóró több mint

20 százalék;

| 2.3.2. | „B” minta







  B4: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| az egyik fényszóró több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a másik fényszóró több mint | 20 százalék; |
| B5: | az A2 esetben | |
| mindkét fényszóró több mint | 20 százalék; |
| B6: | az A2 esetben | |
| az egyik fényszóró | 0 százalék, |
| a másik fényszóró több mint | 30 százalék; |

2.3.2.

„B” minta

B4:

az A2 esetben

az egyik fényszóró több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a másik fényszóró több mint

20 százalék;

B5:

az A2 esetben

mindkét fényszóró több mint

20 százalék;

B6:

az A2 esetben

az egyik fényszóró

0 százalék,

a másik fényszóró több mint

30 százalék;

| 2.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” és a „B” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” és a „B” minta tekintetében nem teljesülnek.

3.   ISMÉTELT MINTAVÉTEL

Az A3, B2, B3 esetekben két hónappal az értesítés után ismételt mintavételt kell végezni, a legyártott készletből a megfelelő beállítások után két-két fényszóróból álló harmadik „C” mintát és negyedik „D” mintát kiválasztva.

3.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 3.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétségtelen, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.1.1.1. | „C” minta







  C1: | az egyik fényszóró | 0 százalék, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a másik fényszóró legfeljebb | 20 százalék; |
| C2: | mindkét fényszóróra több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a mérés folytatása a „D” mintán; | |

3.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétségtelen, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.1.1.1.

„C” minta

C1:

az egyik fényszóró

0 százalék,

a másik fényszóró legfeljebb

20 százalék;

C2:

mindkét fényszóróra több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a mérés folytatása a „D” mintán;

| 3.1.1.2. | „D” minta







  D1: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| mindkét fényszóró | 0 százalék; |

3.1.1.2.

„D” minta

D1:

a C2 esetben

mindkét fényszóró

0 százalék;

| 3.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

3.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében teljesülnek.

3.2.   A megfelelőség kétséges

| 3.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.2.1.1. | „D” minta







  D2: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az egyik fényszóróra több mint | 0 százalék, |
| de legfeljebb | 20 százalék, |
| a másik fényszóró legfeljebb | 20 százalék; |

3.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.2.1.1.

„D” minta

D2:

a C2 esetben

az egyik fényszóróra több mint

0 százalék,

de legfeljebb

20 százalék,

a másik fényszóró legfeljebb

20 százalék;

| 3.2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében nem teljesülnek.

3.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 11. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a fényszórók mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | „C” minta







  C3: | az egyik fényszóró legfeljebb | 20 százalék, |
| --- | --- | --- | --- |
| a másik fényszóró több mint | 20 százalék; |
| C:4 | mindkét fényszóróra több mint | 20 százalék; |

3.3.1.

„C” minta

C3:

az egyik fényszóró legfeljebb

20 százalék,

a másik fényszóró több mint

20 százalék;

C:4

mindkét fényszóróra több mint

20 százalék;

| 3.3.2. | „D” minta







  D3: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| az egyik fényszóró 0 vagy több mint | 0 százalék, |
| a másik fényszóró több mint | 20 százalék; |

3.3.2.

„D” minta

D3:

a C2 esetben

az egyik fényszóró 0 vagy több mint

0 százalék,

a másik fényszóró több mint

20 százalék;

| 3.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” és a „D” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” és a „D” minta tekintetében nem teljesülnek.

4.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSA

A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:

| | A melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az egyik A jelű fényszóró-mintadarabon először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

A melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az egyik A jelű fényszóró-mintadarabon először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálati eljárást.

| | A fényszóró elfogadhatónak tekinthető, ha a Dr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A fényszóró elfogadhatónak tekinthető, ha a Dr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Ha ez az érték meghaladja az 1,5 mrad-t, de nem több mint 2,0 mrad, a másik A jelű fényszóró-mintadarabon is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Ha ez az érték meghaladja az 1,5 mrad-t, de nem több mint 2,0 mrad, a másik A jelű fényszóró-mintadarabon is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben az A mintán mért érték nagyobb 1,5 mrad-nál, a B mintához tartozó két fényszórót is alá kell vetni ugyanennek az eljárásnak, és egyik fényszóró Dr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben az A mintán mért érték nagyobb 1,5 mrad-nál, a B mintához tartozó két fényszórót is alá kell vetni ugyanennek az eljárásnak, és egyik fényszóró Dr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

1.   ábra

Image

---

(1)  A zárójelben lévő betűk bal oldali közlekedésre szánt fényszórókra vonatkoznak.

---

10. MELLÉKLET

A világos-sötét határvonal műszeres ellenőrzése tompított fényszóróknál

1.   ÁLTALÁNOS ELVEK

Amikor az előírás 6.2.2.4. szakasza alkalmazandó, a „világos-sötét” határvonal minőségét az alábbi, 2. szakasz szerint kell vizsgálni, továbbá a fénysugár függőleges és vízszintes beállítására az alábbi 3. szakaszban bemutatott műszeres módszert kell alkalmazni.

A világos-sötét határvonal minőségének mérése és a műszeres beállítási eljárás előtt az előírás 6.2.2.1. és 6.2.2.2. szakasza szerinti előzetes vizuális beállítás szükséges.

2.   A VILÁGOS-SÖTÉT VONAL MINŐSÉGÉNEK MÉRÉSE

A minimális élesség meghatározásához a méréseket a világos-sötét határvonal vízszintes részének függőleges letapogatásával kell végezni 0,05°-os szöglépésenként haladva:

| a) | 10 m-es mérési távolságnál kb. 10 mm átmérőjű detektorral; vagy |
| --- | --- |

a)

10 m-es mérési távolságnál kb. 10 mm átmérőjű detektorral; vagy

| b) | 25 m-es mérési távolságnál kb. 30 mm átmérőjű detektorral. |
| --- | --- |

b)

25 m-es mérési távolságnál kb. 30 mm átmérőjű detektorral.

Az értesítés 9. pontjában rögzíteni kell a mérési távolságot, amelyen a vizsgálatot elvégezték (lásd az előírás 1. mellékletét).

A maximális élesség meghatározásához a méréseket a világos-sötét határvonal vízszintes részének függőleges letapogatásával kell végezni 0,05o-os szöglépésenként haladva kizárólag 25 m-es mérési távolságban és kb. 30 mm átmérőjű detektorral.

A világos-sötét határvonal minősége elfogadhatónak minősül, ha az alábbi 2.1–2.3 szakaszban foglalt követelmények legalább egy méréssorozat esetében teljesülnek.

2.1.   Egy világos-sötét határvonalnál több ne legyen látható (1)

2.2.   A világos-sötét határvonal élessége

A G élességi tényező úgy határozható meg, hogy a világos-sötét határvonal vízszintes részét a V-V-től 2,5° távolságra függőlegesen letapogatjuk, ahol:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)) ahol β = a függőleges helyzet fokokban megadva.

A G értéke nem lehet kevesebb mint 0,13 (minimális élesség) és nem lehet nagyobb mint 0,40 (maximális élesség).

2.3.   Linearitás

A vízszintes világos-sötét határvonalnak az a része, amely a függőleges beállítás céljára szolgál, legyen vízszintes a V-V-től 1,5° és 3,5° távolságra lévő egyenesek között (lásd az alábbi 1. ábrát).

| a) | A világos-sötét határvonal gradiensének inflexiós pontjai az 1,5°, 2,5° és 3,5° foknál lévő függőleges vonalaknál a következő egyenlettel határozhatóak meg:
  (d2 (log E) / dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

A világos-sötét határvonal gradiensének inflexiós pontjai az 1,5°, 2,5° és 3,5° foknál lévő függőleges vonalaknál a következő egyenlettel határozhatóak meg:

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| b) | Az inflexiós pontok közti maximális függőleges távolság nem haladhatja meg a 0,2° értéket. |
| --- | --- |

b)

Az inflexiós pontok közti maximális függőleges távolság nem haladhatja meg a 0,2° értéket.

3.   FÜGGŐLEGES ÉS VÍZSZINTES BEÁLLÍTÁS

Amennyiben a világos-sötét határvonal teljesíti a melléklet 2. szakaszában foglalt minőségi követelményeket, a fénysugár beállítását műszeres módszerrel lehet elvégezni.

1.   ábra

A világos-sötét határvonal minőségének mérése

Image

3.1.   Függőleges beállítás

A B vonal alól felfelé haladva (lásd az alábbi 2. ábrát), függőleges letapogatást kell végezni a világos-sötét határvonal vízszintes részén át, a V-V-től 2,5°-ra. Az inflexiós pont (ahol d2 (log E) / dv2 = 0) a B vonalon meghatározva és elhelyezve, amely a H-H alatt egy százalékkal található.

3.2.   Vízszintes beállítás

A kérelmezőnek az alábbi vízszintes beállítási módszerek közül kell választania:

| a) | A „0,2 D vonal” módszere (lásd az alábbi 2. ábrát).
  A lámpa függőleges beállítása után a 0,2° D egyenes vízszintes vonal mentén kell letapogatást végezni a bal oldali 5° távolságtól a jobb oldali 5° távolságig. A G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)) képlettel meghatározott maximális „G” gradiens, ahol β a fokokban megadott vízszintes helyzet, melynek értéke nem lehet 0,08-nál kevesebb.
  A 0,2 D vonalon található inflexiós pontot az A vonalon kell elhelyezni.
  2.   ábra

  Függőleges és vízszintes műszeres beállítás – a vízszintes vonal vizsgálati módszere |
| --- | --- |

a)

A „0,2 D vonal” módszere (lásd az alábbi 2. ábrát).

A lámpa függőleges beállítása után a 0,2° D egyenes vízszintes vonal mentén kell letapogatást végezni a bal oldali 5° távolságtól a jobb oldali 5° távolságig. A G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)) képlettel meghatározott maximális „G” gradiens, ahol β a fokokban megadott vízszintes helyzet, melynek értéke nem lehet 0,08-nál kevesebb.

A 0,2 D vonalon található inflexiós pontot az A vonalon kell elhelyezni.

2.   ábra

Függőleges és vízszintes műszeres beállítás – a vízszintes vonal vizsgálati módszere

Image

| b) | A „3 vonal” módszere (lásd az alábbi 3. ábrát).
  A lámpa függőleges beállítása után három függőleges vonalat kell letapogatni 2° D-től 2° U-ig az 1°R, 2°R, és 3°R pontokon. A megfelelő maximális „G” gradiens meghatározása a következő képlettel történik:
  G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)),
  ahol β a fokban kifejezett függőleges helyzet, és nem lehet kevesebb mint 0,08. Az egyenes származtatása a három vonalon található inflexiós pontok segítségével történik. A függőleges beállítás során talált egyenes és a B vonal metszetpontját a V vonalon kell elhelyezni.
  3.   ábra

  Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – három vonalas letapogatási módszer |
| --- | --- |

b)

A „3 vonal” módszere (lásd az alábbi 3. ábrát).

A lámpa függőleges beállítása után három függőleges vonalat kell letapogatni 2° D-től 2° U-ig az 1°R, 2°R, és 3°R pontokon. A megfelelő maximális „G” gradiens meghatározása a következő képlettel történik:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)),

ahol β a fokban kifejezett függőleges helyzet, és nem lehet kevesebb mint 0,08. Az egyenes származtatása a három vonalon található inflexiós pontok segítségével történik. A függőleges beállítás során talált egyenes és a B vonal metszetpontját a V vonalon kell elhelyezni.

3.   ábra

Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – három vonalas letapogatási módszer

Image

---

(1)  Amennyiben objektív vizsgálati módszer áll rendelkezésre, a szakaszt módosítani kell.

---

11. MELLÉKLET

LED-modulok és LED-modulokat tartalmazó fényszórók követelményei

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Minden egyes benyújtott LED-modul-mintának teljesítenie kell az előírás vonatkozó követelményeit, amikor az adott esetben benyújtott elektronikus fényforrásvezérlő-egységgel/-egységekkel vizsgálják.

1.2.   A LED-modul(oka)t úgy kell megtervezni, hogy azok normál használat esetén jó üzemállapotúak legyenek és maradjanak. Ezen kívül nem lehetnek tervezési, illetve gyártási hibásak.

1.3.   A LED-moduloknak külső beavatkozástól védettnek kell lenniük.

1.4.   Az eltávolítható LED-modulokat úgy kell kialakítani, hogy:

| 1.4.1. | amikor a LED-modult eltávolítják és a kérelmező által biztosított másik, de ugyanolyan fényforrásmodul-azonosítót viselő modulra cserélik, teljesítsék a fényszóró fotometriai előírásait; |
| --- | --- |

1.4.1.

amikor a LED-modult eltávolítják és a kérelmező által biztosított másik, de ugyanolyan fényforrásmodul-azonosítót viselő modulra cserélik, teljesítsék a fényszóró fotometriai előírásait;

| 1.4.2. | az azonos lámpafoglalatban lévő eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-moduloknak nem szabad felcserélhetőnek lenniük. |
| --- | --- |

1.4.2.

az azonos lámpafoglalatban lévő eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-moduloknak nem szabad felcserélhetőnek lenniük.

1.5.   Az elektronikus fényforrásvezérlő-egység(ek) a LED-modul(ok) részét képezheti(k).

2.   GYÁRTÁS

2.1.   A LED-modulon található LED-(ek)et megfelelő rögzítőelemekkel kell ellátni.

2.2.   A rögzítőelemek legyenek erősek, és a LED-ekre, illetve LED-modulra való rögzítésük legyen stabil.

3.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

3.1.   Alkalmazás

3.1.1.   Valamennyi mintát az alábbi 4. szakasz szerint kell vizsgálni.

3.1.2.   A LED-modulon található fényforrástípus a 48. előírás 2.7.1. szakaszának megfelelően legyen fénykibocsátó dióda (LED), különös tekintettel a látható sugárzás kibocsátását szolgáló elemre. Az egyéb típusú fényforrások nem engedélyezettek.

3.2.   Működési feltételek

3.2.1.   A LED-modul működési feltételei

Valamennyi mintát a 6.2.4.4. szakasz feltételeinek megfelelően kell vizsgálni. Ha a melléklet másként nem rendelkezik, a fényszóró belsejében található LED-modulokat a gyártó által benyújtott állapotban kell vizsgálni.

3.2.2.   Környezeti hőmérséklet

Az elektromos és fotometriai jellemzők méréséhez a fényszórót száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett 23 °C ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell működtetni.

3.3.   Öregítés

A kérelmező kérésére a vizsgálatok megkezdése előtt az előírás rendelkezései alapján a LED-modult 15 órán át kell működtetni, majd környezeti hőmérsékletre kell hűteni.

4.   KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

4.1.   UV-sugárzás

A LED-modul UV-sugárzására teljesülnie kell az alábbi egyenlőségnek:

Formula

ahol:

| | S(l)(egység: 1) a spektrális súlyozó függvény; |
| --- | --- |

S(l)(egység: 1) a spektrális súlyozó függvény;

| | km = 683 lm/W a sugárzás fényhatásfokának maximumértéke. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W a sugárzás fényhatásfokának maximumértéke.

(Az egyéb jelek meghatározásai a 112. előírás 9. melléklete 4.1.1. szakaszában találhatóak).

Ezt az értéket egy nanométeres intervallumokkal kell kiszámítani. Az UV-sugárzást az alábbi UV-táblázatban foglalt értékek szerint kell súlyozni:

| l | S(l) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

l

S(l)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

UV-táblázat: Értékek „Az ultraibolya sugárzásnak való kitettség határértékeire vonatkozó IRPA/INIRC iránymutatások” alapján. A nanométerben kifejezett hullámhosszértékek reprezentatív jellegűek, az egyéb értékeket interpolálni kell.

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/151 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/151

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 99. számú előírása — Egységes rendelkezések gépjárművek jóváhagyott gázkisüléses lámpaegységeiben használatos gázkisüléses fényforrások jóváhagyásáról

Valamennyi hatályos szöveget tartalmazza a következővel bezárólag:

Az előírás eredeti változatának 5. kiegészítése – a hatálybalépés napja: 2010. augusztus 19.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Közigazgatási rendelkezések |
| --- | --- |

2.

| 3. | Műszaki követelmények |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

4.

| 5. | Szankciók a gyártás nem megfelelősége esetén |
| --- | --- |

5.

| 6. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

6.

| 7. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

7.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | A gázkisüléses fényforrások adatlapjai |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | Értesítés gázkisüléses fényforrástípus jóváhagyásának megadásáról (vagy kiterjesztéséről, vagy elutasításáról, vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról) a 99. számú előírás alapján |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | Példa jóváhagyási jel típusára |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | Az elektromos és a fénytani jellemzők mérési módszere |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | Optikai elrendezés az ív helyzetének és formájának, valamint az elektródák helyzetének mérésére |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | A gyártó által elvégzendő minőség-ellenőrzési eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | Mintavételezés és a gyártó vizsgálati jegyzőkönyveire vonatkozó megfelelőségi szintek |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 8. melléklet – | Hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

8. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az 1. mellékletben szereplő, gépjárművek jóváhagyott gázkisüléses lámpaegységeiben használatos gázkisüléses fényforrásokra vonatkozik.

2.   KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

2.1.   Fogalommeghatározások

2.1.1.   Ez az előírás a „kategória” kifejezést a szabványos gázkisüléses fényforrások különféle alapkonstrukcióinak leírására használja. Minden egyes kategóriának meghatározott jelölése van, például: „D2S”.

2.1.2.   A különböző „típusú” (1) gázkisüléses fényforrások olyan gázkisüléses fényforrások ugyanazon kategórián belül, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében különböznek:

| 2.1.2.1. | márkanév vagy védjegy, azaz:






  a) | az ugyanazon márkanevet vagy védjegyet viselő, de különböző gyártók által előállított gázkisüléses fényforrások különböző típusúnak számítanak; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

márkanév vagy védjegy, azaz:

a)

az ugyanazon márkanevet vagy védjegyet viselő, de különböző gyártók által előállított gázkisüléses fényforrások különböző típusúnak számítanak;

| b) | az ugyanazon gyártó által előállított, csak márkanevükben vagy védjegyükben eltérő gázkisüléses fényforrások azonos típusúnak számítanak; |
| --- | --- |

b)

az ugyanazon gyártó által előállított, csak márkanevükben vagy védjegyükben eltérő gázkisüléses fényforrások azonos típusúnak számítanak;

| 2.1.2.2. | a bura és/vagy a fej kiképzése, amennyiben ezen eltérések hatással vannak az optikai eredményekre. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

a bura és/vagy a fej kiképzése, amennyiben ezen eltérések hatással vannak az optikai eredményekre.

2.2.   Jóváhagyási kérelem

2.2.1.   A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosának, vagy megfelelően meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

2.2.2.   Minden jóváhagyási kérelemhez a következőket kell mellékelni (lásd még a 2.4.2. szakaszt):

| 2.2.2.1. | a típus azonosításához kellően részletes rajzok, három példányban; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

a típus azonosításához kellően részletes rajzok, három példányban;

| 2.2.2.2. | műszaki leírás, a vezérlőelőtét meghatározását is tartalmazóan; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

műszaki leírás, a vezérlőelőtét meghatározását is tartalmazóan;

| 2.2.2.3. | három minta minden egyes, a kérelemben szereplő színre; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

három minta minden egyes, a kérelemben szereplő színre;

| 2.2.2.4. | a vezérlőelőtét egy mintadarabja. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

a vezérlőelőtét egy mintadarabja.

2.2.3.   Egy már jóváhagyott típustól csak a márkanevében vagy védjegyében eltérő gázkisüléses fényforrástípus esetében elegendő a következőket benyújtani:

| 2.2.3.1. | a gyártó nyilatkozata arról, hogy a benyújtott típus (márkanevét vagy védjegyét leszámítva) megegyezik a (jóváhagyási kódjával azonosítandó) már jóváhagyott típussal, és ugyanazon gyártó állította elő; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

a gyártó nyilatkozata arról, hogy a benyújtott típus (márkanevét vagy védjegyét leszámítva) megegyezik a (jóváhagyási kódjával azonosítandó) már jóváhagyott típussal, és ugyanazon gyártó állította elő;

| 2.2.3.2. | az új márkanévvel vagy védjeggyel ellátott két minta. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

az új márkanévvel vagy védjeggyel ellátott két minta.

2.2.4.   Az illetékes hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megtették-e a gyártásmegfelelőség hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket.

2.3.   Feliratok

2.3.1.   A jóváhagyásra benyújtott gázkisüléses fényforrások esetén, a burán vagy a fejen a következőknek kell szerepelniük:

| 2.3.1.1. | a kérelmező márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

a kérelmező márkaneve vagy védjegye;

| 2.3.1.2. | az adott kategória nemzetközi jelölése; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

az adott kategória nemzetközi jelölése;

| 2.3.1.3. | a névleges teljesítményfelvétel; amennyiben az adott kategória nemzetközi jelölésének részét képezi, nem szükséges külön feltüntetni; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

a névleges teljesítményfelvétel; amennyiben az adott kategória nemzetközi jelölésének részét képezi, nem szükséges külön feltüntetni;

| 2.3.1.4. | elegendően nagy felület a típus-jóváhagyási jel elhelyezésére. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

elegendően nagy felület a típus-jóváhagyási jel elhelyezésére.

2.3.2.   A 2.3.1.4. szakaszban említett felületet jelölni kell a jóváhagyási kérelemhez mellékelt rajzokon.

2.3.3.   A 2.3.1. és a 2.4.4. szakaszban megadottakon kívüli egyéb feliratok szerepelhetnek a fejen.

2.3.4.   A fényforrás típusjóváhagyásához használt vezérlőelőtéten fel kell tüntetni a típus- és védjegy-azonosítót, a névleges feszültséget és teljesítményfelvételt, a kapcsolódó lámpaadatlapon szereplők szerint.

2.4.   Jóváhagyás

2.4.1.   Amennyiben a 2.2.2.4. szakasz szerinti vezérlőelőtéttel történő vizsgálat során a 2.2.2.3. és a 2.2.3.2. szakasz szerint benyújtott gázkisüléses fényforrástípus valamennyi mintája megfelel ezen előírás követelményeinek, a jóváhagyást meg kell adni.

2.4.2.   Minden egyes jóváhagyott típushoz jóváhagyási kódot kell hozzárendelni. Ennek első karaktere a jóváhagyás időpontjában az előírás legújabb jelentős műszaki módosítását magában foglaló módosításcsomagot jelöli.

Ezt egy legfeljebb két karakterből álló azonosító kód követi. Kizárólag a (2) lábjegyzetben felsorolt arab számjegyek és nagybetűk használhatóak.

Egy adott kódot ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá egy másik gázkisüléses fényforrástípushoz. Amennyiben a kérelmező úgy kívánja, ugyanazon jóváhagyási kód hozzárendelhető fehér és szelektív sárga fényt kibocsátó gázkisüléses fényforrásokhoz is (lásd a 2.1.2. szakaszt).

2.4.3.   Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az előírás 2. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatvány és a jóváhagyást kérelmező fél által benyújtott, legfeljebb A4-es (210 × 297 mm) formátumú és legalább 2:1 méretarányú rajz útján kapnak értesítést a gázkisüléses fényforrástípus jóváhagyásának jelen előírás szerinti megadásáról, vagy kiterjesztéséről, vagy elutasításáról, vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról.

2.4.4.   Minden egyes, az ezen előírás alapján jóváhagyott típusnak megfelelő gázkisüléses fényforráson, a 2.3.1.4. szakaszban hivatkozott helyen fel kell tüntetni – a 2.3.1. szakaszban előírt feliratokon túlmenően – a következőkből álló nemzetközi típus-jóváhagyási jelet:

| 2.4.4.1. | egy csonka körrel határolt „E” betű, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma követ (3); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

egy csonka körrel határolt „E” betű, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma követ (3);

| 2.4.4.2. | a csonka kör közelében elhelyezett jóváhagyási kód. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

a csonka kör közelében elhelyezett jóváhagyási kód.

2.4.5.   Amennyiben a kérelmező több márkanévre vagy védjegyre ugyanazt a jóváhagyási kódot kapta, ezek közül egy vagy több elegendő a 2.3.1.1. szakasz követelményeinek teljesítéséhez.

2.4.6.   A 2.3.1. és a 2.4.3. szakaszban meghatározott jelöléseknek és feliratoknak világosan olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük.

2.4.7.   Ezen előírás 3. mellékletében található példa a jóváhagyási jel elrendezésére.

3.   MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Fogalommeghatározások

3.1.1.   „Gázkisüléses fényforrás”: olyan fényforrás, amelyben a fényt egy stabilizált ívfény generálja.

3.1.2.   „Vezérlőelőtét”: a gázkisüléses fényforrás specifikus áramforrása.

3.1.3.   „Névleges feszültség”: a vezérlőelőtéten feltüntetett bemeneti feszültség.

3.1.4.   „Névleges teljesítményfelvétel”: a gázkisüléses fényforráson és a vezérlőelőtéten feltüntetett teljesítményfelvétel értéke.

3.1.5.   „Vizsgálati feszültség”: a vezérlőelőtét bemeneti kapcsainál mért feszültség, amelyre a gázkisüléses fényforrás elektromos és fénytani jellemzőit szánják, és amely mellett e jellemzőket vizsgálni kell.

3.1.6.   „Objektív érték”: az elektromos vagy fénytani jellemző tervezési értéke. Akkor kell elérni – meghatározott tűréshatáron belül –, amikor a gázkisüléses fényforrást a vizsgálati feszültségen működtetett vezérlőelőtét áram alá helyezi.

3.1.7.   „Szabványos (etalon) gázkisüléses fényforrás”: fényszórók vizsgálatához használt speciális gázkisüléses fényforrás. Az adatlapon meghatározott csökkentett méret-, elektromos és fénytani jellemzőkkel rendelkezik.

3.1.8.   „Vonatkoztatási tengely”: a fejhez viszonyítva meghatározott tengely, amelyhez a gázkisüléses fényforrás bizonyos méreteit vonatkoztatják.

3.1.9.   „Vonatkoztatási sík”: a fejhez viszonyítva meghatározott sík, amelyhez a gázkisüléses fényforrás bizonyos méreteit vonatkoztatják.

3.2.   Általános előírások

3.2.1.   A 2.2.2.4. szakasz szerinti vezérlőelőtéttel történő vizsgálat során valamennyi benyújtott mintának meg kell felelnie jelen előírás vonatkozó rendelkezéseinek.

3.2.2.   A gázkisüléses fényforrásokat úgy kell megtervezni, hogy azok normál használat esetén jó üzemállapotúak legyenek és maradjanak. Ezen kívül nem lehetnek tervezési, illetve gyártási hibásak.

3.3.   Gyártás

3.3.1.   A gázkisüléses fényforrás buráján nem lehetnek olyan jelek vagy foltok, amelyek esetlegesen ronthatják a hatásfokot és azok optikai teljesítményét.

3.3.2.   Színezett (külső) bura esetén – a vezérlőelőtéttel, vizsgálati feszültségen történt 15 órás üzemeltetést követően – a bura felületét könnyedén át kell dörzsölni egy 70 térfogatszázalékos n-heptán és 30 térfogatszázalékos toluol keverékébe mártott pamutkendővel. Körülbelül öt perc elteltével szemrevételezni kell a felületet. A felület nem mutathat semmilyen szemmel látható elváltozást.

3.3.3.   A gázkisüléses fényforrásokat a 60061. számú IEC-kiadvány harmadik kiadásában található, a fejekre vonatkozó adatlapoknak megfelelő szabványos fejjel kell felszerelni, az 1. melléklet egyes adatlapjaiban meghatározottak szerint.

3.3.4.   A fejnek erősnek, és stabilan a burához rögzítettnek kell lennie.

3.3.5.   Annak megállapítása céljából, hogy a gázkisüléses fényforrások megfelelnek-e a 3.3.3–3.3.4. szakaszok előírásainak, szemrevételezést, méretellenőrzést és, amennyiben szükséges, próbaszerelést kell végrehajtani.

3.4.   Vizsgálatok

3.4.1.   A gázkisüléses fényforrásokat a 4. melléklet szerint kell öregíteni.

3.4.2.   Minden mintát a 2.2.2.4. szakasz szerinti vezérlőelőtéttel kell megvizsgálni.

3.4.3.   Az elektromos méréseket legalább 0,2 osztályú műszerekkel kell elvégezni. (0,2 százalékos pontosság a teljes skálán.)

3.5.   Az elektródák, az ív és az árnyékoló csíkok helyzete és méretei

3.5.1.   Az elektródák mértani helyzetének meg kell felelnie a vonatkozó adatlap előírásának. Az 5. mellékletben példa található az ív és az elektródák helyzetének mérésére. Egyéb módszerek is alkalmazhatóak.

| 3.5.1.1. | A fényforrás elektródáinak helyzetét és méreteit az öregítési periódus előtt kell megmérni, a gázkisüléses fényforrás kikapcsolt állapotában, optikai módszereknek az üvegborításon keresztül történő alkalmazásával. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

A fényforrás elektródáinak helyzetét és méreteit az öregítési periódus előtt kell megmérni, a gázkisüléses fényforrás kikapcsolt állapotában, optikai módszereknek az üvegborításon keresztül történő alkalmazásával.

3.5.2.   Az ív formájának és elmozdulásának meg kell felelnie a vonatkozó adatlapon megadott követelményeknek.

| 3.5.2.1. | A mérést a vizsgálati feszültségen működő vezérlőelőtéttel táplált fényforrás öregítését követően kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

A mérést a vizsgálati feszültségen működő vezérlőelőtéttel táplált fényforrás öregítését követően kell elvégezni.

3.5.3.   Az árnyékoló csíkok helyzetének, méreteinek és fényátbocsátásának meg kell felelnie a vonatkozó adatlapon megadott követelményeknek.

| 3.5.3.1. | A mérést a vizsgálati feszültségen működő vezérlőelőtéttel táplált fényforrás öregítését követően kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

A mérést a vizsgálati feszültségen működő vezérlőelőtéttel táplált fényforrás öregítését követően kell elvégezni.

3.6.   Gyújtási, felfutási és meleg újragyújtási jellemzők

3.6.1.   Gyújtás

A 4. mellékletben meghatározott feltételek mellett történő vizsgálatkor a gázkisüléses fényforrásnak azonnal gyújtania kell, és égve kell maradnia.

3.6.2.   Felfutás

A 4. mellékletben meghatározott feltételek mellett történő vizsgálatkor a gázkisüléses fényforrásnak legalább a következő fényerősséget kell kibocsátania:

| | 1 másodperc elteltével: objektív fényáramának 25 százalékát; |
| --- | --- |

1 másodperc elteltével: objektív fényáramának 25 százalékát;

| | 4 másodperc elteltével: objektív fényáramának 80 százalékát. |
| --- | --- |

4 másodperc elteltével: objektív fényáramának 80 százalékát.

Az objektív fényáramot lásd a vonatkozó adatlapon.

3.6.3.   Meleg újragyújtás

A 4. mellékletben meghatározott feltételek mellett történő vizsgálatkor a gázkisüléses fényforrásnak a kikapcsolást követően az adatlapon feltüntetett időtartam után kell újragyújtania. Egy másodperc elteltével a fényforrásnak objektív fényárama legalább 80 százalékát kell kibocsátania.

3.7.   Elektromos jellemzők

A 4. mellékletben meghatározott feltételek mellett történő vizsgálatkor a fényforrás feszültségének és teljesítményfelvételének a vonatkozó adatlapon megadott határértékeken belül kell lennie.

3.8.   Fényteljesítmény

A 4. mellékletben meghatározott feltételek mellett történő vizsgálatkor a fényteljesítményének a vonatkozó adatlapon megadott határértékeken belül kell lennie. Amennyiben fehér és szelektív sárga került meghatározásra ugyanazon típushoz, az objektív érték a fehér fényt kibocsátó fényforrásokra vonatkozik, míg a szelektív sárga fényt kibocsátó fényforrás fényteljesítményének legalább a meghatározott érték 68 százalékának kell lennie.

3.9.   Szín

3.9.1.   A kibocsátott fény színének fehérnek vagy szelektív sárgának kell lennie. Továbbá a CIE-színkoordinátákkal kifejezett kolorimetriás jellemzőknek a vonatkozó adatlapon megadott határértékeken belül kell lenniük.

3.9.2.   Erre az előírásra a kibocsátott fénynek a 48. számú előírásban és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban levő módosításcsomagjaiban foglalt meghatározásait kell alkalmazni.

3.9.3.   A színt a 4. melléklet 10. szakaszában meghatározott feltételek alapján kell mérni.

3.9.4.   A gázkisüléses fényforrás minimális vöröstartalmára teljesülnie kell az alábbi egyenlőségnek:

Formula

ahol:

| Ee (λ) | [W/nm] | a sugárzott teljesítmény színképmegoszlása; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | a spektrális fényhatásfok; |
| λ | [nm] | a hullámhossz. |

Ee (λ)

[W/nm]

a sugárzott teljesítmény színképmegoszlása;

V (λ)

[1]

a spektrális fényhatásfok;

λ

[nm]

a hullámhossz.

Ezt az értéket egy nanométeres intervallumokkal kell kiszámítani.

3.10.   UV sugárzás

A gázkisüléses fényforrás UV sugárzására teljesülnie kell az alábbi egyenlőségnek:

Formula

ahol:

| S (λ) | [1] | a spektrális súlyozó függvény; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | fotometrikus sugárzási ekvivalens. |
| (A további szimbólumok meghatározását lásd a fenti 3.9.4. szakaszban.) |

S (λ)

[1]

a spektrális súlyozó függvény;

km = 683

[lm/W]

fotometrikus sugárzási ekvivalens.

(A további szimbólumok meghatározását lásd a fenti 3.9.4. szakaszban.)

Ezt az értéket egy nanométeres intervallumokkal kell kiszámítani.

Az UV-sugárzást a következő táblázatban feltüntetett értékek szerint kell súlyozni:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,000090 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,000090

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

A kiválasztott hullámhosszak jellegzetesek; a további értékeket interpolálni kell.

Értékek az „IRPA/INIRC Irányelvek az ibolyántúli besugárzás határértékeire” alapján.

3.11.   Szabványos gázkisüléses fényforrások

A szabványos (etalon) gázkisüléses fényforrásoknak meg kell felelniük a típusjóváhagyott fényforrásokra vonatkozó követelményeknek és a vonatkozó adatlapon meghatározott specifikus követelményeknek. A fehér és szelektív sárga fényt kibocsátó típusok esetén a szabványos fényforrásnak fehér fényt kell kibocsátania.

4.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

4.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott gázkisüléses fényforrásokat úgy kell gyártani, hogy a jóváhagyott típusnak megfeleljenek, és a fenti 3. szakaszban és ezen előírás 1. és 3. mellékletében szereplő előírásokat és műszaki követelményeket teljesítsék.

4.2.   A 4.1. szakasz követelményeinek való megfelelés igazolása érdekében megfelelő gyártási ellenőrzéseket kell elvégezni.

4.3.   A jóváhagyás jogosultja köteles, különösen:

| 4.3.1. | biztosítani a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét, |
| --- | --- |

4.3.1.

biztosítani a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét,

| 4.3.2. | hozzáféréssel rendelkezni minden jóváhagyott típus megfelelőségének ellenőrzéséhez szükséges vizsgáló berendezéshez, |
| --- | --- |

4.3.2.

hozzáféréssel rendelkezni minden jóváhagyott típus megfelelőségének ellenőrzéséhez szükséges vizsgáló berendezéshez,

| 4.3.3. | biztosítani, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a kapcsolódó iratok hozzáférhetőek maradjanak az adminisztratív szolgálattal való megegyezés alapján meghatározott időtartamig, |
| --- | --- |

4.3.3.

biztosítani, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a kapcsolódó iratok hozzáférhetőek maradjanak az adminisztratív szolgálattal való megegyezés alapján meghatározott időtartamig,

| 4.3.4. | a 7. melléklet kritériumait alkalmazva elemezni minden vizsgálattípus eredményeit annak érdekében, hogy a termék jellemzőinek állandósága igazolható és biztosítható legyen, figyelemmel az ipari termelésben szokásos szóródásra, |
| --- | --- |

4.3.4.

a 7. melléklet kritériumait alkalmazva elemezni minden vizsgálattípus eredményeit annak érdekében, hogy a termék jellemzőinek állandósága igazolható és biztosítható legyen, figyelemmel az ipari termelésben szokásos szóródásra,

| 4.3.5. | biztosítani a gázkisüléses fényforrás minden egyes típusára vonatkozóan, hogy legalább az ezen előírás 6. mellékletben előírt vizsgálatokat végrehajtják, |
| --- | --- |

4.3.5.

biztosítani a gázkisüléses fényforrás minden egyes típusára vonatkozóan, hogy legalább az ezen előírás 6. mellékletben előírt vizsgálatokat végrehajtják,

| 4.3.6. | biztosítani, hogy minden olyan mintavétel esetén, amely a nem megfelelőséget bizonyítja az érintett vizsgálattípus tekintetében, további mintavételt és új vizsgálatot végezzenek. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az érintett gyártás megfelelősége helyreálljon. |
| --- | --- |

4.3.6.

biztosítani, hogy minden olyan mintavétel esetén, amely a nem megfelelőséget bizonyítja az érintett vizsgálattípus tekintetében, további mintavételt és új vizsgálatot végezzenek. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az érintett gyártás megfelelősége helyreálljon.

4.4.   A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket.

4.4.1.   Minden ellenőrzés során át kell adni a látogató ellenőrnek a vizsgálati jegyzőkönyveket és a gyártásra vonatkozó felméréseket.

4.4.2.   Az ellenőr véletlenszerű módon mintákat vehet, amelyeket a gyártó laboratóriumában vizsgálnak meg. A minták legkisebb számát a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján lehet meghatározni.

4.4.3.   Amennyiben a minőség szintje nem kielégítő, vagy ha a 4.4.2. szakasz alkalmazásában végrehajtott vizsgálatok érvényességének ellenőrzése szükséges, az ellenőr mintákat választ, amelyeket elküld a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzésért felelős műszaki szolgálatnak.

4.4.4.   Az illetékes hatóság az ebben az előírásban megállapított bármely vizsgálatot elvégezheti. Ezeket a vizsgálatokat szúrópróbaszerűen kiválasztott mintadarabokon kell lefolytatni, anélkül, hogy fennakadást idéznének elő a gyártó szállítási kötelezettségeinek teljesítésében és a 8. mellékletében foglalt kritériumokkal összhangban.

4.4.5.   Az illetékes hatóság arra törekszik, hogy kétévente egyszer ellenőrző vizsgálatot végezzen. Ez azonban az illetékes hatóság döntése, és annak függvénye, hogy mennyire bízik a gyártásmegfelelőség hatékony ellenőrzését biztosító intézkedésekben. Abban az esetben, ha negatív eredményeket rögzítenek, az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy valamennyi szükséges lépést megtegyék a gyártásmegfelelőség lehető leggyorsabb helyreállítása érdekében.

5.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

5.1.   Az előírás szerint jóváhagyott, egy adott gázkisüléses fényforrásra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek az előírt gyártásmegfelelőségi követelmények.

5.2.   Amennyiben az egyezménynek az ezen előírást alkalmazó szerződő fele visszavonja az előzőleg kiadott jóváhagyást, az előírás 2. mellékletében levő mintának megfelelő értesítéssel köteles haladéktalanul értesíteni erről azokat a szerződő feleket, akik ezt az előírást alkalmazzák.

6.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja a jelen előírással összhangban jóváhagyott gázkisüléses fényforrás gyártását, erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az erre vonatkozó közleményt a kézhezvételt követően az előírás 2. mellékletében található mintának megfelelő értesítés útján továbbítja az egyezmény ezen előírást alkalmazó többi szerződő felének.

7.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezmény ezen előírást alkalmazó szerződő felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak a szakhatóságoknak a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez el kell küldeni a más országokban kibocsátott, jóváhagyásra vagy jóváhagyás kiterjesztésére, illetve a jóváhagyás elutasítására vagy visszavonására, vagy a gyártás végleges leállítására vonatkozó formanyomtatványokat.

---

(1)  Egy adott szelektív sárga bura, illetve egy kiegészítő szelektív sárga külső bura, amelynek kizárólagos célja a fehér fényt kibocsátó gázkisüléses fényforrás színének megváltoztatása, többi jellemzőjének megtartása mellett, nem jelenti a gázkisüléses fényforrás típusának megváltozását.

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 –Belgium, 7 – Magyarország, 8 – a Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – az Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – az Orosz Köztársaság, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Fehéroroszország, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 –Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – az Európai Közösség (a jóváhagyásokat a tagállamok adják meg, saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – a Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

---

I. MELLÉKLET

A GÁZKISÜLÉSES FÉNYFORRÁSOK ADATLAPJAI

A gázkisüléses fényforrások kategóriáinak és adatlapszámainak felsorolása:

| Fényforrás-kategória | Adatlapszám |
| --- | --- |
| D1R | DxR/1–7 |
| D1S | DxS/1–6 |
| D2R | DxR/1–7 |
| D2S | DxS/1–6 |
| D3R | DxR/1–7 |
| D3S | DxS/1–6 |
| D4R | DxR/1–7 |
| D4S | DxS/1–6 |

Fényforrás-kategória

Adatlapszám

D1R

DxR/1–7

D1S

DxS/1–6

D2R

DxR/1–7

D2S

DxS/1–6

D3R

DxR/1–7

D3S

DxS/1–6

D4R

DxR/1–7

D4S

DxS/1–6

A gázkisüléses fényforrások adatlapjainak felsorolása és sorrendjük a jelen mellékletben:

| Adatlapszám |
| --- |
| DxR/1–7 |
| DxS/1–6 |

Adatlapszám

DxR/1–7

DxS/1–6

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/1 adatlap

A rajzok csupán a gázkisüléses fényforrás alapvető méreteinek illusztrálására szolgálnak (mm-ben)

1.   ábra

D1R kategória – Kábellel ellátott típus – PK32d-3 fej

Image

2.   ábra

D2R kategória – Csatlakozóval ellátott típus – P32d-3 fej

Image

| (1) | A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kidomborítása felfekszik. |
| --- | --- |

(1)

A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kidomborítása felfekszik.

| (2) | Lásd a DxR/3 lapot. |
| --- | --- |

(2)

Lásd a DxR/3 lapot.

| (3) | A külső bura referenciatengelyhez viszonyított külpontosságának a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban B irányban ± 0,5 mm-nél, A irányban pedig + 1 mm /– 0,5 mm-nél kevesebbnek kell lennie. |
| --- | --- |

(3)

A külső bura referenciatengelyhez viszonyított külpontosságának a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban B irányban ± 0,5 mm-nél, A irányban pedig + 1 mm /– 0,5 mm-nél kevesebbnek kell lennie.

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/2 adatlap

A rajzok csupán a gázkisüléses fényforrás alapvető méreteinek illusztrálására szolgálnak (mm-ben)

3.   ábra

D3R kategória — Gyújtással ellátott típus — PK32d-6 fej

Image

4.   ábra

D4R kategória – Csatlakozóval ellátott típus – P32d-6 fej

Image

| (1) | A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kiemelkedése felfekszik. |
| --- | --- |

(1)

A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kiemelkedése felfekszik.

| (2) | Lásd a DxR/3 lapot. |
| --- | --- |

(2)

Lásd a DxR/3 lapot.

| (3) | A külső bura referenciatengelyhez viszonyított külpontosságának a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban B irányban ± 0,5 mm-nél, A irányban pedig + 1 mm /– 0,5 mm-nél kevesebbnek kell lennie. |
| --- | --- |

(3)

A külső bura referenciatengelyhez viszonyított külpontosságának a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban B irányban ± 0,5 mm-nél, A irányban pedig + 1 mm /– 0,5 mm-nél kevesebbnek kell lennie.

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/3 adatlap

5.   ábra

A vonatkoztatási tengely meghatározása
   (1)

A fejet ebbe az irányba kell tolni

Image

6.   ábra

Maximális lámpakontúr
   (2)

Image

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/4 adatlap

| Méretek | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| Az elektródák helyzete | DxR/5 adatlap |
| Az ív helyzete és formája | DxR/6 adatlap |
| A fekete árnyékoló csíkok helyzete | DxR/7 adatlap |
| α1 (3) | 45° ± 5° |
| α2 (4) | min 45° |
| D1R: PK32d-3 fej
  D2R: P32d-3 fej
  D3R: PK32d-6 fej
  D4R: P32d-6 fej | a 60061. számú IEC-kiadvánnyal összhangban (7004-111-3. lap) |
| ELEKTROMOS ÉS FÉNYTANI JELLEMZŐK |
| | D1R/D2R | D3R/D4R | D1R/D2R | D3R/D4R |
| A vezérlőelőtét névleges feszültsége | V | 12 (4) | 12 |
| Névleges teljesítményfelvétel | W | 35 | 35 |
| Vizsgálati feszültség | V | 13,5 | 13,5 |
| Működési feszültség | Objektív | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Tűrés | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Működési teljesítményfelvétel | Objektív | W | 35 | 35 |
| Tűrés | ± 3 | ± 0,5 |
| Fényteljesítmény | Objektív | lm | 2 800 | 2 800 |
| Tűrés | ± 450 | ± 150 |
| Színkoordináták fehér fény esetén | Objektív | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Tűrésmező (5) | Határértékek | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Metszés-pontok | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Meleg újragyújtási kikapcsolási idő | s | 10 | 10 |

Méretek

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

Az elektródák helyzete

DxR/5 adatlap

Az ív helyzete és formája

DxR/6 adatlap

A fekete árnyékoló csíkok helyzete

DxR/7 adatlap

α1 (3)

45° ± 5°

α2 (4)

min 45°

D1R: PK32d-3 fej

D2R: P32d-3 fej

D3R: PK32d-6 fej

D4R: P32d-6 fej

a 60061. számú IEC-kiadvánnyal összhangban (7004-111-3. lap)

ELEKTROMOS ÉS FÉNYTANI JELLEMZŐK

D1R/D2R

D3R/D4R

D1R/D2R

D3R/D4R

A vezérlőelőtét névleges feszültsége

V

12 (4)

12

Névleges teljesítményfelvétel

W

35

35

Vizsgálati feszültség

V

13,5

13,5

Működési feszültség

Objektív

V

85

42

85

42

Tűrés

± 17

± 9

± 8

± 4

Működési teljesítményfelvétel

Objektív

W

35

35

Tűrés

± 3

± 0,5

Fényteljesítmény

Objektív

lm

2 800

2 800

Tűrés

± 450

± 150

Színkoordináták fehér fény esetén

Objektív

x = 0,375

y = 0,375

Tűrésmező (5)

Határértékek

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Metszés-pontok

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Meleg újragyújtási kikapcsolási idő

s

10

10

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/5 adatlap

Az elektródák helyzete

Ez a vizsgálat annak megállapítására szolgál, hogy az elektródák megfelelően helyezkednek-e el a vonatkoztatási tengelyhez és a vonatkoztatási síkhoz viszonyítva.

Image

Mérési irány: fényforrási oldal- és felülnézet

| Méret mm-ben | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,5 | d + 0,2 |
| a2 | d + 0,7 | d + 0,35 |
| b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = az elektróda átmérője
  d < 0,3 a D1R és a D2R esetén
  d < 0,4 a D3R és a D4R esetén |

Méret mm-ben

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

a1

d + 0,5

d + 0,2

a2

d + 0,7

d + 0,35

b1

0,4

0,15

b2

0,8

0,3

c

4,2

4,2

d = az elektróda átmérője

d < 0,3 a D1R és a D2R esetén

d < 0,4 a D3R és a D4R esetén

Az elektróda vonatkoztatási síkhoz legközelebbi végét az a1 és b1 által határolt területre kell helyezni. Az elektróda vonatkoztatási síktól legtávolabbi végét az a2 és b2 által határolt területre kell helyezni.

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/6 adatlap

Az ív helyzete és formája

Ez a vizsgálat az ív formájának, élességének és a vonatkoztatási tengelyhez és síkhoz viszonyított elhelyezkedésének megállapítására szolgál, az ív görbületének és a középső „D” keresztmetszetben jellemző diffúziójának mérése, valamint a szórt fénynek az „A” zónában, illetve a „B” és „C” egyeneseknél tapasztalható intenzitásának mérése révén.

Image

A relatív fénysűrűség-eloszlás fenti rajz szerinti középső „D” keresztmetszetben történő mérésekor, az Lmax maximális érték a vonatkoztatási tengelytől mért r távolságban van. Az Lmax 20 %-os értékű pontjai s távolságra vannak, a lenti rajzon ábrázoltak szerint.

| Méret mm-ben | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| D1R/D2R | D3R/D4R |
| r | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,25 | 1,10 + 0,25/– 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Méret mm-ben

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

D1R/D2R

D3R/D4R

r

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,25

1,10 + 0,25/– 0,40

1,10 ± 0,25

Image

A fénysűrűségnek a DxR/7-es lapon meghatározott „B” mérési irányból, az 5. mellékletben körvonalazott elrendezés alapján, azonban egy 0,2M mm átmérőjű kör alakú mezővel történő mérésekor az Lmax (a középső „D” keresztmetszetnél) százalékában kifejezett relatív fénysűrűségnek a következőnek kell lennie:

| „A” zóna | ≤ 4,5 % | „B” egyenes | ≤ 15 % | „C” egyenes | ≤ 5,0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„A” zóna

≤ 4,5 %

„B” egyenes

≤ 15 %

„C” egyenes

≤ 5,0 %

Az „A” zóna területét a fekete felület, a külső bura és a vonatkoztatási síktól 24,5 mm távolságra elhelyezkedő sík határozza meg.

A D1R, D2R, D3R és D4R kategóriák DxR/7 adatlap

A fekete árnyékoló csíkok helyzete

Ez a vizsgálat annak megállapítására szolgál, hogy a fekete árnyékoló csíkok megfelelően helyezkednek-e el a vonatkoztatási tengelyhez és a vonatkoztatási síkhoz viszonyítva.

Image

Az ív fénysűrűség-eloszlásának a DxR/6-os lapon meghatározott középső keresztmetszetnél történő mérésekor – miután a fényforrást elfordították úgy, hogy a fekete árnyékoló csík lefedi az ívet – a mért fénysűrűség értékének az Lmax érték 0,5 %-ánál kisebb vagy egyenlőnek kell lennie.

Az α1 és a α3 által meghatározott területen a fekete bevonat helyettesíthető bármely egyéb módon, amely a fényáteresztést az adott területen megakadályozza.

| Méretek | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| α1 | 45° ± 5° |
| α3 | min. 70° |
| α4 | min. 65° |
| β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 | 25° ± 5° |
| f1/24, f2/24 (6) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,20 |
| f1/30 | f1/24 mv ± 0,15 (7) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30 | f2/24 mv ± 0,15 (7) | f2/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv – f2/24 mv | max. ± 0,3 | max. ± 0,2 |
| d | 9 ± 1 |

Méretek

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

α1

45° ± 5°

α3

min. 70°

α4

min. 65°

β1/24, β1/30, β2/24, β2/30

25° ± 5°

f1/24, f2/24 (6)

0,15 ± 0,25

0,15 ± 0,20

f1/30

f1/24 mv ± 0,15 (7)

f1/24 mv ± 0,1

f2/30

f2/24 mv ± 0,15 (7)

f2/24 mv ± 0,1

f1/24 mv – f2/24 mv

max. ± 0,3

max. ± 0,2

d

9 ± 1

D1S, D2S, D3S és D4S kategóriák DxS/1 adatlap

A rajzok csupán a gázkisüléses fényforrás alapvető méreteinek illusztrálására szolgálnak (mm-ben)

1.   ábra

D1S kategória – Kábellel ellátott típus - PK32d-2 fej

Image

2.   ábra

D2S kategória – Csatlakozóval ellátott típus – P32d-2 fej

Image

| (1) | A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kidomborítása felfekszik. |
| --- | --- |

(1)

A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kidomborítása felfekszik.

| (2) | Lásd a DxS/3 lapot. |
| --- | --- |

(2)

Lásd a DxS/3 lapot.

| (3) | A külső burának a belső bura középpontjához viszonyított külpontossága a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban legfeljebb 1 mm lehet. |
| --- | --- |

(3)

A külső burának a belső bura középpontjához viszonyított külpontossága a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban legfeljebb 1 mm lehet.

D1S, D2S, D3S és D4S kategóriák DxS/2 adatlap

A rajzok csupán a gázkisüléses fényforrás alapvető méreteinek illusztrálására szolgálnak (mm-ben)

3.   ábra

D3S kategória – Gyújtással ellátott típus – PK32d-5 fej

Image

4.   ábra

D4S kategória – Csatlakozóval ellátott típus – P32d-5 fej

Image

| (1) | A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kiemelkedése felfekszik. |
| --- | --- |

(1)

A vonatkoztatási síkot a foglalat felületén lévő olyan pontok határozzák meg, amelyeken a lámpafej gyűrűjének három támasztó kiemelkedése felfekszik.

| (2) | Lásd a DxS/3 lapot. |
| --- | --- |

(2)

Lásd a DxS/3 lapot.

| (3) | A külső burának a belső bura középpontjához viszonyított külpontossága a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban legfeljebb 1 mm lehet. |
| --- | --- |

(3)

A külső burának a belső bura középpontjához viszonyított külpontossága a referenciasíktól 27,1 mm-es távolságban legfeljebb 1 mm lehet.

D1S, D2S, D3S és D4S kategóriák DxS/3 adatlap

5.   ábra

A vonatkoztatási tengely meghatározása
   (8)

A fejet ebbe az irányba kell tolni

Image

6.   ábra

Maximális lámpakontúr
   (9)

Image

D1S, D2S, D3S és D4S kategóriák DxS/4 adatlap

| Méretek | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| Az elektródák helyzete | DxS/5 lap |
| Az ív helyzete és formája | DxS/6 lap |
| α1, α2 (10) | min. 55° | min. 55° |
| D1S: PK32d-2 fej
  D2S: P32d-2 fej
  D3S: PK32d-5 fej
  D4S: P32d-5 fej | a 60061. számú IEC-kiadvánnyal összhangban (7004-111-3. lap) |
| ELEKTROMOS ÉS FÉNYTANI JELLEMZŐK |
| | D1S/D2S | D3S/D4S | D1S/D2S | D3S/D4S |
| A vezérlőelőtét névleges feszültsége | V | 12 (11) | 12 |
| Névleges teljesítményfelvétel | W | 35 | 35 |
| Vizsgálati feszültség | V | 13,5 | 13,5 |
| Működési feszültség | Objektív | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Tűrés | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Működési teljesítményfelvétel | Objektív | W | 35 | 35 |
| Tűrés | ± 3 | ± 0,5 |
| Fényteljesítmény | Objektív | lm | 3 200 | 3 200 |
| Tűrés | ± 450 | ± 150 |
| Színkoordináták fehér fény esetén | Objektív | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Tűrésmező (12) | Határértékek | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Metszés-pontok | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Meleg újragyújtási kikapcsolási idő | s | 10 | 10 |

Méretek

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

Az elektródák helyzete

DxS/5 lap

Az ív helyzete és formája

DxS/6 lap

α1, α2 (10)

min. 55°

min. 55°

D1S: PK32d-2 fej

D2S: P32d-2 fej

D3S: PK32d-5 fej

D4S: P32d-5 fej

a 60061. számú IEC-kiadvánnyal összhangban (7004-111-3. lap)

ELEKTROMOS ÉS FÉNYTANI JELLEMZŐK

D1S/D2S

D3S/D4S

D1S/D2S

D3S/D4S

A vezérlőelőtét névleges feszültsége

V

12 (11)

12

Névleges teljesítményfelvétel

W

35

35

Vizsgálati feszültség

V

13,5

13,5

Működési feszültség

Objektív

V

85

42

85

42

Tűrés

± 17

± 9

± 8

± 4

Működési teljesítményfelvétel

Objektív

W

35

35

Tűrés

± 3

± 0,5

Fényteljesítmény

Objektív

lm

3 200

3 200

Tűrés

± 450

± 150

Színkoordináták fehér fény esetén

Objektív

x = 0,375

y = 0,375

Tűrésmező (12)

Határértékek

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Metszés-pontok

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Meleg újragyújtási kikapcsolási idő

s

10

10

D1S, D2S, D3S és D4S kategóriák DxS/5 adatlap

Az elektródák helyzete

Ez a vizsgálat annak megállapítására szolgál, hogy az elektródák megfelelően helyezkednek-e el a vonatkoztatási tengelyhez és a vonatkoztatási síkhoz viszonyítva.

Image

Mérési irány: fényforrási oldal és felülnézet

| Méret mm-ben | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = az elektróda átmérője
  d < 0,3 a D1S és a D2S esetén
  d < 0,4 a D3S és a D4S esetén |

Méret mm-ben

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

a1

d + 0,2

d + 0,1

a2

d + 0,5

d + 0,25

b1

0,3

0,15

b2

0,6

0,3

c

4,2

4,2

d = az elektróda átmérője

d < 0,3 a D1S és a D2S esetén

d < 0,4 a D3S és a D4S esetén

Az elektróda vonatkoztatási síkhoz legközelebbi végét az a1 és b1 által határolt területre kell helyezni. Az elektróda vonatkoztatási síktól legtávolabbi végét az a2 és b2 által határolt területre kell helyezni.

D1S, D2S, D3S és D4S kategóriák DxS/6 adatlap

Az ív helyzete és formája

Ez a vizsgálat az ív formájának és a vonatkoztatási tengelyhez és síkhoz viszonyított elhelyezkedésének megállapítására szolgál, az ív görbületének és a vonatkoztatási síktól 27,1 mm-es távolságra lévő keresztmetszetben jellemző diffúziójának mérése révén.

Az ív formája csupán illusztrációs célokat szolgál.

Mérési irány: a fényforrás oldalnézete

Image

A relatív fénysűrűség-eloszlás fenti rajz szerinti középső keresztmetszetben történő mérésekor a maximális érték a vonatkoztatási tengelytől mért r távolságon belül van. A maximális érték 20 %-át elérő pont s-en belül van.

| Méret mm-ben | Sorozatgyártású fényforrások | Szabványos fényforrások |
| --- | --- | --- |
| r | 0,50 ± 0,40 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Méret mm-ben

Sorozatgyártású fényforrások

Szabványos fényforrások

r

0,50 ± 0,40

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,40

1,10 ± 0,25

Image

---

(1)  A vonatkoztatási tengely merőleges a vonatkoztatási síkra és áthalad az 5. ábrán látható két merőleges metszéspontján.

(2)  Az üvegbura és a tartórészek nem nyúlhatnak túl a 6. ábrán látható burkológörbén. A burkológörbe koncentrikus a vonatkoztatási tengellyel.

(3)  A bura ± 1 és ± 2 szögeken belüli részének a fényt kibocsátó résznek kell lennie. Ennek a résznek a lehető leghomogénebb formájúnak, és optikailag torzításmentesnek kell lennie. Ez az ± 1 és az ± 2 szögeken belül a bura egész kerületére vonatkozik, a fekete árnyékoló csíkokat kivéve.

(4)  A vezérlőelőtétek használati feszültsége 12 V-tól eltérő is lehet.

(5)  Lásd a 4. mellékletet..

(6)  „f1/...” a vonatkoztatási síktól a perjel után szereplő mm-nyi távolságban mérendő f1 dimenziót jelenti.

(7)  „.../24 mv” a vonatkoztatási síktól a 24 mm-nyi távolságban mért értéket jelenti.

(8)  A vonatkoztatási tengely merőleges a vonatkoztatási síkra és áthalad az 5. ábrán látható két merőleges metszéspontján.

(9)  Az üvegbura és a tartórészek nem nyúlhatnak túl a 6. ábrán látható burkológörbén. A burkológörbe koncentrikus a vonatkoztatási tengellyel.

(10)  A bura ± 1 és ± 2 szögeken belüli részének a fényt kibocsátó résznek kell lennie. Ennek a résznek a lehető leghomogénebb formájúnak, és optikailag torzításmentesnek kell lennie. Ez az ± 1 és az ± 2 szögeken belül a bura egész kerületére vonatkozik.

(11)  A vezérlőelőtétek használati feszültsége 12 V-tól eltérő is lehet.

(12)  Lásd a 4. mellékletet.

---

2. MELLÉKLET

Értesítés

(legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

3. MELLÉKLET

PÉLDA A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSÉRE

(lásd a 2.4.3. szakaszt)

Image

---

4. MELLÉKLET

AZ ELEKTROMOS ÉS FÉNYTANI JELLEMZŐK MÉRÉSI MÓDSZERE

1.   Általános

A gyújtási, felfutási és újragyújtási vizsgálatok és az elektromos és fénytani jellemzők mérése esetén a gázkisüléses fényforrást szabad levegőn, 25 ° ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell üzemeltetni.

2.   Vezérlőelőtét

Valamennyi vizsgálatot és mérést az előírás 2.2.2.4. szakasza szerinti vezérlőelőtéttel kell végrehajtani. A gyújtási és felfutási vizsgálatokhoz használt tápforrásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a nagy áramerősségű impulzus gyors növekedését biztosítsa.

3.   Égetési helyzet

Az égetési helyzetnek vízszintesnek kell lennie (± 10 °), a huzalkivezetésnek pedig lefelé kell néznie. Az öregítési és vizsgálati helyzeteknek azonosnak kell lennie. Ha a lámpát véletlenül a helytelen irányban működtetik, azt a mérések megkezdése előtt újra kell öregíteni. Az öregítés és a mérések során a vonatkoztatási tengellyel koncentrikus és az ívre szimmetrikus 32 mm átmérőjű és 60 mm hosszú hengeren belül nem lehetnek elektromos vezetőképességű tárgyak. Továbbá a szórt mágneses tereket is kerülni kell.

4.   Öregítés

Valamennyi vizsgálatot legalább 15 – az alábbi kapcsolási ciklus szerinti – cikluson át öregített fényforrásokkal kell végrehajtani: 45 perc bekapcsolva, 15 másodperc kikapcsolva, 5 perc bekapcsolva, 10 perc kikapcsolva.

5.   Tápfeszültség

Valamennyi vizsgálatot a vonatkozó adatlapon feltüntetett vizsgálati feszültségen kell elvégezni.

6.   Gyújtási vizsgálat

A gyújtási vizsgálatot nem öregbített, és a vizsgálatot megelőző 24 órában nem használt fényforrásokon kell elvégezni.

7.   Felfutási vizsgálat

A felfutási vizsgálatot a vizsgálatot megelőző 1 órában nem használt fényforrásokon kell elvégezni.

8.   Meleg újragyújtási vizsgálat

A fényforrást a vezérlőelőtéttel vizsgálati feszültségen kell begyújtani és üzemeltetni 15 percig. Ezt követően a vezérlőelőtét áramellátását le kell kapcsolni a vonatkozó adatlapon feltüntetett lekapcsolási időtartamra, majd vissza kell kapcsolni.

9.   Elektromos és fénytani vizsgálat

A fényforrást bármely mérés előtt 15 percig stabilizálni kell.

10.   Szín

A fényforrás színét integráló gömbben kell mérni, olyan mérőrendszerrel, amely a beérkező fény CIE-színkoordinátáit ± 0,002 felbontással mutatja. A következő ábra a fehér fény színtűrésmezőjét és a D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R és D4S gázkisüléses fényforrások korlátozott tűrésmezőjét mutatja.

Image

---

5 MELLÉKLET

Optikai elrendezés az ív helyzetének és formájának, valamint az elektródák helyzetének mérésére (1)

A gázkisüléses fényforrást a DxR/1 vagy a DxS/1 lap 1. vagy 2. ábráján,

| | illetve a DxR/2 vagy a DxS/2 lap 3. vagy 4. ábráján |
| --- | --- |

illetve a DxR/2 vagy a DxS/2 lap 3. vagy 4. ábráján

| | látható módon kell elhelyezni. |
| --- | --- |

látható módon kell elhelyezni.

Image

Egy optikai rendszernek az A ív egy valós A' képét kell kivetítenie egy vetítőernyőre, lehetőleg M = s′/s = 20 nagyításban. Az optikai rendszernek aplanatikusnak és színhibamentesnek kell lennie. Az optikai rendszer f gyújtótávolságában egy d diafragmának közel párhuzamos megfigyelési irányokba kell az ívet kivetítenie. Ahhoz, hogy a μ = 0,5°-nál nem nagyobb féldivergencia-szöget megkapjuk, a fókuszdiafragma – az optikai rendszer gyújtótávolságához viszonyított – átmérője nem lehet több, mint d = 2f tan(μ). Az optikai rendszer aktív átmérője nem lehet több, mint:

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2 (a c, b1 és b2 értékei külön-külön a DxS/5, illetve a DxR/5 lapon szerepelnek).

Az elektródák helyzetét az ernyőn található skálabeosztással lehet megmérni. Az elrendezés előnyös kalibrációját egy párhuzamos nyalábú, mérőeszközhöz kapcsolódó különálló projektorral lehet elérni; a mérőeszköz árnyéka vetül az ernyőre. A mérőműszernek a vonatkoztatási tengelyt és a vonatkoztatási síkkal párhuzamos és attól „e” mm távolságban (a D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R és D4S esetén e = 27,1) elhelyezkedő síkot kell mutatnia.

Az ernyő síkjában vevőkészüléket kell felszerelni, amely a gázkisüléses fényforrás vonatkoztatási síkjától „e” távolságban lévő síknak megfelelő egyenes mentén függőleges irányban mozgatható.

A vevőkészülék relatív spektrális érzékenységének meg kell egyeznie az emberi szemével. A vevőkészülék mérete nem haladhatja meg a 0,2 M mm-t vízszintes irányban, illetve a 0,025 M mm-t függőleges irányban (M = a nagyítás). A mérhető mozgás tartományának olyannak kell lennie, hogy az r ívgörbület és az s ívdiffúzió előírt értékeit lehessen mérni.

---

(1)  Ez a módszer csak egy példa, bármely, hasonló mérési pontosságot biztosító módszer alkalmazható.

---

6. MELLÉKLET

A gyártó által elvégzendő minőség-ellenőrzési eljárásokra vonatkozó minimális követelmények

1.   ÁLTALÁNOS

A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők fénytani (az UV sugárzást is beleértve), mértani, vizuális és elektromos szempontból teljesítettnek, ha a sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokra az 1. melléklet adatlapján, valamint a fejek vonatkozó adatlapján meghatározott tűréshatárok teljesülnek.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉGI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A gyártónak vagy a jóváhagyási jel jogosultjának minden egyes gázkisüléses fényforrástípusra vonatkozóan az előírás rendelkezéseivel összhangban, megfelelő időközönként vizsgálatokat kell végeznie.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az ezen előírásoknak való megfelelés vizsgálatainak a fénytani, mértani és optikai jellemzőket kell lefedniük.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az előírásban előírt módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az előírásban előírt módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A 2.2.1. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását, és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását. |
| --- | --- |

2.2.2.

A 2.2.1. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását, és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását.

2.3.   A mintavételezés jellege

A gázkisüléses fényforrások mintáit véletlenszerűen kell kiválasztani egy egységes gyártási tételből. Egységes tétel alatt a gyártó gyártási módszerei szerint meghatározott azonos típusú gázkisüléses fényforrások csoportját kell érteni.

2.4.   Vizsgált és rögzített jellemzők

A gázkisüléses fényforrásokat a 7. melléklet 1. táblázatában felsorolt jellemzőcsoportok szerint kell megvizsgálni és a vizsgálati eredményeket az említett jellemzőcsoportok szerint kell rögzíteni.

2.5.   Elfogadhatósági kritériumok

A gyártó felelős a vizsgálati eredmények statisztikai elemzéséért annak érdekében, hogy teljesítse az előírás 4.1. szakaszában rögzített, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó előírásokat.

A megfelelőség igazoltnak tekinthető, ha az értékek nem haladják meg a 7. melléklet 1. táblázatában felsorolt jellemzőcsoportok elfogadható meg nem felelőségi szintjét. Ez azt jelenti, hogy a gázkisüléses fényforrástípus bármely jellemzőcsoportjára vonatkozó követelményeknek meg nem felelő gázkisüléses fényforrások száma nem haladja meg a 7. melléklet 2., 3. vagy 4. táblázatában megadott megfelelőségi határértéket.

Megjegyzés: A gázkisüléses fényforrásokra vonatkozó minden egyes követelményt jellemzőnek kell tekinteni.

---

7. MELLÉKLET

Mintavételezés és a gyártó vizsgálati jegyzőkönyveire vonatkozó megfelelőségi szintek

1.   táblázat

Jellemzők

| Jellemzőcsoportok | Gázkisüléses fényforrástípusok vizsgálati jegyzőkönyveinek csoportjai (1) | Havonta minimum 12 minta csoportonként (1) | A jellemzőcsoportok elfogadható meg nem felelőségi szintje (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jelölés, olvashatóság és tartósság | Valamennyi, ugyanazon külső méretekkel rendelkező típus | 315 | 1 |
| A bura minősége | Valamennyi, ugyanazon burájú típus | 315 | 1 |
| Külső méretek (fej nélkül) | Ugyanazon kategória valamennyi típusa | 315 | 1 |
| Az ív és az árnyékoló csíkok helyzete és méretei | Ugyanazon kategória valamennyi típusa | 200 | 6,5 |
| Gyújtás, felfutás és meleg újragyújtás | Ugyanazon kategória valamennyi típusa | 200 | 1 |
| Működési feszültség és teljesítményfelvétel | Ugyanazon kategória valamennyi típusa | 200 | 1 |
| Fényteljesítmény, szín és
  UV sugárzás | Ugyanazon kategória valamennyi típusa | 200 | 1 |

Jellemzőcsoportok

Gázkisüléses fényforrástípusok vizsgálati jegyzőkönyveinek csoportjai (1)

Havonta minimum 12 minta csoportonként (1)

A jellemzőcsoportok elfogadható meg nem felelőségi szintje (%)

Jelölés, olvashatóság és tartósság

Valamennyi, ugyanazon külső méretekkel rendelkező típus

315

1

A bura minősége

Valamennyi, ugyanazon burájú típus

315

1

Külső méretek (fej nélkül)

Ugyanazon kategória valamennyi típusa

315

1

Az ív és az árnyékoló csíkok helyzete és méretei

Ugyanazon kategória valamennyi típusa

200

6,5

Gyújtás, felfutás és meleg újragyújtás

Ugyanazon kategória valamennyi típusa

200

1

Működési feszültség és teljesítményfelvétel

Ugyanazon kategória valamennyi típusa

200

1

Fényteljesítmény, szín és

UV sugárzás

Ugyanazon kategória valamennyi típusa

200

1

Az egyes jellemzőcsoportokra vonatkozó, a vizsgálati eredmények különböző számain alapuló megfelelőségi határértékek a 2. táblázatban szerepelnek, a meg nem felelőség maximális mennyiségeiként. A határértékek 1 százalékos meg nem felelőségi szinten alapulnak, legalább 0,95-ös elfogadási valószínűséget feltételezve.

2.   táblázat

| Az egyes jellemzők vizsgálati eredményeinek száma | A megfelelőségi határértékek |
| --- | --- |
| –200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991–1 060 | 18 |
| 1 061–1 125 | 19 |
| 1 126–1 190 | 20 |
| 1 191–1 249 | 21 |

Az egyes jellemzők vizsgálati eredményeinek száma

A megfelelőségi határértékek

–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991–1 060

18

1 061–1 125

19

1 126–1 190

20

1 191–1 249

21

Az egyes jellemzőcsoportokra vonatkozó, a vizsgálati eredmények különböző számain alapuló megfelelőségi határértékek a 3. táblázatban szerepelnek, a meg nem felelőség maximális mennyiségeiként. A határértékek 6,5 százalékos meg nem felelőségi szinten alapulnak, legalább 0,95-ös elfogadási valószínűséget feltételezve.

3.   táblázat

| A jegyzőkönyvekben szereplő lámpák száma | Megfelelőségi határérték |
| --- | --- |
| –200 | 21 |
| 201–213 | 22 |
| 214–227 | 23 |
| 228–240 | 24 |
| 241–254 | 25 |
| 255–268 | 26 |
| 269–281 | 27 |
| 282–295 | 28 |
| 296–308 | 29 |
| 309–322 | 30 |
| 323–336 | 31 |
| 337–349 | 32 |
| 350–363 | 33 |
| 364–376 | 34 |
| 377–390 | 35 |
| 391–404 | 36 |
| 405–417 | 37 |
| 418–431 | 38 |
| 432–444 | 39 |
| 445–458 | 40 |
| 459–472 | 41 |
| 473–485 | 42 |
| 486–499 | 43 |
| 500–512 | 44 |
| 513–526 | 45 |
| 527–540 | 46 |
| 541–553 | 47 |
| 554–567 | 48 |
| 568–580 | 49 |
| 581–594 | 50 |
| 595–608 | 51 |
| 609–621 | 52 |
| 622–635 | 53 |
| 636–648 | 54 |
| 649–662 | 55 |
| 663–676 | 56 |
| 677–689 | 57 |
| 690–703 | 58 |
| 704–716 | 59 |
| 717–730 | 60 |
| 731–744 | 61 |
| 745–757 | 62 |
| 758–771 | 63 |
| 772–784 | 64 |
| 785–798 | 65 |
| 799–812 | 66 |
| 813–825 | 67 |
| 826–839 | 68 |
| 840–852 | 69 |
| 853–866 | 70 |
| 867–880 | 71 |
| 881–893 | 72 |
| 894–907 | 73 |
| 908–920 | 74 |
| 921–934 | 75 |
| 935–948 | 76 |
| 949–961 | 77 |
| 962–975 | 78 |
| 976–988 | 79 |
| 989–1 002 | 80 |
| 1 003–1 016 | 81 |
| 1 017–1 029 | 82 |
| 1 030–1 043 | 83 |
| 1 044–1 056 | 84 |
| 1 057–1 070 | 85 |
| 1 071–1 084 | 86 |
| 1 085–1 097 | 87 |
| 1 098–1 111 | 88 |
| 1 112–1 124 | 89 |
| 1 125–1 138 | 90 |
| 1 139–1 152 | 91 |
| 1 153–1 165 | 92 |
| 1 166–1 179 | 93 |
| 1 180–1 192 | 94 |
| 1 193–1 206 | 95 |
| 1 207–1 220 | 96 |
| 1 221–1 233 | 97 |
| 1 234–1 249 | 98 |

A jegyzőkönyvekben szereplő lámpák száma

Megfelelőségi határérték

–200

21

201–213

22

214–227

23

228–240

24

241–254

25

255–268

26

269–281

27

282–295

28

296–308

29

309–322

30

323–336

31

337–349

32

350–363

33

364–376

34

377–390

35

391–404

36

405–417

37

418–431

38

432–444

39

445–458

40

459–472

41

473–485

42

486–499

43

500–512

44

513–526

45

527–540

46

541–553

47

554–567

48

568–580

49

581–594

50

595–608

51

609–621

52

622–635

53

636–648

54

649–662

55

663–676

56

677–689

57

690–703

58

704–716

59

717–730

60

731–744

61

745–757

62

758–771

63

772–784

64

785–798

65

799–812

66

813–825

67

826–839

68

840–852

69

853–866

70

867–880

71

881–893

72

894–907

73

908–920

74

921–934

75

935–948

76

949–961

77

962–975

78

976–988

79

989–1 002

80

1 003–1 016

81

1 017–1 029

82

1 030–1 043

83

1 044–1 056

84

1 057–1 070

85

1 071–1 084

86

1 085–1 097

87

1 098–1 111

88

1 112–1 124

89

1 125–1 138

90

1 139–1 152

91

1 153–1 165

92

1 166–1 179

93

1 180–1 192

94

1 193–1 206

95

1 207–1 220

96

1 221–1 233

97

1 234–1 249

98

Az egyes jellemzőcsoportokra vonatkozó, a vizsgálati eredmények különböző számain alapuló megfelelőségi határértékek a 4. táblázatban szerepelnek az eredmények százalékában, legalább 0,95-ös elfogadási valószínűséget feltételezve.

4.   táblázat

| Az egyes jellemzők vizsgálati eredményeinek száma | Megfelelőségi határértékek az eredmények százalékában.
  Az 1 százalékos meg nem felelőségi szint elfogadható határértéke | Megfelelőségi határértékek az eredmények százalékában.
  A 6,5 százalékos meg nem felelőségi szint elfogadható határértéke |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Az egyes jellemzők vizsgálati eredményeinek száma

Megfelelőségi határértékek az eredmények százalékában.

Az 1 százalékos meg nem felelőségi szint elfogadható határértéke

Megfelelőségi határértékek az eredmények százalékában.

A 6,5 százalékos meg nem felelőségi szint elfogadható határértéke

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Az értékelés általában az egyes gyárakban előállított sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokra terjed ki. A gyártók összevonhatják a különböző gyárakból származó, azonos típusokra vonatkozó jegyzőkönyveiket, feltéve, hogy ezen gyárak ugyanazt a minőségügyi és minőségirányítási rendszert alkalmazzák.

---

8. MELLÉKLET

HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

| 1. | A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetőek fénytani, mértani, vizuális és elektromos szempontból teljesítettnek, ha a sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokra az 1. melléklet adatlapján, valamint a fejek vonatkozó adatlapján meghatározott tűréshatárok teljesülnek. |
| --- | --- |

1.

A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetőek fénytani, mértani, vizuális és elektromos szempontból teljesítettnek, ha a sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokra az 1. melléklet adatlapján, valamint a fejek vonatkozó adatlapján meghatározott tűréshatárok teljesülnek.

| 2. | A sorozatgyártású gázkisüléses fényforrások megfelelőségét nem vonják kétségbe, ha az eredmények megfelelnek e melléklet 5. szakaszának. |
| --- | --- |

2.

A sorozatgyártású gázkisüléses fényforrások megfelelőségét nem vonják kétségbe, ha az eredmények megfelelnek e melléklet 5. szakaszának.

| 3. | A megfelelőséget kétségbe vonják, és a gyártót felszólítják gyártási eljárásának az előírt követelmények szerinti módosítására, ha az eredmények nem felelnek meg a jelen melléklet 5. szakaszának. |
| --- | --- |

3.

A megfelelőséget kétségbe vonják, és a gyártót felszólítják gyártási eljárásának az előírt követelmények szerinti módosítására, ha az eredmények nem felelnek meg a jelen melléklet 5. szakaszának.

| 4. | Amennyiben jelen melléklet 3. szakaszát alkalmazzák, a mintavétel idején folyó termelésből véletlenszerűen egy további, 250 gázkisüléses fényforrásból álló mintát kell venni két hónapon belül. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben jelen melléklet 3. szakaszát alkalmazzák, a mintavétel idején folyó termelésből véletlenszerűen egy további, 250 gázkisüléses fényforrásból álló mintát kell venni két hónapon belül.

| 5. | A megfelelőség jóváhagyása vagy elutasítása az 1. táblázatban megadott értékek alapján történik. A gázkisüléses fényforrásokat minden egyes jellemzőcsoportra vonatkozóan jóvá kell hagyni vagy el kell utasítani, az 1. táblázatban megadott értékek alapján (1).

  1.   táblázat










  Minta | 1 százalék (2) | 6,5 százalék (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jóváhagyás | Elutasítás | Jóváhagyás | Elutasítás |
| Első minta mérete: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Amennyiben a nem megfelelő egységek száma több, mint 2 (11) és kevesebb, mint 5 (16), második, 125 darabos mintavételre van szükség, és a 250 darabot kell értékelni. | 6 | 7 | 26 | 27 |

5.

A megfelelőség jóváhagyása vagy elutasítása az 1. táblázatban megadott értékek alapján történik. A gázkisüléses fényforrásokat minden egyes jellemzőcsoportra vonatkozóan jóvá kell hagyni vagy el kell utasítani, az 1. táblázatban megadott értékek alapján (1).

1.   táblázat

Minta

1 százalék (2)

6,5 százalék (2)

Jóváhagyás

Elutasítás

Jóváhagyás

Elutasítás

Első minta mérete: 125

2

5

11

16

Amennyiben a nem megfelelő egységek száma több, mint 2 (11) és kevesebb, mint 5 (16), második, 125 darabos mintavételre van szükség, és a 250 darabot kell értékelni.

6

7

26

27

---

(1)  A javasolt terv célja a gázkisüléses fényforrások megfelelőségének értékelése az 1, illetve 6,5 százalékos meg nem felelőségi szint elfogadási határértékéhez viszonyítva; a terv a 60410. számú IEC-kiadvány (mintavételi tervek és eljárások a tulajdonságonkénti vizsgálathoz) normál vizsgálat kétlépcsős mintavételi tervén alapul.

(2)  A gázkisüléses fényforrásokat a 7. melléklet 1. táblázatában felsorolt jellemzőcsoportok szerint kell megvizsgálni és a vizsgálati eredményeket az említett jellemzőcsoportok szerint kell rögzíteni.

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/181

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 116. számú előírása — Egységes rendelkezések a gépjárművek jogosulatlan használat elleni védeleméről

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 2. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások: Általános fogalmak |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | I. RÉSZ: M1 ÉS N1 KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA A JOGOSULATLAN HASZNÁLAT ELLENI VÉDELMÜKRE SZOLGÁLÓ KÉSZÜLÉKEK TEKINTETÉBEN |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Részletes követelmények |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló elektromechanikus és elektronikus berendezések |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | II. RÉSZ: JÁRMŰ-RIASZTÓRENDSZEREK JÓVÁHAGYÁSA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Részletes követelmények |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Működési jellemzők és vizsgálati feltételek |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Útmutatók |
| --- | --- |

6.5.

| 7. | III. RÉSZ: JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA RIASZTÓRENDSZERÜK TEKINTETÉBEN |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Részletes követelmények |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Vizsgálati feltételek |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Útmutatók |
| --- | --- |

7.5.

| 8. | IV. RÉSZ: INDÍTÁSGÁTLÓK JÓVÁHAGYÁSA ÉS JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA INDÍTÁSGÁTLÓJUK TEKINTETÉBEN |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Részletes követelmények |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Működési jellemzők és vizsgálati feltételek |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Útmutatók |
| --- | --- |

8.5.

| 9. | A típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárások |
| --- | --- |

10.

| 11. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Adatközlő lap: |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 1. rész: | A 116. számú előírás járműtípusnak a jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek tekintetében történő EGB-típusjóváhagyásáról szóló 5., 7., illetve 8. szakaszának megfelelően |
| --- | --- |

1. rész:

| 2. rész: | A 116. számú előírás riasztórendszer EGB-alkatrésztípus-jóváhagyásáról szóló 6. szakaszának megfelelően |
| --- | --- |

2. rész:

| 3. rész: | A 116. számú előírás indításgátló rendszer EGB-alkatrésztípus-jóváhagyásáról szóló 8. szakaszának megfelelően |
| --- | --- |

3. rész:

| 2. melléklet – | Értesítés jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról: |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 1. rész: | Járműtípusra vonatkozóan, a jogosulatlan használat megakadályozására szolgáló berendezések tekintetében, a 116. számú előírás szerint |
| --- | --- |

1. rész:

| 2. rész: | Riasztórendszerre mint alkatrésztípusra vonatkozóan, a 116. sz. előírás szerint |
| --- | --- |

2. rész:

| 3. rész: | Indításgátlóra mint alkatrésztípusra vonatkozóan, a 116. sz. előírás szerint |
| --- | --- |

3. rész:

| 3. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | 1. rész | : | A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések kopásvizsgálati eljárása |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. rész | : | A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések forgatónyomaték-korlátozó berendezés segítségével végzett vizsgálati eljárása |

4. melléklet –

1. rész

:

A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések kopásvizsgálati eljárása

2. rész

:

A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések forgatónyomaték-korlátozó berendezés segítségével végzett vizsgálati eljárása

| 5. melléklet – | (Fenntartva) |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | Megfelelőségi tanúsítvány mintája |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | Beépítési nyilatkozat mintája |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 8. melléklet – | Az utastér védelmére szolgáló rendszerek vizsgálata |
| --- | --- |

8. melléklet –

| 9. melléklet – | Elektromágneses összeférhetőség |
| --- | --- |

9. melléklet –

| 10. melléklet – | Mechanikus kulcsos kapcsolókra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

10. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a következőkre vonatkozik:

| 1.1. | I. RÉSZ – M1 és N1 kategóriájú járművek (1) jóváhagyása a jogosulatlan használat elleni védelmükre szolgáló készülékek tekintetében. |
| --- | --- |

1.1.

I. RÉSZ – M1 és N1 kategóriájú járművek (1) jóváhagyása a jogosulatlan használat elleni védelmükre szolgáló készülékek tekintetében.

| 1.2. | II. RÉSZ – M1 kategóriájú és legfeljebb 2 tonna megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművekbe beépítendő jármű-riasztórendszerek jóváhagyása (1). |
| --- | --- |

1.2.

II. RÉSZ – M1 kategóriájú és legfeljebb 2 tonna megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművekbe beépítendő jármű-riasztórendszerek jóváhagyása (1).

| 1.3. | III. RÉSZ – M1 kategóriájú és legfeljebb 2 tonna megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművek riasztórendszerük tekintetében történő jóváhagyása (2). |
| --- | --- |

1.3.

III. RÉSZ – M1 kategóriájú és legfeljebb 2 tonna megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművek riasztórendszerük tekintetében történő jóváhagyása (2).

| 1.4. | IV. RÉSZ – Indításgátlók, valamint M1 kategóriájú és legfeljebb 2 tonna megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművek indításgátlójuk tekintetében történő jóváhagyása (1)
   (2). |
| --- | --- |

1.4.

IV. RÉSZ – Indításgátlók, valamint M1 kategóriájú és legfeljebb 2 tonna megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművek indításgátlójuk tekintetében történő jóváhagyása (1)
   (2).

| 1.5. | Az I. részben meghatározott berendezések beépíthetők más kategóriájú járművekbe is, de minden ilyen beépített berendezésnek meg kell felelnie ezen előírás összes vonatkozó rendelkezésének. |
| --- | --- |

1.5.

Az I. részben meghatározott berendezések beépíthetők más kategóriájú járművekbe is, de minden ilyen beépített berendezésnek meg kell felelnie ezen előírás összes vonatkozó rendelkezésének.

| 1.6. | A III. és IV. részben meghatározott berendezések beépíthetők más kategóriájú, illetve 2 tonnát meghaladó megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművekbe is, de minden ilyen beépített berendezésnek meg kell felelnie ezen előírás összes vonatkozó rendelkezésének. |
| --- | --- |

1.6.

A III. és IV. részben meghatározott berendezések beépíthetők más kategóriájú, illetve 2 tonnát meghaladó megengedett össztömegű N1 kategóriájú járművekbe is, de minden ilyen beépített berendezésnek meg kell felelnie ezen előírás összes vonatkozó rendelkezésének.

| 1.7. | A gyártó kérésére a szerződő felek az I–IV. rész értelmében jóváhagyhatnak más kategóriájú járműveket, valamint ilyen járművekbe történő beszerelésre szánt készülékeket is. |
| --- | --- |

1.7.

A gyártó kérésére a szerződő felek az I–IV. rész értelmében jóváhagyhatnak más kategóriájú járműveket, valamint ilyen járművekbe történő beszerelésre szánt készülékeket is.

| 1.8. | Ezen előírás hatálybalépésekor a szerződő feleknek közölniük kell, hogy az előírás mely részeit szándékoznak területükön kötelezővé tenni az egyes jármű-kategóriák esetében (3). |
| --- | --- |

1.8.

Ezen előírás hatálybalépésekor a szerződő feleknek közölniük kell, hogy az előírás mely részeit szándékoznak területükön kötelezővé tenni az egyes jármű-kategóriák esetében (3).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK: ÁLTALÁNOS FOGALMAK

2.1.   „Gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a jóváhagyó hatósággal szemben a típus-jóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártásmegfelelőség biztosításáért felel. E személynek vagy szervezetnek nem kell feltétlenül közvetlenül közreműködnie a jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártásának valamennyi fázisában.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A jármű- vagy alkatrésztípus ezen előírás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A jármű- vagy alkatrésztípus ezen előírás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó nyújtja be.

| 3.2. | Az 1. melléklet – értelemszerűen – 1., 2. vagy 3. részében található mintának megfelelő adatközlő lapot kell hozzá mellékelni. |
| --- | --- |

3.2.

Az 1. melléklet – értelemszerűen – 1., 2. vagy 3. részében található mintának megfelelő adatközlő lapot kell hozzá mellékelni.

| 3.3. | A jóváhagyásra benyújtott típus(oka)t reprezentáló járműve(ke)t/alkatrész(eke)t át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.3.

A jóváhagyásra benyújtott típus(oka)t reprezentáló járműve(ke)t/alkatrész(eke)t át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott típus megfelel az előírás vonatkozó részeiben foglalt követelményeknek, akkor a típust jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott típus megfelel az előírás vonatkozó részeiben foglalt követelményeknek, akkor a típust jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást [lényeges] műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (jelenleg a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a jármű vagy alkatrész ezen előírás szerinti több típusához. |
| --- | --- |

4.2.

Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást [lényeges] műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (jelenleg a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a jármű vagy alkatrész ezen előírás szerinti több típusához.

| 4.3. | Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyásról vagy a típusjóváhagyás kiterjesztéséről értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. melléklete – értelemszerűen – 1., 2. vagy 3. részének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.

Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyásról vagy a típusjóváhagyás kiterjesztéséről értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. melléklete – értelemszerűen – 1., 2. vagy 3. részének megfelelő nyomtatványon.

| 4.4. | Minden olyan járművön vagy alkatrészen, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott jármű- vagy alkatrésztípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.4.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (4), továbbá |
| --- | --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön vagy alkatrészen, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott jármű- vagy alkatrésztípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (4), továbbá

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet az „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán, valamint |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet az „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán, valamint

| 4.4.3. | egy kiegészítő jel:






  4.4.3.1. | riasztórendszer esetében az „A” betűjel (II. rész); |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

egy kiegészítő jel:

4.4.3.1.

riasztórendszer esetében az „A” betűjel (II. rész);

| 4.4.3.2. | indításgátló esetében az „I” betűjel (IV. rész); |
| --- | --- |

4.4.3.2.

indításgátló esetében az „I” betűjel (IV. rész);

| 4.4.3.3. | riasztórendszer és indításgátló kombinációja esetében az „AI” betűjel; |
| --- | --- |

4.4.3.3.

riasztórendszer és indításgátló kombinációja esetében az „AI” betűjel;

| 4.4.3.4. | járműnek a jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „L” betűjel; |
| --- | --- |

4.4.3.4.

járműnek a jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „L” betűjel;

| 4.4.3.5. | járműnek a riasztórendszerrel kombinált, jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „LA” betűjel; |
| --- | --- |

4.4.3.5.

járműnek a riasztórendszerrel kombinált, jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „LA” betűjel;

| 4.4.3.6. | járműnek az indításgátlóval kombinált, jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „LI” betűjel; |
| --- | --- |

4.4.3.6.

járműnek az indításgátlóval kombinált, jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „LI” betűjel;

| 4.4.3.7. | járműnek a riasztórendszerrel és indításgátlóval kombinált, jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „LAI” betűjel. |
| --- | --- |

4.4.3.7.

járműnek a riasztórendszerrel és indításgátlóval kombinált, jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek (I. rész) tekintetében történő jóváhagyása esetében az „LAI” betűjel.

| 4.5. | Ha a típus megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a típus megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | Jármű esetében a jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.

Jármű esetében a jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.8. | Riasztórendszerként, indításgátlóként vagy a kettő kombinációjaként külön jóváhagyott alkatrész esetében a gyártónak a jóváhagyási jelet a készülék fő elemére (elemeire) kell erősítenie. |
| --- | --- |

4.8.

Riasztórendszerként, indításgátlóként vagy a kettő kombinációjaként külön jóváhagyott alkatrész esetében a gyártónak a jóváhagyási jelet a készülék fő elemére (elemeire) kell erősítenie.

| 4.9. | Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére. |
| --- | --- |

4.9.

Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére.

| 4.10. | A fenti 4.4. szakaszban leírt jóváhagyási jel alternatívájaként megfelelőségi tanúsítványt kell kiállítani minden értékesítésre szánt jármű-riasztórendszerhez és indításgátlóhoz.
  Ha a jármű-riasztórendszer és/vagy indításgátló gyártója jóváhagyott jelöletlen jármű-riasztórendszert és/vagy indításgátlót szállít egy járműgyártónak, hogy az azt eredeti termékként beépítse egy járműmodellbe vagy egy járműmodell-sorozatba, akkor a jármű-riasztórendszer és/vagy indításgátló gyártójának annyi példányt kell a megfelelőségi tanúsítványból a jármű gyártójának rendelkezésre bocsátania, hogy az elegendő legyen a jármű ezen előírás – értelemszerűen – II., III. és IV. részének megfelelő jóváhagyása megszerzéséhez.
  Ha a jármű-riasztórendszer vagy indításgátló külön alkatrészekből áll, fő alkatrészét (alkatrészeit) azonosító jellel meg kell jelölni, a megfelelőségi tanúsítványban pedig ezeket az azonosító jeleket fel kell sorolni.
  A megfelelőségi tanúsítvány mintája ezen előírás 6. mellékletében látható. |
| --- | --- |

4.10.

A fenti 4.4. szakaszban leírt jóváhagyási jel alternatívájaként megfelelőségi tanúsítványt kell kiállítani minden értékesítésre szánt jármű-riasztórendszerhez és indításgátlóhoz.

Ha a jármű-riasztórendszer és/vagy indításgátló gyártója jóváhagyott jelöletlen jármű-riasztórendszert és/vagy indításgátlót szállít egy járműgyártónak, hogy az azt eredeti termékként beépítse egy járműmodellbe vagy egy járműmodell-sorozatba, akkor a jármű-riasztórendszer és/vagy indításgátló gyártójának annyi példányt kell a megfelelőségi tanúsítványból a jármű gyártójának rendelkezésre bocsátania, hogy az elegendő legyen a jármű ezen előírás – értelemszerűen – II., III. és IV. részének megfelelő jóváhagyása megszerzéséhez.

Ha a jármű-riasztórendszer vagy indításgátló külön alkatrészekből áll, fő alkatrészét (alkatrészeit) azonosító jellel meg kell jelölni, a megfelelőségi tanúsítványban pedig ezeket az azonosító jeleket fel kell sorolni.

A megfelelőségi tanúsítvány mintája ezen előírás 6. mellékletében látható.

5.   I. RÉSZ: M1 ÉS N1 KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA A JOGOSULATLAN HASZNÁLAT ELLENI VÉDELMÜKRE SZOLGÁLÓ KÉSZÜLÉKEK TEKINTETÉBEN

5.1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás I. részének alkalmazásában:

5.1.1.   „Járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

5.1.2.   „Jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés”: a jármű motorjának vagy más fő energiaforrásának szokásos, de jogosulatlan bekapcsolását megakadályozó, és legalább egy másik olyan rendszerrel együttesen alkalmazott rendszer, amely:

A fékeket reteszelő rendszer esetében a berendezés kikapcsolása nem engedheti ki automatikusan, a járművezető szándéka ellenére, a fékeket.

5.1.3.   „Kormányszerkezet”: a kormánykerék, a kormányoszlop és az ahhoz tartozó burkolat, a kormányrúd, a kormánymű és minden egyéb olyan alkatrész, amely közvetlenül befolyásolja a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés működését.

5.1.4.   „Kombináció”: zárrendszer speciálisan kifejlesztett és kialakított változatainak egyike, amellyel, és csak azzal, az adott zárrendszert a megfelelő módon működtetni lehet.

5.1.5.   „Kulcs”: olyan eszköz, amelyet úgy terveztek és gyártottak, hogy az ehhez tervezett és gyártott zárrendszer csak ezzel az eszközzel működjön.

5.1.6.   „Ugrókód”: több elemből álló elektronikus kód; az elemek kombinációja a távadó minden egyes működése után véletlenszerűen megváltozik.

5.2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 5.2.1. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést úgy kell megtervezni, hogy azt üzemen kívül kelljen helyezni ahhoz, hogy:






  5.2.1.1. | a motort a szokásos módon el lehessen indítani, és |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést úgy kell megtervezni, hogy azt üzemen kívül kelljen helyezni ahhoz, hogy:

5.2.1.1.

a motort a szokásos módon el lehessen indítani, és

| 5.2.1.2. | a járművet saját energiaforrásának segítségével kormányozni, vezetni vagy előremenetben mozgatni lehessen, |
| --- | --- |

5.2.1.2.

a járművet saját energiaforrásának segítségével kormányozni, vezetni vagy előremenetben mozgatni lehessen,

| 5.2.1.3. | az 5.2.1. szakaszban leírt művelet történhet az 5.2.1.1. és az 5.2.1.2. szakaszban leírt műveletekkel egy időben vagy azokat megelőzően. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

az 5.2.1. szakaszban leírt művelet történhet az 5.2.1.1. és az 5.2.1.2. szakaszban leírt műveletekkel egy időben vagy azokat megelőzően.

| 5.2.2. | Az 5.2.1. szakasz szerinti követelményeknek egyetlen kulcs alkalmazásával kell eleget tenni. |
| --- | --- |

5.2.2.

Az 5.2.1. szakasz szerinti követelményeknek egyetlen kulcs alkalmazásával kell eleget tenni.

| 5.2.3. | Az 5.3.1.5. szakaszban foglalt eset kivételével zárba helyezett kulccsal működő rendszerből a kulcsot ne lehessen eltávolítani, mielőtt az 5.2.1. szakaszban említett berendezés működésbe nem lép vagy működésre kész állapotba nem kerül. |
| --- | --- |

5.2.3.

Az 5.3.1.5. szakaszban foglalt eset kivételével zárba helyezett kulccsal működő rendszerből a kulcsot ne lehessen eltávolítani, mielőtt az 5.2.1. szakaszban említett berendezés működésbe nem lép vagy működésre kész állapotba nem kerül.

| 5.2.4. | A fenti 5.2.1. szakaszban említett, a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést és azokat a járműalkatrészeket, amelyekre ez a berendezés hatását kifejti, úgy kell megtervezni, hogy azokat ne lehessen gyorsan és figyelemfelkeltés nélkül, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, berendezésekkel vagy szerkezetekkel kinyitni, hatástalanítani vagy megsemmisíteni. |
| --- | --- |

5.2.4.

A fenti 5.2.1. szakaszban említett, a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést és azokat a járműalkatrészeket, amelyekre ez a berendezés hatását kifejti, úgy kell megtervezni, hogy azokat ne lehessen gyorsan és figyelemfelkeltés nélkül, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, berendezésekkel vagy szerkezetekkel kinyitni, hatástalanítani vagy megsemmisíteni.

| 5.2.5. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést az eredeti berendezés részeként (pl. a jármű gyártója által az első kiskereskedelmi eladást megelőzően beszerelt berendezésként) kell a járműbe beszerelni. Beszerelésének oly módon kell történnie, hogy azt lezárt állapotában a házának eltávolítása után is csak speciális szerszámokkal lehessen eltávolítani. Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést csavarok eltávolításával mégis lehetséges hatástalanítani, ezeket a csavarokat – hacsak nem eltávolíthatatlanok – a lezárt védőberendezés részeinek el kell takarniuk. |
| --- | --- |

5.2.5.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést az eredeti berendezés részeként (pl. a jármű gyártója által az első kiskereskedelmi eladást megelőzően beszerelt berendezésként) kell a járműbe beszerelni. Beszerelésének oly módon kell történnie, hogy azt lezárt állapotában a házának eltávolítása után is csak speciális szerszámokkal lehessen eltávolítani. Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést csavarok eltávolításával mégis lehetséges hatástalanítani, ezeket a csavarokat – hacsak nem eltávolíthatatlanok – a lezárt védőberendezés részeinek el kell takarniuk.

| 5.2.6. | A mechanikus zárrendszereknek legalább 1 000 különféle kulcskombinációt kell biztosítaniuk, vagy ha az 1 000-nél kevesebb, az évente gyártott járművek összesített számának megfelelő számú kombinációt kell lehetővé tenniük. Azonos típusú járművek esetén az egyes kombinációk előfordulásának gyakorisága közelítőleg 1:1 000 legyen. |
| --- | --- |

5.2.6.

A mechanikus zárrendszereknek legalább 1 000 különféle kulcskombinációt kell biztosítaniuk, vagy ha az 1 000-nél kevesebb, az évente gyártott járművek összesített számának megfelelő számú kombinációt kell lehetővé tenniük. Azonos típusú járművek esetén az egyes kombinációk előfordulásának gyakorisága közelítőleg 1:1 000 legyen.

| 5.2.7. | Az elektromos/elektronikus zárrendszereknek, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval kell rendelkezniük, továbbá ugrókódot kell alkalmazniuk és/vagy a végigkérdezésüknek legalább 10 napot kell igényelnie, hogy például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehessen kipróbálni. |
| --- | --- |

5.2.7.

Az elektromos/elektronikus zárrendszereknek, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval kell rendelkezniük, továbbá ugrókódot kell alkalmazniuk és/vagy a végigkérdezésüknek legalább 10 napot kell igényelnie, hogy például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehessen kipróbálni.

| 5.2.8. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés jellegét illetően az 5.2.6. vagy az 5.2.7. szakasz alkalmazandó. |
| --- | --- |

5.2.8.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés jellegét illetően az 5.2.6. vagy az 5.2.7. szakasz alkalmazandó.

| 5.2.9. | A kulcson és a záron ne legyen látható kód. |
| --- | --- |

5.2.9.

A kulcson és a záron ne legyen látható kód.

| 5.2.10. | A zárat úgy kell megtervezni, kialakítani és beszerelni, hogy a reteszelt állásban lévő zárhengert 2,45 Nm-nél kisebb forgatónyomatékkal a zárba illő kulcson kívül semmilyen kulccsal ne lehessen elfordítani, valamint






  5.2.10.1. | tűreteszes zárhengereknél legfeljebb két azonos, ugyanabban az irányban működő reteszt lehet közvetlenül egymás mellé helyezni, és egy zárban a reteszeknek legfeljebb 60 %-a lehet egyforma, |
| --- | --- | --- |

5.2.10.

A zárat úgy kell megtervezni, kialakítani és beszerelni, hogy a reteszelt állásban lévő zárhengert 2,45 Nm-nél kisebb forgatónyomatékkal a zárba illő kulcson kívül semmilyen kulccsal ne lehessen elfordítani, valamint

5.2.10.1.

tűreteszes zárhengereknél legfeljebb két azonos, ugyanabban az irányban működő reteszt lehet közvetlenül egymás mellé helyezni, és egy zárban a reteszeknek legfeljebb 60 %-a lehet egyforma,

| 5.2.10.2. | korongreteszes zárhengereknél legfeljebb két azonos, ugyanabban az irányban működő reteszt lehet közvetlenül egymás mellé helyezni, és egy zárban a reteszeknek legfeljebb 50 %-a lehet egyforma. |
| --- | --- |

5.2.10.2.

korongreteszes zárhengereknél legfeljebb két azonos, ugyanabban az irányban működő reteszt lehet közvetlenül egymás mellé helyezni, és egy zárban a reteszeknek legfeljebb 50 %-a lehet egyforma.

| 5.2.11. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek olyannak kell lennie, hogy az kizárja a motor üzeme közben fellépő véletlenszerű működési hiba minden kockázatát, különösen a biztonságot veszélyeztető blokkolás esetén.






  5.2.11.1. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést csak úgy lehessen bekapcsolni, ha a vezető először leállítja a motort, majd elvégez egy olyan műveletet, amely nem lehet a motorleállítási művelet része, vagy pedig úgy, hogy álló járműben, behúzott rögzítőfék mellett, vagy pedig legfeljebb 4 km/h sebességgel mozgó járműben a vezető leállítja a motort. |
| --- | --- | --- |

5.2.11.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek olyannak kell lennie, hogy az kizárja a motor üzeme közben fellépő véletlenszerű működési hiba minden kockázatát, különösen a biztonságot veszélyeztető blokkolás esetén.

5.2.11.1.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést csak úgy lehessen bekapcsolni, ha a vezető először leállítja a motort, majd elvégez egy olyan műveletet, amely nem lehet a motorleállítási művelet része, vagy pedig úgy, hogy álló járműben, behúzott rögzítőfék mellett, vagy pedig legfeljebb 4 km/h sebességgel mozgó járműben a vezető leállítja a motort.

| 5.2.11.2. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések esetében, amennyiben a kulcs eltávolítása hozza működésbe a berendezést, akkor az berendezés működésbe hozatalához a kulcs elmozdulásának legalább 2 mm-nek kell lennie, vagy a kulcs véletlenszerű eltávolítását vagy részleges kihúzását megakadályozó berendezést kell beépíteni. |
| --- | --- |

5.2.11.2.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések esetében, amennyiben a kulcs eltávolítása hozza működésbe a berendezést, akkor az berendezés működésbe hozatalához a kulcs elmozdulásának legalább 2 mm-nek kell lennie, vagy a kulcs véletlenszerű eltávolítását vagy részleges kihúzását megakadályozó berendezést kell beépíteni.

| 5.2.11.3. | Az 5.2.10., az 5.2.10.1. vagy az 5.2.10.2. és az 5.2.11.2. szakasz csak a mechanikus kulccsal működő berendezésekre vonatkozik. |
| --- | --- |

5.2.11.3.

Az 5.2.10., az 5.2.10.1. vagy az 5.2.10.2. és az 5.2.11.2. szakasz csak a mechanikus kulccsal működő berendezésekre vonatkozik.

| 5.2.12. | Rásegítés csak a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés reteszelő és/vagy reteszelésoldó műveletének az elindításához alkalmazható. A berendezésnek minden olyan arra alkalmas eszközzel működési helyzetben tarthatónak kell lennie, amelyhez nincs szükség áramellátásra. |
| --- | --- |

5.2.12.

Rásegítés csak a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés reteszelő és/vagy reteszelésoldó műveletének az elindításához alkalmazható. A berendezésnek minden olyan arra alkalmas eszközzel működési helyzetben tarthatónak kell lennie, amelyhez nincs szükség áramellátásra.

| 5.2.13. | A szokásos eszközökkel ne legyen lehetséges a jármű hajtóerejének aktiválása, amíg a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést nem hatástalanítják. |
| --- | --- |

5.2.13.

A szokásos eszközökkel ne legyen lehetséges a jármű hajtóerejének aktiválása, amíg a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést nem hatástalanítják.

| 5.2.14. | Jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló olyan berendezés, amely a jármű fékberendezésének kioldását akadályozza meg, csak akkor megengedett, ha a fékpofák rögzítése fékező állásukban kizárólag mechanikusan történik. Ebben az esetben az 5.2.13. szakasz nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

5.2.14.

Jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló olyan berendezés, amely a jármű fékberendezésének kioldását akadályozza meg, csak akkor megengedett, ha a fékpofák rögzítése fékező állásukban kizárólag mechanikusan történik. Ebben az esetben az 5.2.13. szakasz nem alkalmazandó.

| 5.2.15. | Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés a vezető figyelmeztetésére szolgáló funkcióval rendelkezik, annak működésbe kell lépnie, amikor a vezető kinyitja a vezetőoldali ajtót, kivéve, ha a vezető bekapcsolta a berendezést és eltávolította a kulcsot. |
| --- | --- |

5.2.15.

Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés a vezető figyelmeztetésére szolgáló funkcióval rendelkezik, annak működésbe kell lépnie, amikor a vezető kinyitja a vezetőoldali ajtót, kivéve, ha a vezető bekapcsolta a berendezést és eltávolította a kulcsot.

5.3.   RÉSZLETES KÖVETELMÉNYEK

Az 5.2. szakaszban leírt általános követelményeken kívül a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek meg kell felelnie az alábbiakban előírt részletes feltételeknek:

5.3.1.   A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések

| 5.3.1.1. | A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek a kormányszerkezetet működésképtelenné kell tennie. A motor beindítása előtt a kormány rendes működését vissza kell állítani. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek a kormányszerkezetet működésképtelenné kell tennie. A motor beindítása előtt a kormány rendes működését vissza kell állítani.

| 5.3.1.2. | Amikor a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést aktiválják, a berendezés működése ne legyen megakadályozható. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Amikor a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést aktiválják, a berendezés működése ne legyen megakadályozható.

| 5.3.1.3. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek az után is eleget kell tennie az 5.2.11., az 5.3.1.1., az 5.3.1.2. és az 5.3.1.4. szakasz követelményeinek, hogy elvégezték rajta az ezen előírás 4. mellékletének 1. részében meghatározott kopásvizsgálat során a 2 500 zárás/nyitás ciklust. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek az után is eleget kell tennie az 5.2.11., az 5.3.1.1., az 5.3.1.2. és az 5.3.1.4. szakasz követelményeinek, hogy elvégezték rajta az ezen előírás 4. mellékletének 1. részében meghatározott kopásvizsgálat során a 2 500 zárás/nyitás ciklust.

| 5.3.1.4. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek aktivált állapotban eleget kell tennie az alábbi feltételek egyikének:






  5.3.1.4.1. | Megfelelően erősnek kell lennie ahhoz, hogy a kormánymechanizmus biztonságot veszélyeztető károsodása nélkül ellenálljon a kormánytengely körül statikus körülmények között mindkét irányban kifejtett 300 Nm értékű forgatónyomatéknak. |
| --- | --- | --- |

5.3.1.4.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek aktivált állapotban eleget kell tennie az alábbi feltételek egyikének:

5.3.1.4.1.

Megfelelően erősnek kell lennie ahhoz, hogy a kormánymechanizmus biztonságot veszélyeztető károsodása nélkül ellenálljon a kormánytengely körül statikus körülmények között mindkét irányban kifejtett 300 Nm értékű forgatónyomatéknak.

| 5.3.1.4.2. | Olyan maradó alakváltozásra vagy megcsúszásra tervezett mechanizmussal kell rendelkeznie, amely biztosítja, hogy a rendszer legalább 100 Nm nagyságú, folyamatosan vagy időszakosan kifejtett forgatónyomatéknak ellenálljon. A reteszelőrendszernek az ezen előírás 4. mellékletének 2. részében meghatározott vizsgálat után is ellen kell állnia a fenti forgatónyomatéknak. |
| --- | --- |

5.3.1.4.2.

Olyan maradó alakváltozásra vagy megcsúszásra tervezett mechanizmussal kell rendelkeznie, amely biztosítja, hogy a rendszer legalább 100 Nm nagyságú, folyamatosan vagy időszakosan kifejtett forgatónyomatéknak ellenálljon. A reteszelőrendszernek az ezen előírás 4. mellékletének 2. részében meghatározott vizsgálat után is ellen kell állnia a fenti forgatónyomatéknak.

| 5.3.1.4.3. | Olyan mechanizmussal kell rendelkeznie, amelyet úgy terveztek, hogy a kormánykereket szabadon engedje forogni a lezárt kormánytengelyen. A lezáró mechanizmusnak elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy ellenálljon a kormánytengely körül statikus körülmények között mindkét irányban kifejtett 200 Nm értékű forgatónyomatéknak. |
| --- | --- |

5.3.1.4.3.

Olyan mechanizmussal kell rendelkeznie, amelyet úgy terveztek, hogy a kormánykereket szabadon engedje forogni a lezárt kormánytengelyen. A lezáró mechanizmusnak elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy ellenálljon a kormánytengely körül statikus körülmények között mindkét irányban kifejtett 200 Nm értékű forgatónyomatéknak.

| 5.3.1.5. | Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés úgy van kialakítva, hogy a kulcs nem csak olyan állásban távolítható el, amelyben a kormányzás nem működik, azt úgy kell megtervezni, hogy ne lehessen véletlen mozdulattal elérni az adott állást és eltávolítani a kulcsot. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés úgy van kialakítva, hogy a kulcs nem csak olyan állásban távolítható el, amelyben a kormányzás nem működik, azt úgy kell megtervezni, hogy ne lehessen véletlen mozdulattal elérni az adott állást és eltávolítani a kulcsot.

| 5.3.1.6. | Ha egy alkatrész úgy hibásodik meg, hogy az 5.3.1.4.1., az 5.3.1.4.2. és az 5.3.1.4.3. szakaszoknak a forgatónyomatékra vonatkozó követelményei nem alkalmazhatók könnyen, a kormányrendszer azonban lezárva marad, a rendszer eleget tesz a követelményeknek. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

Ha egy alkatrész úgy hibásodik meg, hogy az 5.3.1.4.1., az 5.3.1.4.2. és az 5.3.1.4.3. szakaszoknak a forgatónyomatékra vonatkozó követelményei nem alkalmazhatók könnyen, a kormányrendszer azonban lezárva marad, a rendszer eleget tesz a követelményeknek.

5.3.2.   Az erőátviteli rendszerre vagy a fékekre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések

| 5.3.2.1. | Az erőátviteli rendszerre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek meg kell akadályoznia a jármű hajtókerekeinek forgását. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Az erőátviteli rendszerre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek meg kell akadályoznia a jármű hajtókerekeinek forgását.

| 5.3.2.2. | A fékekre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek legalább egy tengely mindkét oldalán legalább egy kereket fékeznie kell. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

A fékekre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek legalább egy tengely mindkét oldalán legalább egy kereket fékeznie kell.

| 5.3.2.3. | Amikor a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést aktiválják, a berendezés működése ne legyen megakadályozható. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Amikor a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést aktiválják, a berendezés működése ne legyen megakadályozható.

| 5.3.2.4. | Amikor a kulcs a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés zárában van, ne lehessen az erőátviteli rendszert vagy a fékeket véletlenül lezárni még akkor sem, ha a motor beindítását megakadályozó berendezés működik vagy azt aktiválták. Ez nem alkalmazandó olyan esetekben, amikor az ezen előírás 5.3.2. szakaszának követelményeit más célra is használt berendezések elégítik ki, és a fenti feltételek mellett ehhez a másik funkcióhoz (pl. elektromos rögzítőfék) van szükség reteszelésre. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Amikor a kulcs a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés zárában van, ne lehessen az erőátviteli rendszert vagy a fékeket véletlenül lezárni még akkor sem, ha a motor beindítását megakadályozó berendezés működik vagy azt aktiválták. Ez nem alkalmazandó olyan esetekben, amikor az ezen előírás 5.3.2. szakaszának követelményeit más célra is használt berendezések elégítik ki, és a fenti feltételek mellett ehhez a másik funkcióhoz (pl. elektromos rögzítőfék) van szükség reteszelésre.

| 5.3.2.5. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy 2 500 zárás/nyitás ciklus eredményeként bekövetkezett bizonyos kopás után is teljesen hatékony maradjon. A fékekre ható védőberendezés esetén ez a berendezés minden egyes – akár mechanikus, akár elektromos – részegységére vonatkozik. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy 2 500 zárás/nyitás ciklus eredményeként bekövetkezett bizonyos kopás után is teljesen hatékony maradjon. A fékekre ható védőberendezés esetén ez a berendezés minden egyes – akár mechanikus, akár elektromos – részegységére vonatkozik.

| 5.3.2.6. | Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés úgy van kialakítva, hogy a kulcs nem csak olyan állásban vehető ki, amelyben az erőátviteli rendszer vagy a fékek reteszelt állapotában vannak, azt úgy kell megtervezni, hogy ne lehessen véletlen mozdulattal elérni az adott állást és eltávolítani a kulcsot. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Ha a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés úgy van kialakítva, hogy a kulcs nem csak olyan állásban vehető ki, amelyben az erőátviteli rendszer vagy a fékek reteszelt állapotában vannak, azt úgy kell megtervezni, hogy ne lehessen véletlen mozdulattal elérni az adott állást és eltávolítani a kulcsot.

| 5.3.2.7. | Az erőátviteli rendszerre ható védőberendezés alkalmazása esetén a berendezésnek elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy a biztonságot veszélyeztető károsodás nélkül ellenálljon az erőátviteli rendszerre rendszerint kifejtett legnagyobb forgatónyomatéknál 50 %-kal nagyobb, álló helyzetben mindkét irányban kifejtett forgatónyomatéknak. A vizsgálat keretében alkalmazott forgatónyomaték meghatározása során nem a legnagyobb motor-forgatónyomatékot, hanem a tengelykapcsoló vagy az automata sebességváltó által átvihető legnagyobb forgatónyomatékot kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Az erőátviteli rendszerre ható védőberendezés alkalmazása esetén a berendezésnek elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy a biztonságot veszélyeztető károsodás nélkül ellenálljon az erőátviteli rendszerre rendszerint kifejtett legnagyobb forgatónyomatéknál 50 %-kal nagyobb, álló helyzetben mindkét irányban kifejtett forgatónyomatéknak. A vizsgálat keretében alkalmazott forgatónyomaték meghatározása során nem a legnagyobb motor-forgatónyomatékot, hanem a tengelykapcsoló vagy az automata sebességváltó által átvihető legnagyobb forgatónyomatékot kell figyelembe venni.

| 5.3.2.8. | A fékekre ható védőberendezéssel felszerelt jármű esetében a berendezésnek 20 százalékos emelkedőn vagy lejtőn is álló helyzetben kell tudnia tartani a megterhelt járművet. |
| --- | --- |

5.3.2.8.

A fékekre ható védőberendezéssel felszerelt jármű esetében a berendezésnek 20 százalékos emelkedőn vagy lejtőn is álló helyzetben kell tudnia tartani a megterhelt járművet.

| 5.3.2.9. | A fékekre ható védőberendezéssel felszerelt jármű esetében még meghibásodás esetén sem értelmezhető úgy, hogy ezen előírás bármilyen mértékű felmentést adna a 13. sz. vagy a 13-H. sz. előírás követelményei alól. |
| --- | --- |

5.3.2.9.

A fékekre ható védőberendezéssel felszerelt jármű esetében még meghibásodás esetén sem értelmezhető úgy, hogy ezen előírás bármilyen mértékű felmentést adna a 13. sz. vagy a 13-H. sz. előírás követelményei alól.

5.3.3.   A sebességváltóműre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések

| 5.3.3.1. | A sebességváltóműre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek alkalmasnak kell lennie minden sebességváltási művelet megakadályozására. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

A sebességváltóműre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezésnek alkalmasnak kell lennie minden sebességváltási művelet megakadályozására.

| 5.3.3.2. | Kézi sebességváltó esetén a sebességváltókart csak hátramenetben szabad tudni lezárni, ezenkívül megengedett az üres állásban történő lezárás is. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Kézi sebességváltó esetén a sebességváltókart csak hátramenetben szabad tudni lezárni, ezenkívül megengedett az üres állásban történő lezárás is.

| 5.3.3.3. | A „parkoló” állással rendelkező automata sebességváltók esetén azokat csak parkolóállásban szabad tudni lezárni; ezenkívül megengedett az üres állásban és/vagy hátramenetben történő lezárás is. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

A „parkoló” állással rendelkező automata sebességváltók esetén azokat csak parkolóállásban szabad tudni lezárni; ezenkívül megengedett az üres állásban és/vagy hátramenetben történő lezárás is.

| 5.3.3.4. | A parkolóállással nem rendelkező automata sebességváltók esetén azokat csak az alábbi állásokban szabad tudni lezárni: üres állás és/vagy hátramenet. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

A parkolóállással nem rendelkező automata sebességváltók esetén azokat csak az alábbi állásokban szabad tudni lezárni: üres állás és/vagy hátramenet.

| 5.3.3.5. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy 2 500 zárás/nyitás ciklus eredményeként bekövetkezett bizonyos kopás után is teljesen hatékony maradjon. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy 2 500 zárás/nyitás ciklus eredményeként bekövetkezett bizonyos kopás után is teljesen hatékony maradjon.

5.4.   A JOGOSULATLAN HASZNÁLAT ELLENI VÉDELEMRE SZOLGÁLÓ ELEKTROMECHANIKUS ÉS ELEKTRONIKUS BERENDEZÉSEK

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló elektromechanikus és elektronikus berendezések beszerelése esetén azoknak értelemszerűen meg kell felelniük a fenti 5.2. és 5.3. és az alábbi 8.4. szakaszban foglalt követelményeknek.

Amennyiben a berendezés olyan technológiát alkalmaz, amelynek következtében az 5., a 6. és a 8.4. szakasz nem alkalmazandó, ellenőrizni kell, hogy figyelmet fordítottak-e a jármű biztonságának megőrzésére. Ezen berendezések működése magában kell, hogy foglaljon olyan biztonsági berendezéseket, amelyekkel megelőzhető minden véletlenszerű lezárás vagy működési hiba, amely veszélyeztetné a jármű biztonságát.

6.   II. RÉSZ: JÁRMŰ-RIASZTÓRENDSZEREK JÓVÁHAGYÁSA

6.1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás II. részének alkalmazásában:

6.1.2.   „Jármű-riasztórendszer”: olyan rendszer, amelyet egy vagy több járműtípusba való beépítésre terveztek, hogy jelezze a járműbe való behatolást vagy a jármű állapotába történő beavatkozást; az ilyen rendszerek további védelmet nyújthatnak a jármű jogosulatlan használatának megakadályozására.

6.1.3.   „Érzékelő”: olyan berendezés, amely a járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába való beavatkozás által okozott változást érzékeli.

6.1.4.   „Jelzőkészülék”: olyan készülék, amely jelzi, hogy behatoltak a járműbe vagy más beavatkozás történt.

6.1.5.   „Vezérlőegység”: olyan készülék, amely a jármű-riasztórendszer bekapcsolásához, kikapcsolásához vagy kipróbálásához, illetve a jelzőkészülékek felé riasztásjel küldéséhez szükséges.

6.1.6.   „Bekapcsolva”: a jármű-riasztórendszernek az az állapota, amikor riasztásjelet tud adni a jelzőkészülékeknek.

6.1.7.   „Kikapcsolva”: a jármű-riasztórendszernek az az állapota, amikor nem tud riasztásjelet adni a jelzőkészülékeknek.

6.1.8.   „Kulcs”: olyan eszköz, amelyet arra terveztek és gyártottak, hogy egy olyan zárrendszert lehessen vele működtetni, amelyet úgy terveztek és gyártottak, hogy csak ez az eszköz működtethesse.

6.1.9.   „Jármű-riasztórendszer típusa”: olyan rendszerek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

6.1.10.   „Jármű-riasztórendszer jóváhagyása”: jármű-riasztórendszer egy típusának jóváhagyása az alábbi 6.2., 6.3. és 6.4. szakasz előírásai tekintetében.

6.1.11.   „Indításgátló”: olyan szerkezet, amely meggátolja a jármű saját motorjával történő elindítását.

6.1.12.   „Pánikriasztó”: olyan berendezés, amely lehetővé teszi, hogy a használó a járműbe beépített riasztóval vészhelyzetben segítséget hívjon.

6.2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 6.2.1. | A járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába történő beavatkozás esetén a jármű-riasztórendszernek figyelmeztető jelzést kell adnia. A figyelmeztető jelzésnek hangjelzésnek kell lennie, és azon felül lehet még fényjelzés, rádiós riasztás vagy ezek kombinációja is. |
| --- | --- |

6.2.1.

A járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába történő beavatkozás esetén a jármű-riasztórendszernek figyelmeztető jelzést kell adnia. A figyelmeztető jelzésnek hangjelzésnek kell lennie, és azon felül lehet még fényjelzés, rádiós riasztás vagy ezek kombinációja is.

| 6.2.2. | A jármű-riasztórendszert úgy kell megtervezni, kialakítani és beépíteni, hogy beépítése után a jármű továbbra is megfeleljen a vonatkozó műszaki előírásoknak, különösen az elektromágneses összeférhetőség szempontjából. |
| --- | --- |

6.2.2.

A jármű-riasztórendszert úgy kell megtervezni, kialakítani és beépíteni, hogy beépítése után a jármű továbbra is megfeleljen a vonatkozó műszaki előírásoknak, különösen az elektromágneses összeférhetőség szempontjából.

| 6.2.3. | Ha a jármű-riasztórendszer rádióhullámokkal is működhet, például a riasztórendszer bekapcsolása, kikapcsolása vagy a riasztás továbbítása céljából, akkor meg kell felelnie a vonatkozó ETSI szabványoknak (5) is, például EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) és EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (beleértve a tájékoztatási kötelezettséget is). A riasztórendszer bekapcsolásához és kikapcsolásához használt rádióhullámok frekvenciájának és legnagyobb sugárzási teljesítményének meg kell felelnie a CEPT/ERC (6) 70-03 ajánlásában (2000. február 17.) a rövid hatósugarú készülékekre előírt követelményeknek (7). |
| --- | --- |

6.2.3.

Ha a jármű-riasztórendszer rádióhullámokkal is működhet, például a riasztórendszer bekapcsolása, kikapcsolása vagy a riasztás továbbítása céljából, akkor meg kell felelnie a vonatkozó ETSI szabványoknak (5) is, például EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) és EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (beleértve a tájékoztatási kötelezettséget is). A riasztórendszer bekapcsolásához és kikapcsolásához használt rádióhullámok frekvenciájának és legnagyobb sugárzási teljesítményének meg kell felelnie a CEPT/ERC (6) 70-03 ajánlásában (2000. február 17.) a rövid hatósugarú készülékekre előírt követelményeknek (7).

| 6.2.4. | A jármű-riasztórendszernek a járműbe történő beépítése nem befolyásolhatja a jármű működési jellemzőit (a riasztórendszer kikapcsolt állapotában) vagy biztonságos működését. |
| --- | --- |

6.2.4.

A jármű-riasztórendszernek a járműbe történő beépítése nem befolyásolhatja a jármű működési jellemzőit (a riasztórendszer kikapcsolt állapotában) vagy biztonságos működését.

| 6.2.5. | A jármű-riasztórendszer és alkatrészei nem kapcsolódhatnak be véletlenül, különösen a motor működése közben. |
| --- | --- |

6.2.5.

A jármű-riasztórendszer és alkatrészei nem kapcsolódhatnak be véletlenül, különösen a motor működése közben.

| 6.2.6. | A jármű-riasztórendszer meghibásodása vagy áramellátásának kiesése nem befolyásolhatja a jármű biztonságos működését. |
| --- | --- |

6.2.6.

A jármű-riasztórendszer meghibásodása vagy áramellátásának kiesése nem befolyásolhatja a jármű biztonságos működését.

| 6.2.7. | A jármű-riasztórendszert, annak alkatrészeit és az általa ellenőrzött részeket úgy kell megtervezni, gyártani és beépíteni, hogy a lehető legnagyobb mértékben kizárják azt, hogy ezeket gyorsan és figyelemfelkeltés nélkül működésképtelenné vagy tönkre lehessen tenni, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, készülékekkel vagy utánzatokkal. |
| --- | --- |

6.2.7.

A jármű-riasztórendszert, annak alkatrészeit és az általa ellenőrzött részeket úgy kell megtervezni, gyártani és beépíteni, hogy a lehető legnagyobb mértékben kizárják azt, hogy ezeket gyorsan és figyelemfelkeltés nélkül működésképtelenné vagy tönkre lehessen tenni, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, készülékekkel vagy utánzatokkal.

| 6.2.8. | A jármű-riasztórendszer bekapcsolási és kikapcsolási módját úgy kell megtervezni, hogy ne érvénytelenítse a fenti I. rész rendelkezéseit. Az ezen előírás I. részének hatálya alá eső alkatrészekhez való elektromos csatlakoztatások megengedhetők. |
| --- | --- |

6.2.8.

A jármű-riasztórendszer bekapcsolási és kikapcsolási módját úgy kell megtervezni, hogy ne érvénytelenítse a fenti I. rész rendelkezéseit. Az ezen előírás I. részének hatálya alá eső alkatrészekhez való elektromos csatlakoztatások megengedhetők.

| 6.2.9. | A rendszert úgy kell kialakítani, hogy a figyelmeztető jelzés valamely áramkörének zárlata azon az áramkörön kívül, ahol a zárlat keletkezett, semmilyen szempontból ne okozza a riasztórendszer működésképtelenségét. |
| --- | --- |

6.2.9.

A rendszert úgy kell kialakítani, hogy a figyelmeztető jelzés valamely áramkörének zárlata azon az áramkörön kívül, ahol a zárlat keletkezett, semmilyen szempontból ne okozza a riasztórendszer működésképtelenségét.

| 6.2.10. | A jármű-riasztórendszer magában foglalhat olyan indításgátlót, amely megfelel az ezen előírás IV. részében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.10.

A jármű-riasztórendszer magában foglalhat olyan indításgátlót, amely megfelel az ezen előírás IV. részében foglalt követelményeknek.

6.3.   RÉSZLETES KÖVETELMÉNYEK

6.3.1.   A védelem mértéke

6.3.1.1.   Különleges követelmények

A jármű-riasztórendszernek legalább a jármű bármelyik ajtajának, a motorháztetőnek és a csomagtartónak a kinyitását észlelnie és jeleznie kell. A fényforrások, például az utastér világításának meghibásodása vagy kikapcsolása nem akadályozhatja a védelem működését.

Megengedhetők további hatékony érzékelők tájékoztatás céljából vagy például a következők megjelenítésére:

| i. | a járműbe történő behatolás, például utastér-ellenőrzés, ablaküveg-ellenőrzés, üvegfelület betörése; vagy |
| --- | --- |

i.

a járműbe történő behatolás, például utastér-ellenőrzés, ablaküveg-ellenőrzés, üvegfelület betörése; vagy

| ii. | járműlopási kísérlet, például dőlésérzékelő, |
| --- | --- |

ii.

járműlopási kísérlet, például dőlésérzékelő,

figyelembe véve a szükségtelen riasztás (= téves riasztás, lásd az alábbi 6.3.1.2. szakaszt) megakadályozását szolgáló intézkedéseket.

Ha ezek a kiegészítő érzékelők riasztásjelet adnak még a behatolás után is (például üvegfelület betörése miatt) vagy külső hatásra (például szél), akkor a fent említett érzékelők valamelyikével működésbe hozott riasztásjel legfeljebb 10-szer kapcsolódhat be a jármű-riasztórendszer egy működési periódusa alatt.

Ilyenkor a működési periódust a rendszer jogosult kikapcsolásának kell korlátoznia, amelyre a jármű használójának beavatkozásával kerül sor.

A kiegészítő érzékelők egyes fajtáinak – például az (ultrahangos, infravörös) utastér-ellenőrzésnek vagy a dőlésérzékelőnek stb. – szándékosan hatástalaníthatónak kell lenniük. Az ilyen hatástalanítást minden alkalommal a jármű-riasztórendszer bekapcsolása előtt külön szándékos művelettel kell elvégezni. Ki kell zárni, hogy az érzékelők a riasztórendszer bekapcsolt állapotában hatástalaníthatók legyenek.

6.3.1.2.   Téves riasztás elleni védelem

| 6.3.1.2.1. | Megfelelő megoldásokkal, például:






  i. | a gépjárművek sajátos viszonyaihoz alkalmazkodó mechanikai kialakítással és az elektromos áramkörök megtervezésével; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2.1.

Megfelelő megoldásokkal, például:

i.

a gépjárművek sajátos viszonyaihoz alkalmazkodó mechanikai kialakítással és az elektromos áramkörök megtervezésével;

| ii. | a riasztórendszerre és alkatrészeire vonatkozó működési és vezérlési elvek kiválasztásával és alkalmazásával |
| --- | --- |

ii.

a riasztórendszerre és alkatrészeire vonatkozó működési és vezérlési elvek kiválasztásával és alkalmazásával

biztosítani kell, hogy a jármű-riasztórendszer sem bekapcsolt, sem kikapcsolt állapotban ne adjon szükségtelenül riasztási hangjelzést olyan esetekben, mint:

| a) | a jármű megütése: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat; |
| --- | --- |

a)

a jármű megütése: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat;

| b) | elektromágneses összeférhetőség: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat; |
| --- | --- |

b)

elektromágneses összeférhetőség: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat;

| c) | az akkumulátor feszültségének csökkenése folyamatos kisülés miatt: a 6.4.2.14. szakaszban leírt vizsgálat; |
| --- | --- |

c)

az akkumulátor feszültségének csökkenése folyamatos kisülés miatt: a 6.4.2.14. szakaszban leírt vizsgálat;

| d) | az utastér-ellenőrzéstől származó téves riasztás: a 6.4.2.15. szakaszban leírt vizsgálat. |
| --- | --- |

d)

az utastér-ellenőrzéstől származó téves riasztás: a 6.4.2.15. szakaszban leírt vizsgálat.

| 6.3.1.2.2. | Ha a jóváhagyást kérelmező igazolni tudja – például műszaki adatokkal –, hogy a téves riasztás elleni védelem kielégítő, akkor a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat a fenti vizsgálatok közül néhánytól eltekinthet. |
| --- | --- |

6.3.1.2.2.

Ha a jóváhagyást kérelmező igazolni tudja – például műszaki adatokkal –, hogy a téves riasztás elleni védelem kielégítő, akkor a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat a fenti vizsgálatok közül néhánytól eltekinthet.

6.3.2.   Riasztási hangjelzés

6.3.2.1.   Általános előírások

A figyelmeztető jelzésnek tisztán hallhatónak és felismerhetőnek kell lennie, és jelentősen különböznie kell a közúti közlekedésben előforduló más hangjelzésektől.

Az eredeti hangjelző készüléken kívül egy külön hangjelző készülék is beépíthető a járműnek a jármű-riasztórendszer által ellenőrzött olyan területére, ahol nem lehet könnyen és gyorsan hozzáférni.

Az alábbi 6.3.2.3.1. szakasz szerinti külön hangjelző készülék alkalmazása esetén a jármű-riasztórendszer kiegészítésül működtetheti az eredeti szokásos hangjelző készüléket is, feltéve, ha a szokásos hangjelző készülék (amelyhez általában könnyebben hozzá lehet férni) esetleges manipulálása nem befolyásolja a kiegészítő hangjelző készülék működését.

6.3.2.2.   A hangjelzés időtartama

| Legalább | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| Legfeljebb | : | 30 s |

Legalább

:

25 s

Legfeljebb

:

30 s

A hangjelzés csak a jármű állapotába történő következő beavatkozás után szólalhat meg újra, azaz a fent megadott idő eltelte után. (Korlátozások: lásd a fenti 6.3.1.1. és 6.3.1.2. szakaszt.)

A riasztórendszer kikapcsolásának a jelzést azonnal meg kell szüntetnie.

6.3.2.3.   A hangjelzésre vonatkozó előírások

| 6.3.2.3.1. | Állandó hangszínű hangjelző készülék (állandó frekvenciaspektrum), például kürt, amelynek akusztikai stb. adatai megfelelnek az EGB 28. sz. előírása I. részének.
  Szaggatott jelzés (be/ki):
  Indítófrekvencia: ... (2 ± 1) Hz
  Bekapcsolt állapot időtartama = kikapcsolt állapot időtartama ± 10 % |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.

Állandó hangszínű hangjelző készülék (állandó frekvenciaspektrum), például kürt, amelynek akusztikai stb. adatai megfelelnek az EGB 28. sz. előírása I. részének.

Szaggatott jelzés (be/ki):

Indítófrekvencia: ... (2 ± 1) Hz

Bekapcsolt állapot időtartama = kikapcsolt állapot időtartama ± 10 %

| 6.3.2.3.2. | Hangjelző készülék frekvenciamodulációval: akusztikai stb. adatok az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint, de a fent említett tartományon belül (1 800–3 550 Hz) elég jelentős frekvenciatartományt mindkét irányban azonos mértékben végigjár.
  Átmenő frekvencia: ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

6.3.2.3.2.

Hangjelző készülék frekvenciamodulációval: akusztikai stb. adatok az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint, de a fent említett tartományon belül (1 800–3 550 Hz) elég jelentős frekvenciatartományt mindkét irányban azonos mértékben végigjár.

Átmenő frekvencia: ... (2 ± 1) Hz

| 6.3.2.3.3. | Hangnyomásszint
  A hangforrás:






  i. | vagy az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint jóváhagyott hangjelző készülék; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.3.3.

Hangnyomásszint

A hangforrás:

i.

vagy az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint jóváhagyott hangjelző készülék;

| ii. | vagy olyan készülék legyen, amely megfelel az EGB 28. sz. előírása I. része 6.1. és 6.2. szakaszának. |
| --- | --- |

ii.

vagy olyan készülék legyen, amely megfelel az EGB 28. sz. előírása I. része 6.1. és 6.2. szakaszának.

Az eredeti hangjelző készüléktől eltérő hangforrás esetében azonban a legkisebb hangnyomásszint 100 dB(A) értékre csökkenthető, a 28. sz. előírás I. része szerint mérve.

6.3.3.   Fényjelzés – ha van

6.3.3.1.   Általános előírások

A járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába történő beavatkozás esetén a készüléknek az alábbi 6.3.3.2. és 6.3.3.3. szakaszban leírtaknak megfelelő fényjelzést kell működésbe hoznia.

6.3.3.2.   A fényjelzés időtartama

A riasztás bekapcsolása után a fényjelzésnek 25 másodperc és 5 perc közötti időtartamig kell működnie. A riasztórendszer kikapcsolásának azonnal meg kell szüntetnie a jelzést.

6.3.3.3.   A fényjelzés típusa

A jármű valamennyi irányjelzőjének és/vagy utastér-világításának villogása, beleértve az azonos áramkörön lévő összes lámpát.

Indítófrekvencia: ... (2 ± 1) Hz

A hangjelzéshez viszonyítva a fényjelzés lehet aszinkron.

Bekapcsolt állapot időtartama = kikapcsolt állapot időtartama ± 10 %

6.3.4.   Rádiós riasztás (személyhívó) – ha van

A jármű-riasztórendszerben lehet olyan funkció, amely rádióhullámok adásával állít elő riasztásjelet.

6.3.5.   A riasztórendszer bekapcsolásának letiltása

| 6.3.5.1. | Ki kell zárni, hogy a riasztórendszert szándékosan vagy véletlenül be lehessen kapcsolni, amikor a motor jár. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

Ki kell zárni, hogy a riasztórendszert szándékosan vagy véletlenül be lehessen kapcsolni, amikor a motor jár.

6.3.6.   A jármű-riasztórendszer bekapcsolása és kikapcsolása

6.3.6.1.   Bekapcsolás

A jármű-riasztórendszer bekapcsolása bármilyen megfelelő eszközzel megengedett, feltéve, hogy az ilyen eszköz nem okoz véletlenül téves riasztást.

6.3.6.2.   Kikapcsolás

A jármű-riasztórendszer kikapcsolása a lenti eszközök valamelyikével vagy azok kombinációjával történhet. Az azonos teljesítményt nyújtó egyéb eszközök alkalmazása megengedett.

| 6.3.6.2.1. | Kívülről használható (az ezen előírás 10. mellékletének követelményeinek megfelelő) mechanikus kulcs, amely a jármű legalább 1 000 variációval rendelkező központi zárrendszerével párosulhat. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

Kívülről használható (az ezen előírás 10. mellékletének követelményeinek megfelelő) mechanikus kulcs, amely a jármű legalább 1 000 variációval rendelkező központi zárrendszerével párosulhat.

| 6.3.6.2.2. | Elektromos/elektronikus készülék, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval, amely ugrókódokat alkalmaz és/vagy a végigkérdezése legalább 10 napot igényel, például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehet kipróbálni. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Elektromos/elektronikus készülék, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval, amely ugrókódokat alkalmaz és/vagy a végigkérdezése legalább 10 napot igényel, például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehet kipróbálni.

| 6.3.6.2.3. | Mechanikus kulcs vagy elektromos/elektronikus készülék a védett utastéren belül, kiszállási/beszállási késleltetéssel. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

Mechanikus kulcs vagy elektromos/elektronikus készülék a védett utastéren belül, kiszállási/beszállási késleltetéssel.

6.3.7.   Kiszállási késleltetés

Ha a jármű-riasztórendszer bekapcsoló készüléke a védett területen belül van beépítve, kiszállási késleltetést kell biztosítani. Lehetővé kell tenni, hogy a kiszállási késleltetést be lehessen állítani úgy, hogy a kapcsoló működtetése után a késleltetés 15 és 45 másodperc között legyen. A késleltetésnek az egyéni igények szerint állíthatónak kell lennie.

6.3.8.   Beszállási késleltetés

Ha a jármű-riasztórendszer kikapcsoló készüléke a védett területen belül van beépítve, legalább 5 másodperces és legfeljebb 15 másodperces késleltetést kell lehetővé tenni a hang- és fényjelzések működésbe lépése előtt. A késleltetésnek az egyéni igények szerint állíthatónak kell lennie.

6.3.9.   Állapotkijelző

| 6.3.9.1. | A jármű-riasztórendszer állapotáról (bekapcsolva, kikapcsolva, riasztásbekapcsolási időtartam, riasztás be lett kapcsolva) adandó tájékoztatás céljából vizuális kijelzők felszerelhetők az utastéren kívül és belül. A jármű utasterén kívül felszerelt fényjelzés fényerőssége legfeljebb 0,5 cd lehet. |
| --- | --- |

6.3.9.1.

A jármű-riasztórendszer állapotáról (bekapcsolva, kikapcsolva, riasztásbekapcsolási időtartam, riasztás be lett kapcsolva) adandó tájékoztatás céljából vizuális kijelzők felszerelhetők az utastéren kívül és belül. A jármű utasterén kívül felszerelt fényjelzés fényerőssége legfeljebb 0,5 cd lehet.

| 6.3.9.2. | Ha a gyors dinamikus műveletekre, mint például a rendszer kikapcsolására vagy bekapcsolására van kijelzés, akkor annak a 6.3.9.1. szakasz szerinti fényjelzésnek kell lennie. Ilyen vizuális kijelzés lehet az irányjelzők és/vagy az utastér-világítás egyidejű működése is, feltéve, hogy az irányjelzők nem maradnak 3 másodpercnél hosszabb ideig bekapcsolva. |
| --- | --- |

6.3.9.2.

Ha a gyors dinamikus műveletekre, mint például a rendszer kikapcsolására vagy bekapcsolására van kijelzés, akkor annak a 6.3.9.1. szakasz szerinti fényjelzésnek kell lennie. Ilyen vizuális kijelzés lehet az irányjelzők és/vagy az utastér-világítás egyidejű működése is, feltéve, hogy az irányjelzők nem maradnak 3 másodpercnél hosszabb ideig bekapcsolva.

6.3.10.   Energiaellátás

A jármű-riasztórendszer energiaforrása lehet a jármű akkumulátora vagy újratölthető akkumulátor. Ha van, használható további újratölthető vagy újra nem tölthető akkumulátor. Ezek az akkumulátorok semmiképpen sem szolgáltathatnak energiát a jármű többi elektromos rendszerének.

6.3.11.   A választható funkciókra vonatkozó előírások

6.3.11.1.   Önellenőrzés, automatikus hibajelzés

A jármű-riasztórendszer bekapcsolásakor a rendszer önellenőrzéssel (valószínűségi ellenőrzés) érzékelhet rendellenes helyzeteket, például nyitott ajtók stb., és ezeket jelezheti.

6.3.11.2.   Pánikriasztó

A pánikriasztó fényjelzést, hangjelzést, illetve rádiós riasztást tesz lehetővé a jármű-riasztórendszer állapotától (bekapcsolva vagy kikapcsolva), illetve működésétől függetlenül. Ennek a riasztásnak a jármű belsejéből kell bekapcsolhatónak lennie, és nem befolyásolhatja a jármű-riasztórendszer állapotát (bekapcsolva vagy kikapcsolva). Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a jármű használója ki tudja kapcsolni a segélykérő riasztót. Hangjelzéses riasztás esetén az egy riasztásbekapcsoláshoz tartozó időtartamot nem szabad korlátozni. A pánikriasztó nem gátolhatja meg a motor indítását, és nem állíthatja le, ha az jár.

6.4.   MŰKÖDÉSI PARAMÉTEREK ÉS VIZSGÁLATOK (8)

6.4.1.   Működési paraméterek

A jármű-riasztórendszer minden komponensének hibátlanul kell működnie a következő viszonyok között:

6.4.1.1.   Környezeti viszonyok

A környezeti hőmérsékletre a következő két osztály van meghatározva:

| a) | – 40 °C és + 85 °C közötti hőmérséklet az utas- vagy csomagtérbe beépített alkatrészekre; |
| --- | --- |

a)

– 40 °C és + 85 °C közötti hőmérséklet az utas- vagy csomagtérbe beépített alkatrészekre;

| b) | eltérő rendelkezés hiányában – 40 °C és + 125 °C közötti hőmérséklet a motortérbe beépített alkatrészekre. |
| --- | --- |

b)

eltérő rendelkezés hiányában – 40 °C és + 125 °C közötti hőmérséklet a motortérbe beépített alkatrészekre.

6.4.1.2.   A beépítés védelmi fokozata

A következő fokú védelmet kell biztosítani, az IEC 529–1989 sz. kiadványának megfelelően:

| i. | IP 40 az utastérbe beépített alkatrészekre; |
| --- | --- |

i.

IP 40 az utastérbe beépített alkatrészekre;

| ii. | IP 42 a nyitott sportautók/kabriók és mozgatható tetőlemezes személygépkocsik utasterébe beépítendő alkatrészekre, ha a beépítési hely IP 40 fokozatúnál nagyobb védelmet kíván meg; |
| --- | --- |

ii.

IP 42 a nyitott sportautók/kabriók és mozgatható tetőlemezes személygépkocsik utasterébe beépítendő alkatrészekre, ha a beépítési hely IP 40 fokozatúnál nagyobb védelmet kíván meg;

| iii. | IP 54 az összes többi alkatrészre. |
| --- | --- |

iii.

IP 54 az összes többi alkatrészre.

A jármű-riasztórendszer gyártójának a beépítési útmutatóban ismertetnie kell a rendszer részeinek elhelyezésére vonatkozó, porral, vízzel és hőmérséklettel kapcsolatos korlátozásokat.

6.4.1.3.   Időjárás-állóság

7 nap az IEC 68-2-30-1980 szerint.

6.4.1.4.   Villamos paraméterek

Névleges tápfeszültség: 12 V

Működési tápfeszültség-tartomány: 9 V-tól 15 V-ig a 6.4.1.1. szakasz szerinti hőmérséklet-tartományban

Túlfeszültség megengedett időtartama 23 °C hőmérsékleten:

U = 18 V-nál max. 1 óra

U = 24 V-nál max. 1 perc

6.4.2.   Vizsgálati feltételek

6.4.2.1.   Működési vizsgálatok

| 6.4.2.1.1. | Ellenőrizni kell, hogy a jármű-riasztórendszer megfelel-e a következőknek: | riasztási időtartam a 6.3.2.2. és 6.3.3.2. szakasz szerint, |
| --- | --- | --- |

6.4.2.1.1.

Ellenőrizni kell, hogy a jármű-riasztórendszer megfelel-e a következőknek:

riasztási időtartam a 6.3.2.2. és 6.3.3.2. szakasz szerint,

| | frekvencia és a be/kikapcsolás aránya a 6.3.3.3. és 6.3.2.3.1. vagy 6.3.2.3.2. szakasz szerint, |
| --- | --- |

frekvencia és a be/kikapcsolás aránya a 6.3.3.3. és 6.3.2.3.1. vagy 6.3.2.3.2. szakasz szerint,

| | adott esetben a riasztási ciklusok száma a 6.3.1.1. szakasz szerint, |
| --- | --- |

adott esetben a riasztási ciklusok száma a 6.3.1.1. szakasz szerint,

| | a riasztórendszer-bekapcsolás 6.3.5. szakasz szerinti letiltásának ellenőrzése. |
| --- | --- |

a riasztórendszer-bekapcsolás 6.3.5. szakasz szerinti letiltásának ellenőrzése.

| 6.4.2.1.2. | Szokásos vizsgálati feltételek
  Feszültség U = (12 ± 0,2) V
  Hőmérséklet: ... T = (23 ± 5) °C |
| --- | --- |

6.4.2.1.2.

Szokásos vizsgálati feltételek

Feszültség U = (12 ± 0,2) V

Hőmérséklet: ... T = (23 ± 5) °C

6.4.2.2.   Ellenállás a hőmérséklet és a feszültség változásainak

Ellenőrizni kell, hogy a 6.4.2.1.1. szakasz előírásai a következő körülmények között is teljesülnek-e:

| 6.4.2.2.1. | Vizsgálati hőmérséklet: ... T (– 40 ± 2) °C
  Vizsgálati feszültség: ... U = (9 ± 0,2) V
  Tárolás időtartama: ... 4 óra |
| --- | --- |

6.4.2.2.1.

Vizsgálati hőmérséklet: ... T (– 40 ± 2) °C

Vizsgálati feszültség: ... U = (9 ± 0,2) V

Tárolás időtartama: ... 4 óra

| 6.4.2.2.2. | Az utas- vagy csomagtérbe beépített alkatrészek esetében | Vizsgálati hőmérséklet: ... T = (+ 85 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.2.

Az utas- vagy csomagtérbe beépített alkatrészek esetében

Vizsgálati hőmérséklet: ... T = (+ 85 ± 2) °C

| | Vizsgálati feszültség: ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Vizsgálati feszültség: ... U = (15 ± 0,2) V

| | Tárolás időtartama: ... 4 óra |
| --- | --- |

Tárolás időtartama: ... 4 óra

| 6.4.2.2.3. | Eltérő rendelkezés hiányában a motortérbe beépítendő alkatrészek esetében: | Vizsgálati hőmérséklet: ... T = (+ 125 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.3.

Eltérő rendelkezés hiányában a motortérbe beépítendő alkatrészek esetében:

Vizsgálati hőmérséklet: ... T = (+ 125 ± 2) °C

| | Vizsgálati feszültség: ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Vizsgálati feszültség: ... U = (15 ± 0,2) V

| | Tárolás időtartama: ... 4 óra |
| --- | --- |

Tárolás időtartama: ... 4 óra

| 6.4.2.2.4. | A jármű-riasztórendszert mind bekapcsolt, mind kikapcsolt állapotban 18 ± 0,2 V-os túlfeszültségnek kell kitenni 1 órán keresztül. |
| --- | --- |

6.4.2.2.4.

A jármű-riasztórendszert mind bekapcsolt, mind kikapcsolt állapotban 18 ± 0,2 V-os túlfeszültségnek kell kitenni 1 órán keresztül.

| 6.4.2.2.5. | A jármű-riasztórendszert mind bekapcsolt, mind kikapcsolt állapotban 24 ± 0,2 V-os túlfeszültségnek kell kitenni 1 percen keresztül. |
| --- | --- |

6.4.2.2.5.

A jármű-riasztórendszert mind bekapcsolt, mind kikapcsolt állapotban 24 ± 0,2 V-os túlfeszültségnek kell kitenni 1 percen keresztül.

6.4.2.3.   Biztonságos működés az idegentest- és vízbehatolással szembeni védelem vizsgálata után

Az IEC 529-1989 szerinti idegentest- és vízbehatolásnak a 6.4.1.2. szakasz szerinti védelmi fokozatnak megfelelő vizsgálata után meg kell ismételni a 6.4.2.1. szakasz szerinti működési vizsgálatokat.

6.4.2.4.   Biztonságos működés a páralecsapódás hatásának vizsgálata után

Az IEC 68-2-30 (1980) szerinti nedvességállósági vizsgálat után meg kell ismételni a 6.4.2.1. szakasz szerinti működési vizsgálatokat.

6.4.2.5.   A fordított polaritás elleni védelem vizsgálata

A jármű-riasztórendszert és alkatrészeit legfeljebb 13 V-os, 2 percen keresztül fennálló feszültségnél a fordított polaritás nem teheti tönkre. E vizsgálat után a 6.4.2.1. szakasz szerinti működési vizsgálatokat meg kell ismételni, szükség esetén a biztosítékok cseréje után.

6.4.2.6.   A rövidzárlat elleni védelem vizsgálata

A jármű-riasztórendszer elektromos csatlakozásainál 13 V-os feszültségig nem léphet fel földzárlat és/vagy biztosítékkal kell védeni őket. E vizsgálat után a 6.4.2.1. szakasz szerinti működési vizsgálatokat meg kell ismételni, szükség esetén a biztosítékok cseréje után.

6.4.2.7.   Energiafogyasztás bekapcsolt állapotban

A teljes riasztórendszer, beleértve az állapotkijelzőt is, energiafogyasztása bekapcsolt állapotban a 6.4.1.2. szakaszban megadott feltételek között átlagosan nem lehet több, mint 20 mA.

6.4.2.8.   Biztonságos működés rázópróba után

| 6.4.2.8.1. | Ehhez a vizsgálathoz az alkatrészeket két csoportra kell osztani:







  1. típus | : | szokásosan a járműbe szerelt alkatrészek, |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. típus | : | a motorhoz csatlakoztatható alkatrészek. |

6.4.2.8.1.

Ehhez a vizsgálathoz az alkatrészeket két csoportra kell osztani:

1. típus

:

szokásosan a járműbe szerelt alkatrészek,

2. típus

:

a motorhoz csatlakoztatható alkatrészek.

| 6.4.2.8.2. | Az alkatrészeket vagy a jármű-riasztórendszert olyan szinuszos rezgésnek kell kitenni, amelynek a következők a jellemzői:






  6.4.2.8.2.1. | Az 1. típus esetében:
  A frekvenciának 20 Hz és 500 Hz között állíthatónak kell lennie, az amplitúdó legfeljebb ± 2 mm, a gyorsulás pedig legfeljebb 3 g lehet (0 és a csúcsérték között). |
| --- | --- | --- |

6.4.2.8.2.

Az alkatrészeket vagy a jármű-riasztórendszert olyan szinuszos rezgésnek kell kitenni, amelynek a következők a jellemzői:

6.4.2.8.2.1.

Az 1. típus esetében:

A frekvenciának 20 Hz és 500 Hz között állíthatónak kell lennie, az amplitúdó legfeljebb ± 2 mm, a gyorsulás pedig legfeljebb 3 g lehet (0 és a csúcsérték között).

| 6.4.2.8.2.2. | A 2. típus esetében:
  A frekvenciának 20 Hz és 300 Hz között állíthatónak kell lennie, az amplitúdó legfeljebb ± 2 mm, a gyorsulás pedig legfeljebb 15 g lehet (0 és a csúcsérték között). |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.2.

A 2. típus esetében:

A frekvenciának 20 Hz és 300 Hz között állíthatónak kell lennie, az amplitúdó legfeljebb ± 2 mm, a gyorsulás pedig legfeljebb 15 g lehet (0 és a csúcsérték között).

| 6.4.2.8.2.3. | Mind az 1., mind a 2. típus esetében:
  a frekvenciaingadozás 1 oktáv/perc,
  a ciklusok száma 10, a próbát mindhárom tengely irányában el kell végezni,
  a rezgést kis frekvencián a legnagyobb állandó amplitúdóval, nagy frekvencián pedig a legnagyobb állandó gyorsulással kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.3.

Mind az 1., mind a 2. típus esetében:

a frekvenciaingadozás 1 oktáv/perc,

a ciklusok száma 10, a próbát mindhárom tengely irányában el kell végezni,

a rezgést kis frekvencián a legnagyobb állandó amplitúdóval, nagy frekvencián pedig a legnagyobb állandó gyorsulással kell alkalmazni.

| 6.4.2.8.3. | A rázópróba alatt a jármű-riasztórendszernek elektromosan csatlakoztatva kell lennie és a kábelnek 200 milliméter után rögzítve kell lennie. |
| --- | --- |

6.4.2.8.3.

A rázópróba alatt a jármű-riasztórendszernek elektromosan csatlakoztatva kell lennie és a kábelnek 200 milliméter után rögzítve kell lennie.

| 6.4.2.8.4. | A rázópróba után a 6.4.2.1. szakasz szerinti működési vizsgálatokat meg kell ismételni. |
| --- | --- |

6.4.2.8.4.

A rázópróba után a 6.4.2.1. szakasz szerinti működési vizsgálatokat meg kell ismételni.

6.4.2.9.   Tartóssági vizsgálat

A 6.4.2.1.2. szakaszban meghatározott vizsgálati feltételek között 300 teljes riasztási ciklust (hang és/vagy fény) kell indítani, a hangjelző készülék 5-5 perces pihentetésével.

6.4.2.10.   A (járműre kívülről felszerelt) külső kulcsos kapcsoló vizsgálata

Az alábbi vizsgálatokat csak akkor kell elvégezni, ha az eredeti ajtózár zárhengerét nem használják.

| 6.4.2.10.1. | A kulcsos kapcsolót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy teljes mértékben működőképes maradjon mindkét irányban történő 2 500 bekapcsolási/kikapcsolási ciklus után, amelyet követően a berendezést legalább 96 órás, az IEC 68-2-11-1981 szabványnak megfelelő, sópermetkamrában végzett korrózióállósági vizsgálatnak vetették alá. |
| --- | --- |

6.4.2.10.1.

A kulcsos kapcsolót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy teljes mértékben működőképes maradjon mindkét irányban történő 2 500 bekapcsolási/kikapcsolási ciklus után, amelyet követően a berendezést legalább 96 órás, az IEC 68-2-11-1981 szabványnak megfelelő, sópermetkamrában végzett korrózióállósági vizsgálatnak vetették alá.

6.4.2.11.   Az utastér védelmére szolgáló rendszerek vizsgálata

A riasztónak működésbe kell lépnie, ha egy 0,2 × 0,15 m méretű függőleges lapot 0,4 m/s sebességgel 0,3 m-re (a függőleges lap közepétől mérve) becsúsztatnak az első ajtó nyitott ablakán keresztül az utastérbe előre és párhuzamosan az úttal, a jármű hosszirányú középsíkjával 45°-ot bezáró szögben. (Lásd az ezen előírás 8. mellékletében szereplő rajzokat.)

6.4.2.12.   Elektromágneses összeférhetőség

A jármű-riasztórendszeren el kell végezni a 9. mellékletben leírt vizsgálatot.

6.4.2.13.   Védelem téves riasztás ellen a jármű megütése esetén

Meg kell győződni arról, hogy egy 165 mm átmérőjű és 70 ± 10 Shore A keménységű félgömb alakú test ívelt felületével a jármű karosszériájára vagy üvegezett felületére mért 4,5 Joule energiájú ütés nem okoz téves riasztást.

6.4.2.14.   Védelem feszültségcsökkenés miatti téves riasztás ellen

Meg kell győződni arról, hogy a fő akkumulátor feszültségének 0,5 V/h lassú folyamatos kisüléssel 3 V feszültségre történő csökkenése nem okoz téves riasztást.

Vizsgálati feltételek: lásd a fenti 6.4.2.1.2. szakaszt.

6.4.2.15.   Az utastér-ellenőrzés téves riasztása elleni védelem vizsgálata

Az utastér védelmére szolgáló, a fenti 6.3.1.1. szakasz szerinti rendszereket járművel együtt kell vizsgálni a szokásos feltételek között (lásd a 6.4.2.1.2. szakaszt).

A gyártó útmutatója szerint beépített rendszer nem kapcsolhat be akkor, amikor 0,5 s időközökkel ötször elvégzik a fenti 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálatot.

A járművet megérintő vagy a körül mozgó személy (ha az ablakok zárva vannak) nem okozhat téves riasztást.

6.5.   ÚTMUTATÓK

Minden jármű-riasztórendszerhez mellékelni kell az alábbi dokumentumokat:

| 6.5.1. | Beépítési útmutató, amely tartalmazza a következőket:






  6.5.1.1. | azoknak a járműveknek és járműmodelleknek a felsorolása, amelyekhez a készüléket tervezték. Ez a felsorolás lehet konkrét vagy általános, például „minden 12 V-os negatív földelésű akkumulátorral felszerelt benzinmotoros személygépkocsi”, |
| --- | --- | --- |

6.5.1.

Beépítési útmutató, amely tartalmazza a következőket:

6.5.1.1.

azoknak a járműveknek és járműmodelleknek a felsorolása, amelyekhez a készüléket tervezték. Ez a felsorolás lehet konkrét vagy általános, például „minden 12 V-os negatív földelésű akkumulátorral felszerelt benzinmotoros személygépkocsi”,

| 6.5.1.2. | a fényképekkel és/vagy egyértelmű rajzokkal illusztrált beépítési módszer, |
| --- | --- |

6.5.1.2.

a fényképekkel és/vagy egyértelmű rajzokkal illusztrált beépítési módszer,

| 6.5.1.3. | indításgátlót is tartalmazó jármű-riasztórendszer esetében az ezen előírás IV. részében szereplő előírások teljesüléséhez szükséges kiegészítő utasítások. |
| --- | --- |

6.5.1.3.

indításgátlót is tartalmazó jármű-riasztórendszer esetében az ezen előírás IV. részében szereplő előírások teljesüléséhez szükséges kiegészítő utasítások.

| 6.5.2. | Kitöltetlen beépítési nyilatkozat a 7. mellékletben lévő minta szerint. |
| --- | --- |

6.5.2.

Kitöltetlen beépítési nyilatkozat a 7. mellékletben lévő minta szerint.

| 6.5.3. | Általános nyilatkozat a jármű-riasztórendszer vevője számára, amely felhívja a figyelmet a következőkre: | a jármű-riasztórendszert a gyártó útmutatása szerint kell beépíteni, |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Általános nyilatkozat a jármű-riasztórendszer vevője számára, amely felhívja a figyelmet a következőkre:

a jármű-riasztórendszert a gyártó útmutatása szerint kell beépíteni,

| | a beépítéssel ajánlatos szakembert megbízni (a jármű-riasztórendszer gyártója ajánlhat megfelelő szakembereket), |
| --- | --- |

a beépítéssel ajánlatos szakembert megbízni (a jármű-riasztórendszer gyártója ajánlhat megfelelő szakembereket),

| | a jármű-riasztórendszert kísérő beépítési nyilatkozatot a beépítést végző szakembernek kell kiállítania. |
| --- | --- |

a jármű-riasztórendszert kísérő beépítési nyilatkozatot a beépítést végző szakembernek kell kiállítania.

| 6.5.4. | Használati útmutató |
| --- | --- |

6.5.4.

Használati útmutató

| 6.5.5. | Karbantartási útmutató |
| --- | --- |

6.5.5.

Karbantartási útmutató

| 6.5.6. | Általános figyelmeztetés a rendszeren végzett bármilyen módosítás vagy kiegészítés veszélyeire vonatkozóan; az ilyen módosítás és kiegészítés automatikusan érvényteleníti a fenti 6.5.2. szakaszban említett beépítési nyilatkozatot. |
| --- | --- |

6.5.6.

Általános figyelmeztetés a rendszeren végzett bármilyen módosítás vagy kiegészítés veszélyeire vonatkozóan; az ilyen módosítás és kiegészítés automatikusan érvényteleníti a fenti 6.5.2. szakaszban említett beépítési nyilatkozatot.

| 6.5.7. | Az ezen előírás 4.4. szakaszában említett nemzetközi jóváhagyási jel helyének megadása, illetve az ezen előírás 4.10. szakaszban említett nemzetközi megfelelőségi tanúsítvány. |
| --- | --- |

6.5.7.

Az ezen előírás 4.4. szakaszában említett nemzetközi jóváhagyási jel helyének megadása, illetve az ezen előírás 4.10. szakaszban említett nemzetközi megfelelőségi tanúsítvány.

7.   III. RÉSZ: JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA RIASZTÓRENDSZERÜK TEKINTETÉBEN

Ha ezen előírás I. része szerint jóváhagyott jármű-riasztórendszert alkalmaznak abban a járműben, amelyre az ezen előírás IV. része szerinti jóváhagyást kérik, akkor nem kell megismételni azokat a vizsgálatokat, amelyeket a jármű-riasztórendszeren el kellett végezni az ezen előírás I. része szerinti jóváhagyáshoz.

7.1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás III. részének alkalmazásában:

| 7.1.1. | „Riasztórendszer”: eredeti termékként egy járműtípusba beépített alkatrészek együttese, amelyet arra terveztek, hogy jelezze a járműbe való behatolást vagy a jármű állapotába történő beavatkozást; az ilyen rendszerek további védelmet nyújthatnak a jármű jogosulatlan használatának megakadályozására. |
| --- | --- |

7.1.1.

„Riasztórendszer”: eredeti termékként egy járműtípusba beépített alkatrészek együttese, amelyet arra terveztek, hogy jelezze a járműbe való behatolást vagy a jármű állapotába történő beavatkozást; az ilyen rendszerek további védelmet nyújthatnak a jármű jogosulatlan használatának megakadályozására.

| 7.1.2. | „Járműtípus, riasztórendszere tekintetében”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:






  a) | a gyártó márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

„Járműtípus, riasztórendszere tekintetében”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

a)

a gyártó márkaneve vagy védjegye;

| b) | a jármű olyan jellemzői, amelyek jelentősen befolyásolják a riasztórendszer működését; |
| --- | --- |

b)

a jármű olyan jellemzői, amelyek jelentősen befolyásolják a riasztórendszer működését;

| c) | a riasztórendszer vagy jármű-riasztórendszer típusa és kialakítása. |
| --- | --- |

c)

a riasztórendszer vagy jármű-riasztórendszer típusa és kialakítása.

| 7.1.3. | „Jármű jóváhagyása”: járműtípus jóváhagyása az alábbi 7.2., 7.3. és 7.4. szakasz előírásai tekintetében. |
| --- | --- |

7.1.3.

„Jármű jóváhagyása”: járműtípus jóváhagyása az alábbi 7.2., 7.3. és 7.4. szakasz előírásai tekintetében.

| 7.1.4. | A III. részre vonatkozó többi fogalommeghatározást ezen előírás 6.1. szakasza tartalmazza. |
| --- | --- |

7.1.4.

A III. részre vonatkozó többi fogalommeghatározást ezen előírás 6.1. szakasza tartalmazza.

7.2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 7.2.1. | A riasztórendszert úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába történő beavatkozás esetén figyelmeztető jelzést kell adnia, továbbá tartalmazhat indításgátlót is.
  A figyelmeztető jelzésnek hangjelzésnek kell lennie, és azon felül lehet még fényjelzés, rádiós riasztás vagy ezek kombinációja is. |
| --- | --- |

7.2.1.

A riasztórendszert úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába történő beavatkozás esetén figyelmeztető jelzést kell adnia, továbbá tartalmazhat indításgátlót is.

A figyelmeztető jelzésnek hangjelzésnek kell lennie, és azon felül lehet még fényjelzés, rádiós riasztás vagy ezek kombinációja is.

| 7.2.2. | A riasztórendszerrel felszerelt járműnek meg kell felelnie a vonatkozó műszaki előírásoknak, különösen az elektromágneses összeférhetőség szempontjából. |
| --- | --- |

7.2.2.

A riasztórendszerrel felszerelt járműnek meg kell felelnie a vonatkozó műszaki előírásoknak, különösen az elektromágneses összeférhetőség szempontjából.

| 7.2.3. | Ha a riasztórendszer rádióhullámokkal is működhet, például a riasztórendszer bekapcsolása, kikapcsolása vagy a riasztás továbbítása céljából, akkor meg kell felelnie a vonatkozó ETSI szabványoknak is (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 5. lábjegyzetet), például: EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) és EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (beleértve a tájékoztatási kötelezettséget is). A riasztórendszer bekapcsolásához és kikapcsolásához használt rádióhullámok frekvenciájának és legnagyobb sugárzási teljesítményének meg kell felelnie a CEPT/ERC (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 6. lábjegyzetet) 70-03 ajánlásában (2000. február 17.) a rövid hatósugarú készülékekre előírt követelményeknek (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 7. lábjegyzetet). |
| --- | --- |

7.2.3.

Ha a riasztórendszer rádióhullámokkal is működhet, például a riasztórendszer bekapcsolása, kikapcsolása vagy a riasztás továbbítása céljából, akkor meg kell felelnie a vonatkozó ETSI szabványoknak is (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 5. lábjegyzetet), például: EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) és EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (beleértve a tájékoztatási kötelezettséget is). A riasztórendszer bekapcsolásához és kikapcsolásához használt rádióhullámok frekvenciájának és legnagyobb sugárzási teljesítményének meg kell felelnie a CEPT/ERC (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 6. lábjegyzetet) 70-03 ajánlásában (2000. február 17.) a rövid hatósugarú készülékekre előírt követelményeknek (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 7. lábjegyzetet).

| 7.2.4. | A riasztórendszer és alkatrészei nem kapcsolódhatnak be véletlenül, különösen akkor nem, amikor a motor jár. |
| --- | --- |

7.2.4.

A riasztórendszer és alkatrészei nem kapcsolódhatnak be véletlenül, különösen akkor nem, amikor a motor jár.

| 7.2.5. | A riasztórendszer meghibásodása vagy áramellátásának kiesése nem befolyásolhatja a jármű biztonságos működését. |
| --- | --- |

7.2.5.

A riasztórendszer meghibásodása vagy áramellátásának kiesése nem befolyásolhatja a jármű biztonságos működését.

| 7.2.6. | A riasztórendszert, annak alkatrészeit és az általa ellenőrzött részeket úgy kell beépíteni, hogy a lehető legnagyobb mértékben kizárják azt, hogy ezeket gyorsan és figyelemfelkeltés nélkül működésképtelenné vagy tönkre lehessen tenni, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, készülékekkel vagy utánzatokkal. |
| --- | --- |

7.2.6.

A riasztórendszert, annak alkatrészeit és az általa ellenőrzött részeket úgy kell beépíteni, hogy a lehető legnagyobb mértékben kizárják azt, hogy ezeket gyorsan és figyelemfelkeltés nélkül működésképtelenné vagy tönkre lehessen tenni, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, készülékekkel vagy utánzatokkal.

| 7.2.7. | A rendszert úgy kell kialakítani, hogy a figyelmeztető jelzés valamely áramkörének zárlata azon az áramkörön kívül, ahol a zárlat keletkezett, semmilyen szempontból ne okozza a riasztórendszer működésképtelenségét. |
| --- | --- |

7.2.7.

A rendszert úgy kell kialakítani, hogy a figyelmeztető jelzés valamely áramkörének zárlata azon az áramkörön kívül, ahol a zárlat keletkezett, semmilyen szempontból ne okozza a riasztórendszer működésképtelenségét.

7.3.   RÉSZLETES KÖVETELMÉNYEK

7.3.1.   A védelem mértéke

7.3.1.1.   Különleges követelmények

A riasztórendszernek legalább a jármű bármelyik ajtajának, a motorháztetőnek és a csomagtartónak a kinyitását észlelnie és jeleznie kell. A fényforrások, például az utastér világításának meghibásodása vagy kikapcsolása nem akadályozhatja a védelem működését.

Megengedhető hatékony kiegészítő érzékelők beépítése, például a következők megjelenítésére:

| i. | a járműbe történő behatolás, például utastér-ellenőrzés, ablaküveg-ellenőrzés, üvegfelület betörése; vagy |
| --- | --- |

i.

a járműbe történő behatolás, például utastér-ellenőrzés, ablaküveg-ellenőrzés, üvegfelület betörése; vagy

| ii. | járműlopási kísérlet, például dőlésérzékelő, |
| --- | --- |

ii.

járműlopási kísérlet, például dőlésérzékelő,

figyelembe véve a szükségtelen riasztás (= téves riasztás, lásd az alábbi 7.3.1.2. szakaszt) megakadályozását szolgáló intézkedéseket.

Ha ezek a kiegészítő érzékelők riasztásjelet adnak még a behatolás után is (például üvegfelület betörése miatt) vagy külső hatásra (például szél), akkor a fent említett érzékelők valamelyikével működésbe hozott riasztásjel legfeljebb 10-szer kapcsolódhat be a riasztórendszer egy működési periódusa alatt.

Ilyenkor a működési periódust korlátoznia kell a rendszer jogosult kikapcsolásának, amelyre a jármű használójának beavatkozásával kerül sor.

A kiegészítő érzékelők egyes fajtáit – például az (ultrahangos, infravörös) utastér-ellenőrzést vagy a dőlésérzékelőt stb. – lehessen szándékosan hatástalanítani. Az ilyen hatástalanítást minden alkalommal a riasztórendszer bekapcsolása előtt külön szándékos művelettel kell elvégezni. Ki kell zárni, hogy az érzékelők a riasztórendszer bekapcsolt állapotában hatástalaníthatók legyenek.

7.3.1.2.   Védelem téves riasztás ellen

| 7.3.1.2.1. | biztosítani kell, hogy a riasztórendszer sem bekapcsolt, sem kikapcsolt állapotban ne adjon szükségtelenül riasztási hangjelzést olyan esetekben, mint:






  a) | a jármű megütése: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat; |
| --- | --- | --- |

7.3.1.2.1.

biztosítani kell, hogy a riasztórendszer sem bekapcsolt, sem kikapcsolt állapotban ne adjon szükségtelenül riasztási hangjelzést olyan esetekben, mint:

a)

a jármű megütése: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat;

| b) | elektromágneses összeférhetőség: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat; |
| --- | --- |

b)

elektromágneses összeférhetőség: a 6.4.2.13. szakaszban leírt vizsgálat;

| c) | az akkumulátor feszültségének csökkenése folyamatos kisülés miatt: a 6.4.2.14. szakaszban leírt vizsgálat; |
| --- | --- |

c)

az akkumulátor feszültségének csökkenése folyamatos kisülés miatt: a 6.4.2.14. szakaszban leírt vizsgálat;

| d) | az utastér-ellenőrzéstől származó téves riasztás: a 6.4.2.15. szakaszban leírt vizsgálat. |
| --- | --- |

d)

az utastér-ellenőrzéstől származó téves riasztás: a 6.4.2.15. szakaszban leírt vizsgálat.

| 7.3.1.2.2. | Ha a jóváhagyást kérelmező igazolni tudja – például műszaki adatokkal, – hogy a téves riasztás elleni védelem kielégítő, akkor a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat a fenti vizsgálatok közül néhánytól eltekinthet. |
| --- | --- |

7.3.1.2.2.

Ha a jóváhagyást kérelmező igazolni tudja – például műszaki adatokkal, – hogy a téves riasztás elleni védelem kielégítő, akkor a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat a fenti vizsgálatok közül néhánytól eltekinthet.

7.3.2.   Riasztási hangjelzés

7.3.2.1.   Általános előírások

A figyelmeztető jelzésnek tisztán hallhatónak és felismerhetőnek kell lennie, és jelentősen különböznie kell a közúti közlekedésben előforduló más hangjelzésektől.

Az eredeti hangjelző készüléken kívül egy külön hangjelző készülék is beépíthető a járműnek a riasztórendszer által ellenőrzött olyan területére, ahol nem lehet könnyen és gyorsan hozzáférni.

Az alábbi 7.3.2.2. szakasz szerinti külön hangjelző készülék alkalmazása esetén a riasztórendszer kiegészítésül működtetheti az eredeti szokásos hangjelző készüléket is, feltéve, ha a szokásos hangjelző készülék (amelyhez általában könnyebben hozzá lehet férni) esetleges manipulálása nem befolyásolja a kiegészítő hangjelző készülék működését.

7.3.2.2.   A hangjelzés időtartama

| Legalább | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| Legfeljebb | : | 30 s |

Legalább

:

25 s

Legfeljebb

:

30 s

A hangjelzés csak a jármű állapotába történő következő beavatkozás után szólalhat meg újra, azaz a fent megadott idő eltelte után. (Korlátozások: lásd a fenti 7.3.1.1. és 7.3.1.2. szakaszt.)

A riasztórendszer kikapcsolásának a jelzést azonnal meg kell szüntetnie.

7.3.2.3.   A hangjelzésre vonatkozó előírások

| 7.3.2.3.1. | Állandó hangszínű hangjelző készülék (állandó frekvenciaspektrum), például kürt, amelynek akusztikai stb. adatai megfelelnek az EGB 28. sz. előírása I. részének.
  Szaggatott jelzés (be/ki):
  Indítófrekvencia: ... (2 ± 1) Hz
  Bekapcsolt állapot időtartama = kikapcsolt állapot időtartama ± 10 % |
| --- | --- |

7.3.2.3.1.

Állandó hangszínű hangjelző készülék (állandó frekvenciaspektrum), például kürt, amelynek akusztikai stb. adatai megfelelnek az EGB 28. sz. előírása I. részének.

Szaggatott jelzés (be/ki):

Indítófrekvencia: ... (2 ± 1) Hz

Bekapcsolt állapot időtartama = kikapcsolt állapot időtartama ± 10 %

| 7.3.2.3.2. | Hangjelző készülék frekvenciamodulációval: akusztikai stb. adatok az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint, de a fent említett tartományon belül (1 800–3 550 Hz) elég jelentős frekvenciatartományt mindkét irányban azonos mértékben végigjár.
  Átmenő frekvencia: ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

7.3.2.3.2.

Hangjelző készülék frekvenciamodulációval: akusztikai stb. adatok az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint, de a fent említett tartományon belül (1 800–3 550 Hz) elég jelentős frekvenciatartományt mindkét irányban azonos mértékben végigjár.

Átmenő frekvencia: ... (2 ± 1) Hz

| 7.3.2.3.3. | Hangnyomásszint
  A hangforrás:






  i. | vagy az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint jóváhagyott hangjelző készülék; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3.3.

Hangnyomásszint

A hangforrás:

i.

vagy az EGB 28. sz. előírásának I. része szerint jóváhagyott hangjelző készülék;

| ii. | vagy olyan készülék legyen, amely megfelel az EGB 28. sz. előírása I. része 6.1. és 6.2. szakaszának. |
| --- | --- |

ii.

vagy olyan készülék legyen, amely megfelel az EGB 28. sz. előírása I. része 6.1. és 6.2. szakaszának.

Az eredeti hangjelző készüléktől eltérő hangforrás esetében azonban a legkisebb hangnyomásszint 100 dB(A) értékre csökkenthető, a 28. sz. előírás I. része szerint mérve.

7.3.3.   Fényjelzés – ha van

7.3.3.1.   Általános előírások

A járműbe való behatolás vagy a jármű állapotába történő beavatkozás esetén a készüléknek az alábbi 7.3.3.2. és 7.3.3.3. szakaszban leírtaknak megfelelő fényjelzést kell működésbe hoznia.

7.3.3.2.   A fényjelzés időtartama

A riasztás bekapcsolása után a fényjelzésnek 25 másodperc és 5 perc közötti időtartamig kell működnie. A riasztórendszer kikapcsolásának azonnal meg kell szüntetnie a jelzést.

7.3.3.3.   A fényjelzés típusa

A jármű valamennyi irányjelzőjének és/vagy utastér-világításának villogása, beleértve az azonos áramkörön lévő összes lámpát.

Indítófrekvencia: ... (2 ± 1) Hz

A hangjelzéshez viszonyítva a fényjelzés lehet aszinkron.

Bekapcsolt állapot időtartama = kikapcsolt állapot időtartama ± 10 %

7.3.4.   Rádiós riasztás (személyhívó) – ha van

A riasztórendszerben lehet olyan funkció, amely rádióhullámok adásával állít elő riasztásjelet.

7.3.5.   A riasztórendszer bekapcsolásának letiltása

| 7.3.5.1. | Ki kell zárni, hogy a riasztórendszert szándékosan vagy véletlenül be lehessen kapcsolni, amikor a motor jár. |
| --- | --- |

7.3.5.1.

Ki kell zárni, hogy a riasztórendszert szándékosan vagy véletlenül be lehessen kapcsolni, amikor a motor jár.

7.3.6.   A riasztórendszer bekapcsolása és kikapcsolása

7.3.6.1.   Bekapcsolás

A riasztórendszer bekapcsolása bármilyen megfelelő eszközzel megengedett, feltéve, hogy az ilyen eszköz nem okoz véletlenül téves riasztást.

7.3.6.2.   Kikapcsolás

A riasztórendszer kikapcsolása a következő eszközök valamelyikével vagy azok kombinációjával történhet. Az azonos teljesítményt nyújtó egyéb eszközök alkalmazása megengedett.

| 7.3.6.2.1. | Kívülről használható (az ezen előírás 10. mellékletének követelményeinek megfelelő) mechanikus kulcs, amely a jármű legalább 1 000 variációval rendelkező központi zárrendszerével párosulhat. |
| --- | --- |

7.3.6.2.1.

Kívülről használható (az ezen előírás 10. mellékletének követelményeinek megfelelő) mechanikus kulcs, amely a jármű legalább 1 000 variációval rendelkező központi zárrendszerével párosulhat.

| 7.3.6.2.2. | Elektromos/elektronikus készülék, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval, amely ugrókódokat alkalmaz és/vagy a beazonosítása legalább 10 napot igényel, például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehet kipróbálni. |
| --- | --- |

7.3.6.2.2.

Elektromos/elektronikus készülék, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval, amely ugrókódokat alkalmaz és/vagy a beazonosítása legalább 10 napot igényel, például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehet kipróbálni.

| 7.3.6.2.3. | Mechanikus kulcs vagy elektromos/elektronikus készülék a védett utastéren belül, kiszállási/beszállási késleltetéssel. |
| --- | --- |

7.3.6.2.3.

Mechanikus kulcs vagy elektromos/elektronikus készülék a védett utastéren belül, kiszállási/beszállási késleltetéssel.

7.3.7.   Kiszállási késleltetés

Ha a riasztórendszer bekapcsoló készüléke a védett területen belül van beépítve, kiszállási késleltetést kell biztosítani. Lehetővé kell tenni, hogy a kiszállási késleltetést be lehessen állítani úgy, hogy a kapcsoló működtetése után a késleltetés 15 és 45 másodperc között legyen. A késleltetésnek az egyéni igények szerint állíthatónak kell lennie.

7.3.8.   Beszállási késleltetés

Ha a jármű-riasztórendszer kikapcsoló készüléke a védett területen belül van beépítve, legalább 5 másodperces és legfeljebb 15 másodperces késleltetést kell lehetővé tenni a hang- és fényjelzések működésbe lépése előtt. A késleltetésnek az egyéni igények szerint állíthatónak kell lennie.

7.3.9.   Állapotkijelző

| 7.3.9.1. | A riasztórendszer állapotáról (bekapcsolva, kikapcsolva, riasztásbekapcsolási időtartam, riasztás be lett kapcsolva) adandó tájékoztatás céljából vizuális kijelzők felszerelhetők az utastéren kívül és belül. A jármű utasterén kívül felszerelt fényjelzés fényerőssége legfeljebb 0,5 cd lehet. |
| --- | --- |

7.3.9.1.

A riasztórendszer állapotáról (bekapcsolva, kikapcsolva, riasztásbekapcsolási időtartam, riasztás be lett kapcsolva) adandó tájékoztatás céljából vizuális kijelzők felszerelhetők az utastéren kívül és belül. A jármű utasterén kívül felszerelt fényjelzés fényerőssége legfeljebb 0,5 cd lehet.

| 7.3.9.2. | Ha a gyors dinamikus műveletekre, mint például a rendszer kikapcsolására vagy bekapcsolására van kijelzés, akkor annak a 7.3.10.1. szakasz szerinti fényjelzésnek kell lennie. Ilyen vizuális kijelzés lehet az irányjelzők és/vagy az utastér-világítás egyidejű működése is, feltéve, hogy az irányjelzők nem maradnak 3 másodpercnél hosszabb ideig bekapcsolva. |
| --- | --- |

7.3.9.2.

Ha a gyors dinamikus műveletekre, mint például a rendszer kikapcsolására vagy bekapcsolására van kijelzés, akkor annak a 7.3.10.1. szakasz szerinti fényjelzésnek kell lennie. Ilyen vizuális kijelzés lehet az irányjelzők és/vagy az utastér-világítás egyidejű működése is, feltéve, hogy az irányjelzők nem maradnak 3 másodpercnél hosszabb ideig bekapcsolva.

7.3.10.   Energiaellátás

A riasztórendszer energiaforrása lehet a jármű akkumulátora vagy újratölthető akkumulátor. Ha van, használható további újratölthető vagy újra nem tölthető akkumulátor. Ezek az akkumulátorok semmiképpen sem szolgáltathatnak energiát a jármű többi elektromos rendszerének.

7.3.11.   A választható funkciókra vonatkozó előírások

7.3.11.1.   Önellenőrzés, automatikus hibajelzés

A riasztórendszer bekapcsolásakor a rendszer önellenőrzéssel (valószínűségi ellenőrzés) érzékelhet rendellenes helyzeteket, például nyitott ajtók stb. és ezeket jelezheti.

7.3.11.2.   Pánikriasztó

A pánikriasztó fényjelzést, hangjelzést, illetve rádiós riasztást tesz lehetővé a riasztórendszer állapotától (bekapcsolva vagy kikapcsolva), illetve működésétől függetlenül. Ennek a riasztásnak a jármű belsejéből kell bekapcsolhatónak lennie, és nem befolyásolhatja a riasztórendszer állapotát (bekapcsolva vagy kikapcsolva). Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a jármű használója ki tudja kapcsolni a pánikriasztót. Hangjelzéses riasztás esetén az egy riasztásbekapcsoláshoz tartozó időtartamot nem szabad korlátozni. A segélykérő riasztó nem gátolhatja meg a motor indítását, és nem állíthatja le, ha az jár.

7.4.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

A jármű-riasztórendszer vagy a riasztórendszer összes alkatrészét a 6.4. szakaszban leírt eljárásokkal kell vizsgálni.

Ez a követelmény nem vonatkozik a következőkre:

| 7.4.1. | azok az alkatrészek, amelyeket a jármű részeként építettek be és vizsgáltak meg, függetlenül attól, hogy jármű-riasztórendszer/riasztórendszer be van-e építve (például lámpák), vagy |
| --- | --- |

7.4.1.

azok az alkatrészek, amelyeket a jármű részeként építettek be és vizsgáltak meg, függetlenül attól, hogy jármű-riasztórendszer/riasztórendszer be van-e építve (például lámpák), vagy

| 7.4.2. | azok az alkatrészek, amelyeket korábban már a jármű részeként megvizsgáltak és ezt dokumentumokkal igazolták. |
| --- | --- |

7.4.2.

azok az alkatrészek, amelyeket korábban már a jármű részeként megvizsgáltak és ezt dokumentumokkal igazolták.

7.5.   ÚTMUTATÓK

Minden járműhöz mellékelni kell az alábbi dokumentumokat:

| 7.5.1. | Használati útmutató |
| --- | --- |

7.5.1.

Használati útmutató

| 7.5.2. | Karbantartási útmutató |
| --- | --- |

7.5.2.

Karbantartási útmutató

| 7.5.3. | Általános figyelmeztetés a rendszeren végzett bármilyen módosítás vagy kiegészítés veszélyeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.5.3.

Általános figyelmeztetés a rendszeren végzett bármilyen módosítás vagy kiegészítés veszélyeire vonatkozóan.

8.   IV. RÉSZ: INDÍTÁSGÁTLÓK JÓVÁHAGYÁSA ÉS JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA INDÍTÁSGÁTLÓJUK TEKINTETÉBEN

8.1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás IV. részének alkalmazásában:

8.1.1.   „Indításgátló”: olyan készülék, amely megakadályozza a jármű szokásos elindítását saját energiaforrásával (jogosulatlan használat megelőzése).

8.1.2.   „Vezérlőegység”: olyan berendezés, amely az indításgátló bekapcsolásához és/vagy kikapcsolásához szükséges.

8.1.3.   „Állapotkijelző”: olyan készülék, amely az indításgátló állapotát (bekapcsolva/kikapcsolva, váltás bekapcsolt állapotról kikapcsolt állapotra és fordítva) jelzi.

8.1.4.   „Bekapcsolt állapot”: az az állapot, amikor a járművet saját energiaforrásával nem lehet elindítani.

8.1.5.   „Kikapcsolt állapot”: az az állapot, amikor a jármű a szokásos módon vezethető.

8.1.6.   „Kulcs”: olyan eszköz, amelyet úgy terveztek és gyártottak, hogy az ehhez tervezett és gyártott zárrendszer csak ezzel az eszközzel működjön.

8.1.7.   „Hatástalanító”: olyan funkció, amely az indításgátlót kikapcsolt állapotában lezárja.

8.1.8.   „Ugrókód”: több elemből álló elektronikus kód; az elemek kombinációja a távadó minden egyes működése után véletlenszerűen megváltozik.

8.1.9.   „Indításgátló típusa”: olyan rendszerek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint

8.1.10.   „Járműtípus, indításgátlója tekintetében”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól jelentősen olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

8.2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 8.2.1. | Az indításgátlót e követelményeknek megfelelően be-, illetve ki- kell tudni kapcsolni. |
| --- | --- |

8.2.1.

Az indításgátlót e követelményeknek megfelelően be-, illetve ki- kell tudni kapcsolni.

| 8.2.2. | Ha az indításgátló rádióhullámokkal is működhet, például a bekapcsoláshoz vagy kikapcsoláshoz, akkor meg kell felelnie a vonatkozó ETSI szabványoknak (lásd a 6.2.3 szakaszhoz tartozó 5. lábjegyzetet) is, például: EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) és EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (beleértve a tájékoztatási kötelezettséget is). Az indításgátló bekapcsolásához és kikapcsolásához használt rádióhullámok frekvenciájának és legnagyobb sugárzási teljesítményének meg kell felelnie a CEPT/ERC (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 6. lábjegyzetet) 70-03 ajánlásában (2000. február 17.) a rövid hatósugarú készülékekre előírt követelményeknek (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 7. lábjegyzetet). |
| --- | --- |

8.2.2.

Ha az indításgátló rádióhullámokkal is működhet, például a bekapcsoláshoz vagy kikapcsoláshoz, akkor meg kell felelnie a vonatkozó ETSI szabványoknak (lásd a 6.2.3 szakaszhoz tartozó 5. lábjegyzetet) is, például: EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) és EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (beleértve a tájékoztatási kötelezettséget is). Az indításgátló bekapcsolásához és kikapcsolásához használt rádióhullámok frekvenciájának és legnagyobb sugárzási teljesítményének meg kell felelnie a CEPT/ERC (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 6. lábjegyzetet) 70-03 ajánlásában (2000. február 17.) a rövid hatósugarú készülékekre előírt követelményeknek (lásd a 6.2.3. szakaszhoz tartozó 7. lábjegyzetet).

| 8.2.3. | Az indításgátlót úgy kell kialakítani és a beépítését úgy kell megtervezni, hogy az azzal felszerelt jármű továbbra is megfeleljen a műszaki előírásoknak. |
| --- | --- |

8.2.3.

Az indításgátlót úgy kell kialakítani és a beépítését úgy kell megtervezni, hogy az azzal felszerelt jármű továbbra is megfeleljen a műszaki előírásoknak.

| 8.2.4. | Az indításgátló nem kerülhet bekapcsolt állapotba, amikor a gyújtás rá van adva, és a motor jár, kivéve, ha






  a) | a járművet mentő, tűzoltó vagy rendőrségi járműként szerelték fel vagy fogják felszerelni; vagy |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

Az indításgátló nem kerülhet bekapcsolt állapotba, amikor a gyújtás rá van adva, és a motor jár, kivéve, ha

a)

a járművet mentő, tűzoltó vagy rendőrségi járműként szerelték fel vagy fogják felszerelni; vagy

| b) | a motor feladata






  i. | a jármű részét képező vagy a járműre szerelt gépezet hajtása, nem a jármű meghajtása céljából; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a motor feladata

i.

a jármű részét képező vagy a járműre szerelt gépezet hajtása, nem a jármű meghajtása céljából; vagy

| ii. | a jármű ilyen gépezet vagy szerelvény hajtására szolgáló akkumulátorai elektromos energiájának megfelelő szinten tartása, |
| --- | --- |

ii.

a jármű ilyen gépezet vagy szerelvény hajtására szolgáló akkumulátorai elektromos energiájának megfelelő szinten tartása,

és a jármű álló helyzetben van, továbbá a rögzítőfék be van húzva. Ilyen kivétel esetén ezt fel kell tüntetni az értesítés (ezen előírás 2. melléklete) kiegészítésének 2. pontjában.

| 8.2.5. | Az indításgátló tartós hatástalanítása nem megengedhető. |
| --- | --- |

8.2.5.

Az indításgátló tartós hatástalanítása nem megengedhető.

| 8.2.6. | Az indításgátlót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy beépítése ne érintse hátrányosan a jármű tervezett funkcióit és biztonságos működését, még az indításgátló meghibásodása esetén sem. |
| --- | --- |

8.2.6.

Az indításgátlót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy beépítése ne érintse hátrányosan a jármű tervezett funkcióit és biztonságos működését, még az indításgátló meghibásodása esetén sem.

| 8.2.7. | Az indításgátlót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a gyártó útmutatása szerint történő beépítés után azt ne lehessen gyorsan és a figyelemfelkeltés nélkül működésképtelenné tenni vagy tönkretenni, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, készülékekkel vagy utánzatokkal. A főbb alkatrészeknek vagy egységeknek az indításgátló kiiktatása céljából történő cseréje nehéz és időigényes kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

8.2.7.

Az indításgátlót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a gyártó útmutatása szerint történő beépítés után azt ne lehessen gyorsan és a figyelemfelkeltés nélkül működésképtelenné tenni vagy tönkretenni, például olcsó, könnyen elrejthető, széles körben hozzáférhető szerszámokkal, készülékekkel vagy utánzatokkal. A főbb alkatrészeknek vagy egységeknek az indításgátló kiiktatása céljából történő cseréje nehéz és időigényes kell, hogy legyen.

| 8.2.8. | Az indításgátlót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy amikor a gyártó által meghatározott módon beépítik, ésszerűen elvárható élettartama alatt elviselje a járműben uralkodó viszonyokat (a vizsgálatot lásd a 8.4. szakaszban). Különösen a fedélzeti áramkörök elektromos tulajdonságait nem befolyásolhatja hátrányosan az indításgátló beszerelése (vezeték-keresztmetszetek, érintésvédelem stb.). |
| --- | --- |

8.2.8.

Az indításgátlót úgy kell megtervezni és gyártani, hogy amikor a gyártó által meghatározott módon beépítik, ésszerűen elvárható élettartama alatt elviselje a járműben uralkodó viszonyokat (a vizsgálatot lásd a 8.4. szakaszban). Különösen a fedélzeti áramkörök elektromos tulajdonságait nem befolyásolhatja hátrányosan az indításgátló beszerelése (vezeték-keresztmetszetek, érintésvédelem stb.).

| 8.2.9. | Az indításgátlót egyesíteni lehet a jármű egyéb rendszereivel, vagy egybe lehet építeni azokkal (például motorvezérlés, riasztórendszerek). |
| --- | --- |

8.2.9.

Az indításgátlót egyesíteni lehet a jármű egyéb rendszereivel, vagy egybe lehet építeni azokkal (például motorvezérlés, riasztórendszerek).

| 8.2.10. | Az indításgátló nem akadályozhatja meg a jármű fékjeinek kioldását, kivéve az olyan indításgátlót, amely pneumatikusan kioldható rugóerő-tárolós fék (9) kioldását akadályozza meg, és úgy működik, hogy a szokásos működés, illetve meghibásodás esetén az ezen előírás szerinti típus-jóváhagyási kérelem beadásának idején hatályban levő 13. sz. előírás műszaki követelményei teljesülnek.
  E szakasz követelményeinek teljesítése nem jelenti azt, hogy a pneumatikusan kioldható rugóerő-tárolós fék kioldását megakadályozó indításgátló mentesül az ezen előírásban megállapított műszaki követelmények alól. |
| --- | --- |

8.2.10.

Az indításgátló nem akadályozhatja meg a jármű fékjeinek kioldását, kivéve az olyan indításgátlót, amely pneumatikusan kioldható rugóerő-tárolós fék (9) kioldását akadályozza meg, és úgy működik, hogy a szokásos működés, illetve meghibásodás esetén az ezen előírás szerinti típus-jóváhagyási kérelem beadásának idején hatályban levő 13. sz. előírás műszaki követelményei teljesülnek.

E szakasz követelményeinek teljesítése nem jelenti azt, hogy a pneumatikusan kioldható rugóerő-tárolós fék kioldását megakadályozó indításgátló mentesül az ezen előírásban megállapított műszaki követelmények alól.

| 8.2.11. | Indításgátló nem működhet úgy, hogy a jármű fékjeit húzza be. |
| --- | --- |

8.2.11.

Indításgátló nem működhet úgy, hogy a jármű fékjeit húzza be.

8.3.   RÉSZLETES KÖVETELMÉNYEK

8.3.1.   Az indításgátlás mértéke

| 8.3.1.1. | Az indításgátlót úgy kell megtervezni, hogy a jármű saját energiaforrással való működését a következő módszerek közül legalább az egyikkel megakadályozza:






  8.3.1.1.1. | utólagos beépítés vagy dízelmotoros jármű esetében a jármű legalább két olyan külön áramkörének letiltása, amelyek a jármű saját energiaforrással való működéséhez szükségesek (például indítómotor, gyújtás, üzemanyag-ellátás, pneumatikusan kioldható rugóerő-tárolós fékek stb.), |
| --- | --- | --- |

8.3.1.1.

Az indításgátlót úgy kell megtervezni, hogy a jármű saját energiaforrással való működését a következő módszerek közül legalább az egyikkel megakadályozza:

8.3.1.1.1.

utólagos beépítés vagy dízelmotoros jármű esetében a jármű legalább két olyan külön áramkörének letiltása, amelyek a jármű saját energiaforrással való működéséhez szükségesek (például indítómotor, gyújtás, üzemanyag-ellátás, pneumatikusan kioldható rugóerő-tárolós fékek stb.),

| 8.3.1.1.2. | a jármű működéséhez szükséges vezérlőegységek legalább egyikének kódos letiltása. |
| --- | --- |

8.3.1.1.2.

a jármű működéséhez szükséges vezérlőegységek legalább egyikének kódos letiltása.

| 8.3.1.2. | Katalizátorral felszerelt járműbe beépítendő indításgátló miatt nem kerülhet el nem égett üzemanyag a kipufogórendszerbe. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Katalizátorral felszerelt járműbe beépítendő indításgátló miatt nem kerülhet el nem égett üzemanyag a kipufogórendszerbe.

8.3.2.   A működés megbízhatósága

A működés megbízhatóságát az indításgátló megfelelő tervezésével kell elérni, számításba véve a járműben uralkodó konkrét viszonyokat (lásd a 8.2.8. és a 8.4. szakaszt).

8.3.3.   A működés biztonsága

Biztosítani kell, hogy a 8.4. szakaszban leírt vizsgálatok hatására ne változzon meg az indításgátló állapota (bekapcsolva/kikapcsolva).

8.3.4.   Az indításgátló bekapcsolása

| 8.3.4.1. | A járművezetőnek az indításgátlót az alábbi módszereknek legalább az egyikével, járulékos művelet nélkül be kell tudnia kapcsolni:






  a) | a gyújtáskapcsolóban az indítókulcs „0” állásba fordításával és egy ajtó kinyitásával; ezenkívül az olyan indításgátlók, amelyek közvetlenül a jármű szokásos indítási művelete előtt vagy alatt kapcsolnak ki, bekapcsolhatnak a gyújtás kikapcsolásával is; |
| --- | --- | --- |

8.3.4.1.

A járművezetőnek az indításgátlót az alábbi módszereknek legalább az egyikével, járulékos művelet nélkül be kell tudnia kapcsolni:

a)

a gyújtáskapcsolóban az indítókulcs „0” állásba fordításával és egy ajtó kinyitásával; ezenkívül az olyan indításgátlók, amelyek közvetlenül a jármű szokásos indítási művelete előtt vagy alatt kapcsolnak ki, bekapcsolhatnak a gyújtás kikapcsolásával is;

| b) | legfeljebb 1 perccel az után, hogy a gyújtáskapcsolóból kivették a kulcsot. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 1 perccel az után, hogy a gyújtáskapcsolóból kivették a kulcsot.

| 8.3.4.2. | Ha az indításgátló a 8.2.4. szakasz szerint bekapcsolható akkor is, amikor a gyújtás rá van adva, és a motor jár, akkor az indításgátlót bekapcsolhatja a járművezető felőli ajtó kinyitása és/vagy a jogosult személy valamilyen szándékos cselekedete. |
| --- | --- |

8.3.4.2.

Ha az indításgátló a 8.2.4. szakasz szerint bekapcsolható akkor is, amikor a gyújtás rá van adva, és a motor jár, akkor az indításgátlót bekapcsolhatja a járművezető felőli ajtó kinyitása és/vagy a jogosult személy valamilyen szándékos cselekedete.

8.3.5.   Kikapcsolás

| 8.3.5.1. | A kikapcsolást a következő berendezések egyikével vagy ezek kombinációjával kell végrehajtani. Azonos teljesítményű és azonos biztonsági szintű egyéb berendezések alkalmazása is megengedett:






  8.3.5.1.1. | olyan billentyűzet, amellyel legalább 10 000 variánssal rendelkező, egyedileg kiválasztott kódot lehet bevinni, |
| --- | --- | --- |

8.3.5.1.

A kikapcsolást a következő berendezések egyikével vagy ezek kombinációjával kell végrehajtani. Azonos teljesítményű és azonos biztonsági szintű egyéb berendezések alkalmazása is megengedett:

8.3.5.1.1.

olyan billentyűzet, amellyel legalább 10 000 variánssal rendelkező, egyedileg kiválasztott kódot lehet bevinni,

| 8.3.5.1.2. | elektromos/elektronikus készülék, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval, amely ugrókódokat alkalmaz és/vagy a végigkérdezése legalább 10 napot igényel, például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehet kipróbálni, |
| --- | --- |

8.3.5.1.2.

elektromos/elektronikus készülék, például távirányításnál, legalább 50 000 variációval, amely ugrókódokat alkalmaz és/vagy a végigkérdezése legalább 10 napot igényel, például legkevesebb 50 000 variáció esetén 24 óra alatt legfeljebb 5 000 variációt lehet kipróbálni,

| 8.3.5.1.3. | ha távirányítással végezhető a kikapcsolás, akkor az indításgátlónak a kikapcsolás után 5 percen belül vissza kell állnia bekapcsolt állapotba, ha az indítómotor áramkörénél nem történik újabb beavatkozás. |
| --- | --- |

8.3.5.1.3.

ha távirányítással végezhető a kikapcsolás, akkor az indításgátlónak a kikapcsolás után 5 percen belül vissza kell állnia bekapcsolt állapotba, ha az indítómotor áramkörénél nem történik újabb beavatkozás.

8.3.6.   Állapotkijelző

| 8.3.6.1. | Az indításgátló állapotáról (bekapcsolva/kikapcsolva, váltás a bekapcsolt és kikapcsolt állapot között) adandó tájékoztatás céljából vizuális kijelzők felszerelhetők az utastéren kívül és belül. A jármű utasterén kívül felszerelt fényjelzés fényerőssége legfeljebb 0,5 cd lehet. |
| --- | --- |

8.3.6.1.

Az indításgátló állapotáról (bekapcsolva/kikapcsolva, váltás a bekapcsolt és kikapcsolt állapot között) adandó tájékoztatás céljából vizuális kijelzők felszerelhetők az utastéren kívül és belül. A jármű utasterén kívül felszerelt fényjelzés fényerőssége legfeljebb 0,5 cd lehet.

| 8.3.6.2. | Ha a gyors dinamikus műveletekre, mint például a rendszer kikapcsolására vagy bekapcsolására van kijelzés, akkor annak a 8.3.6.1. szakasz szerinti fényjelzésnek kell lennie. Ilyen vizuális kijelzés lehet az irányjelzők és/vagy az utastér-világítás egyidejű működése is, feltéve, hogy az irányjelzők nem maradnak 3 másodpercnél hosszabb ideig bekapcsolva. |
| --- | --- |

8.3.6.2.

Ha a gyors dinamikus műveletekre, mint például a rendszer kikapcsolására vagy bekapcsolására van kijelzés, akkor annak a 8.3.6.1. szakasz szerinti fényjelzésnek kell lennie. Ilyen vizuális kijelzés lehet az irányjelzők és/vagy az utastér-világítás egyidejű működése is, feltéve, hogy az irányjelzők nem maradnak 3 másodpercnél hosszabb ideig bekapcsolva.

8.4.   MŰKÖDÉSI PARAMÉTEREK ÉS VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

8.4.1.   Működési paraméterek

Az indításgátló minden alkatrészének meg kell felelnie az ezen előírás 6.4. szakaszában megadott előírásoknak.

Ez a követelmény nem vonatkozik a következőkre:

| i. | azok az alkatrészek, amelyeket a jármű részeként építettek be és vizsgáltak meg, függetlenül attól, hogy indításgátló be van-e építve (például lámpák); vagy |
| --- | --- |

i.

azok az alkatrészek, amelyeket a jármű részeként építettek be és vizsgáltak meg, függetlenül attól, hogy indításgátló be van-e építve (például lámpák); vagy

| ii. | azok az alkatrészek, amelyeket korábban már a jármű részeként megvizsgáltak és ezt dokumentumokkal igazolták. |
| --- | --- |

ii.

azok az alkatrészek, amelyeket korábban már a jármű részeként megvizsgáltak és ezt dokumentumokkal igazolták.

8.4.2.   Vizsgálati feltételek

Minden vizsgálatot egyetlen indításgátlón, egymás után kell elvégezni. A vizsgálatot végrehajtó hatóság azonban dönthet úgy, hogy más mintapéldányok is használhatók, ha ez nem befolyásolja a többi vizsgálat eredményét.

8.4.3.   Működési vizsgálat

Az alább meghatározott összes vizsgálat befejezése után az indításgátlót az ezen előírás 6.4.2.1.2. szakaszában meghatározott szokásos vizsgálati feltételek között meg kell vizsgálni, azt ellenőrizendő, hogy továbbra is megfelelően működik-e. Szükség esetén a biztosítékokat a vizsgálat előtt ki lehet cserélni.

Az indításgátló minden alkatrészének meg kell felelnie az ezen előírás 6.4.2.2–6.4.2.8. és 6.4.2.12. szakaszában megadott előírásoknak.

8.5.   ÚTMUTATÓK

(A 8.5.1–8.5.3. szakasz csak az utólagos beépítésre vonatkozik.)

Minden indításgátlóhoz mellékelni kell az alábbi dokumentumokat:

| 8.5.1. | Beépítési útmutató, amely tartalmazza a következőket:






  8.5.1.1. | azoknak a járműveknek és járműmodelleknek a felsorolása, amelyekhez a készüléket tervezték. Ez a felsorolás lehet konkrét vagy általános, például „minden 12 V-os negatív földelésű akkumulátorral felszerelt benzinmotoros személygépkocsi”, |
| --- | --- | --- |

8.5.1.

Beépítési útmutató, amely tartalmazza a következőket:

8.5.1.1.

azoknak a járműveknek és járműmodelleknek a felsorolása, amelyekhez a készüléket tervezték. Ez a felsorolás lehet konkrét vagy általános, például „minden 12 V-os negatív földelésű akkumulátorral felszerelt benzinmotoros személygépkocsi”,

| 8.5.1.2. | a fényképekkel és/vagy egyértelmű rajzokkal illusztrált beépítési módszer. |
| --- | --- |

8.5.1.2.

a fényképekkel és/vagy egyértelmű rajzokkal illusztrált beépítési módszer.

| 8.5.1.3. | A beszállító által megadott részletes beépítési útmutatónak olyannak kell lennie, hogy ha a beszerelést végző szakember megfelelően követi azokat, az indításgátló ne befolyásolja a jármű biztonságát és megbízhatóságát. |
| --- | --- |

8.5.1.3.

A beszállító által megadott részletes beépítési útmutatónak olyannak kell lennie, hogy ha a beszerelést végző szakember megfelelően követi azokat, az indításgátló ne befolyásolja a jármű biztonságát és megbízhatóságát.

| 8.5.1.4. | A beépítési útmutatóban meg kell határozni az indításgátló villamos teljesítményigényét, és adott esetben nagyobb kapacitású akkumulátor használatát kell javasolni. |
| --- | --- |

8.5.1.4.

A beépítési útmutatóban meg kell határozni az indításgátló villamos teljesítményigényét, és adott esetben nagyobb kapacitású akkumulátor használatát kell javasolni.

| 8.5.1.5. | A beszállítónak meg kell adnia a jármű beépítés utáni ellenőrzéséhez szükséges eljárásokat. A biztonsággal kapcsolatos jellemzőknek különös figyelmet kell szentelni. |
| --- | --- |

8.5.1.5.

A beszállítónak meg kell adnia a jármű beépítés utáni ellenőrzéséhez szükséges eljárásokat. A biztonsággal kapcsolatos jellemzőknek különös figyelmet kell szentelni.

| 8.5.2. | Kitöltetlen beépítési nyilatkozat a 7. mellékletben lévő minta szerint. |
| --- | --- |

8.5.2.

Kitöltetlen beépítési nyilatkozat a 7. mellékletben lévő minta szerint.

| 8.5.3. | Általános nyilatkozat az indításgátló vevője számára, amely felhívja a figyelmet a következőkre:






  8.5.3.1. | az indításgátlót a gyártó útmutatása szerint kell beépíteni, |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Általános nyilatkozat az indításgátló vevője számára, amely felhívja a figyelmet a következőkre:

8.5.3.1.

az indításgátlót a gyártó útmutatása szerint kell beépíteni,

| 8.5.3.2. | a beépítéssel ajánlatos szakembert megbízni (az indításgátló gyártója ajánlhat megfelelő szakembereket), |
| --- | --- |

8.5.3.2.

a beépítéssel ajánlatos szakembert megbízni (az indításgátló gyártója ajánlhat megfelelő szakembereket),

| 8.5.3.3. | az indításgátlót kísérő beépítési nyilatkozatot a beépítést végző szakembernek kell kiállítania. |
| --- | --- |

8.5.3.3.

az indításgátlót kísérő beépítési nyilatkozatot a beépítést végző szakembernek kell kiállítania.

| 8.5.4. | Használati útmutató |
| --- | --- |

8.5.4.

Használati útmutató

| 8.5.5. | Karbantartási útmutató |
| --- | --- |

8.5.5.

Karbantartási útmutató

| 8.5.6. | Általános figyelmeztetés az indításgátlón végzett bármilyen módosítás vagy kiegészítés veszélyeire vonatkozóan; az ilyen módosítás és kiegészítés automatikusan érvényteleníti a fenti 8.5.2. szakaszban említett beépítési nyilatkozatot. |
| --- | --- |

8.5.6.

Általános figyelmeztetés az indításgátlón végzett bármilyen módosítás vagy kiegészítés veszélyeire vonatkozóan; az ilyen módosítás és kiegészítés automatikusan érvényteleníti a fenti 8.5.2. szakaszban említett beépítési nyilatkozatot.

9.   A TÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 9.1. | Jármű- vagy alkatrésztípus ezen előírás tekintetében történő minden módosításáról értesíteni kell a jármű- vagy alkatrésztípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  9.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az alkatrész vagy jármű továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- | --- |

9.1.

Jármű- vagy alkatrésztípus ezen előírás tekintetében történő minden módosításáról értesíteni kell a jármű- vagy alkatrésztípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

9.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az alkatrész vagy jármű továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 9.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

9.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 9.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

9.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 9.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság az ilyen kiterjesztéshez készített minden értesítéshez sorszámot rendel. |
| --- | --- |

9.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság az ilyen kiterjesztéshez készített minden értesítéshez sorszámot rendel.

10.   A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELJÁRÁSOK

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint az alábbi követelményeknek:

| 10.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket/alkatrészeket úgy kell gyártani, hogy az előírás vonatkozó részeiben foglalt követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

10.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket/alkatrészeket úgy kell gyártani, hogy az előírás vonatkozó részeiben foglalt követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 10.2. | Az ezen előírás vonatkozó részeiben előírt vizsgálatokat a jármű vagy alkatrész minden típusán az elismert minőségbiztosítási eljárások egyikét követve, statisztikailag ellenőrzött módon és véletlenszerűen kell elvégezni. |
| --- | --- |

10.2.

Az ezen előírás vonatkozó részeiben előírt vizsgálatokat a jármű vagy alkatrész minden típusán az elismert minőségbiztosítási eljárások egyikét követve, statisztikailag ellenőrzött módon és véletlenszerűen kell elvégezni.

| 10.3. | A jóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

10.3.

A jóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

11.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 11.1. | Az ezen előírás alapján egy adott jármű-/alkatrésztípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 10. szakaszban előírt követelmények. |
| --- | --- |

11.1.

Az ezen előírás alapján egy adott jármű-/alkatrésztípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 10. szakaszban előírt követelmények.

| 11.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. melléklete 1., 2. vagy 3. részének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

11.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. melléklete 1., 2. vagy 3. részének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

12.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott jármű-/alkatrésztípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 2. melléklete 1., 2. vagy 3. részének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

A 18., illetve a 97. számú előírás alapján megadott jóváhagyásokat vagy az említett jóváhagyások kiterjesztését az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak az említett előírások átmeneti rendelkezései alapján utasíthatják el.

13.1.   Indításgátló típusjóváhagyása

| 13.1.1. | Az előírás eredeti változata 1. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 36 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó alkatrésztípus vagy önálló műszaki egység teljesíti az előírás eredeti változata 1. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

13.1.1.

Az előírás eredeti változata 1. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 36 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó alkatrésztípus vagy önálló műszaki egység teljesíti az előírás eredeti változata 1. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit.

| 13.1.2. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is megadják a jóváhagyásokat azokra az alkatrésztípusokra vagy önálló műszaki egységekre, amelyek megfelelnek az előírás eredeti változatában foglalt követelményeknek, feltéve, hogy az alkatrész vagy az önálló műszaki egység használatban lévő járművekbe csereként történő beépítés céljára készült, és műszakilag nem lenne megvalósítható olyan alkatrész vagy önálló műszaki egység beépítése, amely teljesíti az előírás eredeti változata 1. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

13.1.2.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is megadják a jóváhagyásokat azokra az alkatrésztípusokra vagy önálló műszaki egységekre, amelyek megfelelnek az előírás eredeti változatában foglalt követelményeknek, feltéve, hogy az alkatrész vagy az önálló műszaki egység használatban lévő járművekbe csereként történő beépítés céljára készült, és műszakilag nem lenne megvalósítható olyan alkatrész vagy önálló műszaki egység beépítése, amely teljesíti az előírás eredeti változata 1. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit.

13.2.   Járműtípus jóváhagyása

Az előírás eredeti változata 1. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 36 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti az előírás eredeti változata 1. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit.

14.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  Csak 12 V-os villamos rendszerrel rendelkező járművek.

(3)  Ajánlott, hogy a szerződő felek az M1 kategóriájú járművek jóváhagyására az I–IV. részt alkalmazzák, az N1 kategóriájú járművek jóváhagyására viszont csak az I. részt, úgy, hogy a többi követelmény pedig választható marad. A II., III. és IV. részt abban az esetben kell alkalmazni, ha az említett berendezést az 1.3–1.5. szakaszban szereplő jármű-kategóriákba építik be.

(4)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(5)  ETSI: European Telecommunications Standards Institute (Európai Távközlési Szabványügyi Intézet). Ha ezen előírás hatálybalépésekor nincsenek ilyen szabványok, akkor a megfelelő nemzeti szabványokat kell alkalmazni.

(6)  CEPT: Conference of European Posts and Communications (Európai Postai és Távközlési Igazgatások Konferenciája)

ERC: European Radiocommunications Committee (Európai Rádió-távközlési Bizottság)

(7)  A szerződő felek megtilthatják adott frekvenciák, illetve teljesítmények használatát, és engedélyezhetik más frekvenciák, illetve teljesítmények használatát.

(8)  Azoknak a lámpáknak, amelyeket a fényjelző készülék részeként használnak, és amelyek a jármű saját világítási rendszerébe tartoznak, nem kell megfelelniük a 6.4.1. szakaszban leírt működési paramétereknek, és nem kell megvizsgálni azokat a 6.4.2. szakasz szerint.

(9)  Az EGB módosított 13. sz. előírása 8. mellékletének fogalommeghatározása szerint.

---

1. MELLÉKLET

1.   rész

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

ADATKÖZLŐ LAP

a 116. számú előírás járműtípusnak a jogosulatlan használat elleni védelmére szolgáló készülékek tekintetében történő EGB-típusjóváhagyásáról szóló 5., 7., illetve 8. szakaszának megfelelően

riasztórendszer nélkül/riasztórendszerrel (1)

indításgátló nélkül/indításgátlóval (1)

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (gyártó márkaneve):

1.2.   Típus:

1.3.   A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a berendezésen (2):

1.3.1.   A jelölés helye:

1.4.   Jármű-kategória (3):

1.5.   A gyártó neve és címe:

1.6.   Az EGB-jóváhagyási jel helye:

1.7.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:

2.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS SZERKEZETI FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

2.1.   A reprezentatív járműről készült fényképek és/vagy rajzok:

2.2.   A kormánykerék elhelyezése: bal oldali/jobb oldali (1)

3.   EGYEBEK

3.1.   A jármű jogosulatlan használata elleni védelemre szolgáló berendezések

3.1.1.   Védőberendezés:

3.1.1.1.   A jármű típusának részletes leírása, tekintettel a vezérlőrendszer vagy azon egység elrendezésére és kialakítására, amelyre a védőberendezés kifejti hatását:

3.1.1.2.   Rajzok a védőberendezésről és annak a járműbe történő beépítéséről:

3.1.1.3.   A berendezés műszaki leírása:

3.1.1.4.   Az alkalmazott zárkombináció részletes adatai:

3.1.2.   Jármű-indításgátló

3.1.2.1.   Típus-jóváhagyási szám, ha van:

3.1.2.2.   Jóváhagyással még nem rendelkező indításgátlók esetében

| 3.1.2.2.1. | A jármű indításgátlójának és a véletlen bekapcsolás ellen tett intézkedések részletes műszaki leírása: |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

A jármű indításgátlójának és a véletlen bekapcsolás ellen tett intézkedések részletes műszaki leírása:

| 3.1.2.2.2. | Az(ok) a rendszer(ek), amelyre/amelyekre a jármű indításgátlója a hatását kifejti: |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Az(ok) a rendszer(ek), amelyre/amelyekre a jármű indításgátlója a hatását kifejti:

| 3.1.2.2.3. | A ténylegesen felcserélhető kódok száma, ha van ilyen: |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

A ténylegesen felcserélhető kódok száma, ha van ilyen:

3.1.3.   Riasztórendszer, ha van ilyen:

3.1.3.1.   típus-jóváhagyási szám, ha van:

3.1.3.2.   Jóváhagyással még nem rendelkező riasztórendszerek esetében

| 3.1.3.2.1. | A riasztórendszer és a beszerelt riasztórendszerrel kapcsolatban lévő járműalkatrészek részletes leírása: |
| --- | --- |

3.1.3.2.1.

A riasztórendszer és a beszerelt riasztórendszerrel kapcsolatban lévő járműalkatrészek részletes leírása:

| 3.1.3.2.2. | A riasztórendszert alkotó fő alkatrészek felsorolása: |
| --- | --- |

3.1.3.2.2.

A riasztórendszert alkotó fő alkatrészek felsorolása:

2.   rész

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

ADATKÖZLŐ LAP

a 116. számú előírás riasztórendszer EGB-alkatrésztípus-jóváhagyásáról szóló 6. szakaszának megfelelően

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (gyártó márkaneve):

1.2.   Típus:

1.3.   A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a berendezésen (4):

1.3.1.   A jelölés helye:

1.4.   A gyártó neve és címe:

1.5.   Az EGB-jóváhagyási jel helye:

1.6.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:

2.   A BERENDEZÉS LEÍRÁSA

2.1.   A riasztórendszer és a beszerelt riasztórendszerrel kapcsolatban lévő járműalkatrészek részletes leírása:

2.1.1.   A riasztórendszert alkotó fő alkatrészek felsorolása:

2.1.2.   A téves riasztások elkerülése érdekében tett intézkedések:

2.2.   A berendezés által nyújtott védelem mértéke:

2.3.   A berendezés bekapcsolásának/kikapcsolásának módja:

2.4.   A ténylegesen felcserélhető kódok száma, ha van ilyen:

2.5.   A berendezést alkotó fő alkatrészek felsorolása, valamint adott esetben ezek hivatkozási jele:

3.   RAJZOK

3.1.   A berendezés fő alkatrészeiről készült rajzok (a rajzokon adott esetben fel kell tüntetni az EGB-típus-jóváhagyási jel vagy a hivatkozási jel helyét):

4.   ÚTMUTATÓK

4.1.   Azoknak a járműveknek a felsorolása, amelyekbe a berendezést be kívánják építeni:

4.2.   A beépítési módszer leírása, fényképekkel és/vagy rajzokkal illusztrálva:

4.3.   Használati útmutató:

4.4.   Karbantartási útmutató, ha van:

3.   rész

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

ADATKÖZLŐ LAP

a 116. számú előírás indításgátló rendszer EGB-alkatrésztípus-jóváhagyásáról szóló 8. szakaszának megfelelően

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (gyártó márkaneve):

1.2.   Típus:

1.3.   A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a berendezésen (5):

1.3.1.   A jelölés helye:

1.4.   A gyártó neve és címe:

1.5.   Az EGB-jóváhagyási jel helye:

1.6.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:

2.   A BERENDEZÉS LEÍRÁSA

2.1.   A jármű indításgátlójának és a véletlen bekapcsolás ellen tett intézkedések részletes műszaki leírása:

2.2.   A jármű azon rendszer(i), amelyre/amelyekre a jármű indításgátlója a hatását kifejti:

2.3.   A berendezés bekapcsolásának/kikapcsolásának módja:

2.4.   A ténylegesen felcserélhető kódok száma, ha van ilyen:

2.5.   A berendezést alkotó fő alkatrészek felsorolása, valamint adott esetben ezek hivatkozási jele:

3.   RAJZOK

3.1.   A berendezés fő alkatrészeiről készült rajzok (a rajzokon adott esetben fel kell tüntetni az EGB-típus-jóváhagyási jel helyét):

4.   ÚTMUTATÓK

4.1.   Azoknak a járműveknek a felsorolása, amelyekbe a berendezést be kívánják építeni:

4.2.   A beépítési módszer leírása, fényképekkel és/vagy rajzokkal illusztrálva:

4.3.   Használati útmutató:

4.4.   Karbantartási útmutató, ha van:

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

(2)  Ha a típus azonosításának módja olyan írásjeleket tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon szereplő jármű-, alkatrész- vagy önálló műszaki egységtípusok leírása szempontjából nem lényegesek, akkor ezeket az írásjeleket a vonatkozó dokumentumokban kérdőjellel helyettesítjük (pl. ABC??123??).

(3)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(4)  Ha a típus azonosításának módja olyan írásjeleket tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon szereplő jármű-, alkatrész- vagy önálló műszaki egységtípusok leírása szempontjából nem lényegesek, akkor ezeket az írásjeleket a vonatkozó dokumentumokban kérdőjellel helyettesítjük (pl. ABC??123??).

(5)  Ha a típus azonosításának módja olyan írásjeleket tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon szereplő jármű-, alkatrész- vagy önálló műszaki egységtípusok leírása szempontjából nem lényegesek, akkor ezeket az írásjeleket a vonatkozó dokumentumokban kérdőjellel helyettesítjük (pl. ABC??123??).

---

2. MELLÉKLET

1. rész

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Kiegészítés

a ... számú EGK-típusbizonyítványhoz

járműtípus jóváhagyása a 116. sz. előírás alapján

| 1. | További adatok:






  1.1. | A jogosulatlan használat megakadályozására szolgáló berendezés(ek) és azoknak a járműalkatrészeknek a rövid leírása, amelyekre ez(ek) hatását/hatásukat kifejti(k): |
| --- | --- | --- |

1.

További adatok:

1.1.

A jogosulatlan használat megakadályozására szolgáló berendezés(ek) és azoknak a járműalkatrészeknek a rövid leírása, amelyekre ez(ek) hatását/hatásukat kifejti(k):

| 1.2. | Az indításgátló rövid leírása: |
| --- | --- |

1.2.

Az indításgátló rövid leírása:

| 1.3. | A riasztórendszer rövid leírása, adott esetben, beleértve a névleges hálózati feszültséget (1): |
| --- | --- |

1.3.

A riasztórendszer rövid leírása, adott esetben, beleértve a névleges hálózati feszültséget (1):

| 2. | Megjegyzések: |
| --- | --- |

2.

Megjegyzések:

2. rész

2. rész

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Kiegészítés

a ... számú EGK-típusbizonyítványhoz

jármű-riasztórendszer típusjóváhagyása a 116. sz. előírás alapján

| 1. | További adatok:






  1.1. | A riasztórendszer rövid leírása, adott esetben, beleértve a névleges hálózati feszültséget (2): |
| --- | --- | --- |

1.

További adatok:

1.1.

A riasztórendszer rövid leírása, adott esetben, beleértve a névleges hálózati feszültséget (2):

| 1.2. | Azoknak a járműveknek a felsorolása, amelyekbe a riasztóberendezést be kívánják építeni: |
| --- | --- |

1.2.

Azoknak a járműveknek a felsorolása, amelyekbe a riasztóberendezést be kívánják építeni:

| 1.3. | Azok a járműtípusok, amelyeken a riasztóberendezést vizsgálták: |
| --- | --- |

1.3.

Azok a járműtípusok, amelyeken a riasztóberendezést vizsgálták:

| 1.4. | A riasztóberendezést alkotó, megfelelően azonosított fő alkatrészek felsorolása: |
| --- | --- |

1.4.

A riasztóberendezést alkotó, megfelelően azonosított fő alkatrészek felsorolása:

| 2. | Megjegyzések: |
| --- | --- |

2.

Megjegyzések:

3.   rész

3.

rész

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Kiegészítés

a ... számú EGK-típusbizonyítványhoz

indításgátló típusjóváhagyása a 116. sz. előírás alapján

| 1. | További adatok:






  1.1. | Az indításgátló rövid leírása: |
| --- | --- | --- |

1.

További adatok:

1.1.

Az indításgátló rövid leírása:

| 1.2. | Azoknak a járműveknek a felsorolása, amelyekbe az indításgátlót be kívánják építeni: |
| --- | --- |

1.2.

Azoknak a járműveknek a felsorolása, amelyekbe az indításgátlót be kívánják építeni:

| 1.3. | Azok a járműtípusok, amelyeken az indításgátlót vizsgálták: |
| --- | --- |

1.3.

Azok a járműtípusok, amelyeken az indításgátlót vizsgálták:

| 1.4. | Az indításgátlót alkotó, megfelelően azonosított fő alkatrészek felsorolása: |
| --- | --- |

1.4.

Az indításgátlót alkotó, megfelelően azonosított fő alkatrészek felsorolása:

| 2. | Megjegyzések: |
| --- | --- |

2.

Megjegyzések:

---

(1)  Csak olyan jármű-riasztórendszerek esetében kell feltüntetni, amelyeket olyan járművekbe kívánnak beépíteni, amelyeknek a névleges hálózati feszültsége 12 V-tól eltérő.

1

(2)  Csak olyan jármű-riasztórendszerek esetében kell feltüntetni, amelyeket olyan járművekbe kívánnak beépíteni, amelyeknek a névleges hálózati feszültsége 12 V-tól eltérő.

2

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A.   MINTA

(lásd ezen előírás 4.4. szakaszát)

1.   ábra

(lásd ezen előírás 4.4.3.4. szakaszát)

Image

2.   ábra

(lásd ezen előírás 4.4.3.1. szakaszát)

Image

3.   ábra

(lásd ezen előírás 4.4.3.2. szakaszát)

Image

4.   ábra

(lásd ezen előírás 4.4.3.5. szakaszát)

Image

5.   ábra

(lásd ezen előírás 4.4.3.6. szakaszát)

Image

6.   ábra

(lásd ezen előírás 4.4.3.7. szakaszát)

Image

B.   MINTA

(lásd ezen előírás 4.5. szakaszát)

7.   ábra

(minta)

Image

---

4. MELLÉKLET

1.   rész

A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések kopásvizsgálati eljárása

1.   Mérőfelszerelés

A mérőfelszerelés a következőkből áll:

| 1.1. | a mintaként szolgáló kormányszerkezet felszerelésére alkalmas szerkezet ezen előírás 5.1.2. szakaszában meghatározott, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezéssel kiegészítve; |
| --- | --- |

1.1.

a mintaként szolgáló kormányszerkezet felszerelésére alkalmas szerkezet ezen előírás 5.1.2. szakaszában meghatározott, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezéssel kiegészítve;

| 1.2. | a védőberendezés kulcs használatával járó bekapcsolására és kikapcsolására szolgáló berendezés; |
| --- | --- |

1.2.

a védőberendezés kulcs használatával járó bekapcsolására és kikapcsolására szolgáló berendezés;

| 1.3. | a kormányrúdnak a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezéshez viszonyított elforgatására szolgáló eszköz. |
| --- | --- |

1.3.

a kormányrúdnak a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezéshez viszonyított elforgatására szolgáló eszköz.

2.   Vizsgálati módszer

| 2.1. | A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezéssel kiegészített, mintaként szolgáló kormányszerkezetet rögzíteni kell a fenti 1.1. szakaszban említett szerkezethez. |
| --- | --- |

2.1.

A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezéssel kiegészített, mintaként szolgáló kormányszerkezetet rögzíteni kell a fenti 1.1. szakaszban említett szerkezethez.

| 2.2. | A vizsgálati eljárás egy ciklusa az alábbi műveletekből áll:






  2.2.1. | Kiindulási helyzet. A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést ki kell kapcsolni, és a kormányrudat olyan helyzetbe kell forgatni, amely megakadályozza a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés bekapcsolódását, kivéve, ha az olyan típusú, amely a kormányszerkezet bármilyen helyzetében lehetővé teszi a lezárást. |
| --- | --- | --- |

2.2.

A vizsgálati eljárás egy ciklusa az alábbi műveletekből áll:

2.2.1.

Kiindulási helyzet. A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést ki kell kapcsolni, és a kormányrudat olyan helyzetbe kell forgatni, amely megakadályozza a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés bekapcsolódását, kivéve, ha az olyan típusú, amely a kormányszerkezet bármilyen helyzetében lehetővé teszi a lezárást.

| 2.2.2. | Bekapcsolás. A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést a kulccsal kikapcsolt állapotból bekapcsolt állapotba kell helyezni. |
| --- | --- |

2.2.2.

Bekapcsolás. A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést a kulccsal kikapcsolt állapotból bekapcsolt állapotba kell helyezni.

| 2.2.3. (1) | Bekapcsolt állapot. A kormánytengelyt annyira el kell forgatni, hogy a tengelyen mérhető forgatónyomaték a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés bekapcsolásának pillanatában 40 Nm ± 2 Nm legyen. |
| --- | --- |

2.2.3. (1)

Bekapcsolt állapot. A kormánytengelyt annyira el kell forgatni, hogy a tengelyen mérhető forgatónyomaték a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés bekapcsolásának pillanatában 40 Nm ± 2 Nm legyen.

| 2.2.4. | Kikapcsolt állapot. A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést a szokásos módon ki kell kapcsolni úgy, hogy a kikapcsolódás elősegítése érdekében nullára csökkentik a forgatónyomatékot. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kikapcsolt állapot. A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezést a szokásos módon ki kell kapcsolni úgy, hogy a kikapcsolódás elősegítése érdekében nullára csökkentik a forgatónyomatékot.

| 2.2.5. (1) | Visszaállás. A kormánytengelyt olyan helyzetbe kell forgatni, amely megakadályozza a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés bekapcsolódását. |
| --- | --- |

2.2.5. (1)

Visszaállás. A kormánytengelyt olyan helyzetbe kell forgatni, amely megakadályozza a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés bekapcsolódását.

| 2.2.6. | Ellenkező irányú forgatás. Meg kell ismételni a 2.2.2., a 2.2.3., a 2.2.4. és a 2.2.5. szakaszban ismertetett lépéseket a kormánytengely ellenkező irányban történő forgatásával. |
| --- | --- |

2.2.6.

Ellenkező irányú forgatás. Meg kell ismételni a 2.2.2., a 2.2.3., a 2.2.4. és a 2.2.5. szakaszban ismertetett lépéseket a kormánytengely ellenkező irányban történő forgatásával.

| 2.2.7. | A berendezés két egymást követő bekapcsolódása közötti időintervallumnak legalább 10 s-nak kell lennie. |
| --- | --- |

2.2.7.

A berendezés két egymást követő bekapcsolódása közötti időintervallumnak legalább 10 s-nak kell lennie.

| 2.3. | A kopásvizsgálati ciklust az előírás 5.3.1.3. szakaszában meghatározott alkalommal meg kell ismételni. |
| --- | --- |

2.3.

A kopásvizsgálati ciklust az előírás 5.3.1.3. szakaszában meghatározott alkalommal meg kell ismételni.

2.   rész

A kormányszerkezetre ható, jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezések forgatónyomaték-korlátozó berendezés segítségével végzett vizsgálati eljárása

1.   Mérőfelszerelés

A mérőfelszerelés a következőkből áll:

| 1.1. | a kormányszerkezet adott alkatrészeinek rögzítésére alkalmas szerkezet, vagy amennyiben a vizsgálat a teljes járművön történik, egy olyan emelőrendszer, amely képes valamennyi kormányzott kereket felemelni a talajról, valamint |
| --- | --- |

1.1.

a kormányszerkezet adott alkatrészeinek rögzítésére alkalmas szerkezet, vagy amennyiben a vizsgálat a teljes járművön történik, egy olyan emelőrendszer, amely képes valamennyi kormányzott kereket felemelni a talajról, valamint

| 1.2. | a 2.3. pontban leírtak szerint a kormányműre kifejtett forgatónyomaték előállítására és mérésére alkalmas berendezés vagy berendezések. A mérési pontatlanság legfeljebb 2 % lehet. |
| --- | --- |

1.2.

a 2.3. pontban leírtak szerint a kormányműre kifejtett forgatónyomaték előállítására és mérésére alkalmas berendezés vagy berendezések. A mérési pontatlanság legfeljebb 2 % lehet.

2.   A vizsgálati eljárás leírása

| 2.1. | Ha a vizsgálatot a teljes járművön végzik el, a vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy a jármű valamennyi kormányzott kerekét felemelik a talajról. |
| --- | --- |

2.1.

Ha a vizsgálatot a teljes járművön végzik el, a vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy a jármű valamennyi kormányzott kerekét felemelik a talajról.

| 2.2. | A kormányzárat be kell kapcsolni, hogy a kormányzás blokkolva legyen. |
| --- | --- |

2.2.

A kormányzárat be kell kapcsolni, hogy a kormányzás blokkolva legyen.

| 2.3. | A kormányműre akkora forgatónyomatékot kell kifejteni, hogy az forogjon. |
| --- | --- |

2.3.

A kormányműre akkora forgatónyomatékot kell kifejteni, hogy az forogjon.

| 2.4. | A vizsgálati ciklus a kormánymű 90°-os elforgatásával kezdődik, amelyet 180°-os ellentétes irányban történő forgatás, majd az eredeti irányba történő újabb 90°-os forgatás követ (lásd az ábrát);
  1 ciklus = + 90° / – 180° / + 90°, ± 10 százalékos tűréssel. |
| --- | --- |

2.4.

A vizsgálati ciklus a kormánymű 90°-os elforgatásával kezdődik, amelyet 180°-os ellentétes irányban történő forgatás, majd az eredeti irányba történő újabb 90°-os forgatás követ (lásd az ábrát);

1 ciklus = + 90° / – 180° / + 90°, ± 10 százalékos tűréssel.

Image

| 2.5. | Egy ciklus időtartama 20 s ± 2 s. |
| --- | --- |

2.5.

Egy ciklus időtartama 20 s ± 2 s.

| 2.6. | Öt vizsgálati ciklust kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.6.

Öt vizsgálati ciklust kell elvégezni.

| 2.7. | A vizsgálati ciklusok mindegyike alatt a forgatónyomaték legkisebb mért értékének nagyobbnak kell lennie az előírás 5.3.1.4.2. szakaszában megadott értéknél. |
| --- | --- |

2.7.

A vizsgálati ciklusok mindegyike alatt a forgatónyomaték legkisebb mért értékének nagyobbnak kell lennie az előírás 5.3.1.4.2. szakaszában megadott értéknél.

---

(1)  Amennyiben a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló berendezés a kormányszerkezet bármilyen állásában lehetővé teszi a lezárást, a 2.2.3. és a 2.2.5. szakaszban leírt műveletet ki kell hagyni.

---

5. MELLÉKLET

(Fenntartva)

---

6. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGI TANÚSÍTVÁNY MINTÁJA

Image

---

7. MELLÉKLET

BEÉPÍTÉSI NYILATKOZAT MINTÁJA

Image

---

8. MELLÉKLET

6.4.2.11. és 7.4. szakasz

AZ UTASTÉR VÉDELMÉRE SZOLGÁLÓ RENDSZEREK VIZSGÁLATA

Image

---

9. MELLÉKLET

Elektromágneses összeférhetőség

Megjegyzés: Az elektromágneses összeférhetőség vizsgálatát vagy az 1. szakasz, vagy a 2. szakasz szerint kell elvégezni, a rendelkezésre álló mérőfelszereléstől függően.

1.   ISO-Módszer

Védelem a tápvezetékekben folyó áram zavaraival szemben

Az ISO 7637-1:1990 nemzetközi szabványban megadott 1, 2, 3a, 3b, 4 és 5 jelű impulzusokat kell ráadni a tápvezetékekre és a jármű-riasztórendszer/riasztórendszer más olyan csatlakozásaira, amelyek üzemszerűen a tápvezetékhez csatlakoznak.

Jármű-riasztórendszer/riasztórendszer kikapcsolt állapotban

Az 1–5 jelű impulzusokat a III. erősségi fokozattal kell alkalmazni. A méréshez használt összes impulzusnál megkívánt funkcionális állapot: A.

Jármű-riasztórendszer/riasztórendszer bekapcsolt állapotban

Az 1–5 jelű impulzusokat kell alkalmazni. A méréshez használt összes impulzusnál megkívánt funkcionális állapot az 1. táblázatban látható.

1.   táblázat

Erősség/funkcionális állapot (tápvezetéknél)

| A mérés során alkalmazott impulzus jele | Erősség | Funkcionális állapot |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2 | III | A |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |
| 4 | III | B |
| 4 | I | A |
| 5 | III | A |

A mérés során alkalmazott impulzus jele

Erősség

Funkcionális állapot

1

III

C

2

III

A

3a

III

C

3b

III

A

4

III

B

4

I

A

5

III

A

Védelem jelvezetékhez kapcsolódó zavarokkal szemben

Azokat a vezetékeket, amelyek nem csatlakoznak tápvezetékhez (például különleges jelvezetékeket) az ISO7637-3:1995 nemzetközi szabvány (és 1. helyesbítése) szerint kell vizsgálni. A méréshez használt összes impulzusnál megkívánt funkcionális állapot a 2. táblázatban látható.

2.   táblázat

Erősség/funkcionális állapot (jelvezetéknél)

| A mérés során alkalmazott impulzus jele | Erősség | Funkcionális állapot |
| --- | --- | --- |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |

A mérés során alkalmazott impulzus jele

Erősség

Funkcionális állapot

3a

III

C

3b

III

A

Védelem nagyfrekvenciás sugárzott zavarokkal szemben

A járműben a jármű-riasztórendszer/riasztórendszer védelmének vizsgálatát a 10. sz. előírás (02. módosításcsomag) rendelkezései és a járművekre vonatkozó 6. melléklet, valamint az önálló műszaki egységekre vonatkozó 9. melléklet módszereivel lehet elvégezni.

Elektrosztatikus kisülésből származó elektromos zavarok

Az elektromos zavarokkal szembeni védelmet az ISO/TR 10605-1993 műszaki jelentés szerint kell vizsgálni.

Sugárzás

Vizsgálatot kell végezni a 10. sz. előírásban (02. módosításcsomag) előírtak szerint, valamint a járművekre vonatkozó 4. és 5. mellékletben, vagy az önálló műszaki egységekre vonatkozó 7. és 8. mellékletben leírt vizsgálati módszerekkel.

2.   IEC-Módszer

Elektromágneses tér

A jármű-riasztórendszeren/riasztórendszeren el kell végezni az alapvizsgálatot. A rendszeren el kell végezni az IEC 839-1-3-1998 sz. kiadványában szereplő A-13 jelű vizsgálatában leírt, elektromágneses térre vonatkozó mérést 20 MHz-től 1 000 MHz-ig terjedő frekvenciatartományban és 30 V/m térerősség-szinttel.

Ezenkívül a jármű-riasztórendszeren/riasztórendszeren el kell végezni értelemszerűen az ISO 7637 nemzetközi szabvány 1:1990, 2:1990, és 3:1995 részében leírt, a vezetett és a csatolásos elektromos tranzienseket vizsgáló méréseket is.

Elektrosztatikus kisülésből származó elektromos zavarok

A jármű-riasztórendszeren/riasztórendszeren el kell végezni az alapvizsgálatot. Vizsgálni kell a védelmét elektrosztatikus kisülés ellen vagy az EN 61000-4-2, vagy az ISO/TR 10605-1993 szabvány szerint, a gyártó választásától függően.

Sugárzás

A jármű-riasztórendszert/riasztórendszert vizsgálni kell rádiófrekvenciás interferenciával szembeni védelem szempontjából a 10. sz. előírásban (02. módosításcsomag) előírt vizsgálatokkal, valamint a járművekre vonatkozó 4. és 5. mellékletben és az önálló műszaki egységekre vonatkozó 7. és 8. mellékletben leírt módszerekkel.

---

10. MELLÉKLET

MECHANIKUS KULCSOS KAPCSOLÓK KÖVETELMÉNYEI

| 1. | A kulcsos kapcsoló zárhengere legfeljebb 1 mm-re állhat ki a burkolatból, és a kiálló résznek kúposnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.

A kulcsos kapcsoló zárhengere legfeljebb 1 mm-re állhat ki a burkolatból, és a kiálló résznek kúposnak kell lennie.

| 2. | A zárhenger magja és burkolata közötti illesztésnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenálljon 600 N húzóerőnek és 25 Nm nyomatéknak. |
| --- | --- |

2.

A zárhenger magja és burkolata közötti illesztésnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenálljon 600 N húzóerőnek és 25 Nm nyomatéknak.

| 3. | Biztosítani kell, hogy a kulcsos kapcsoló zárhengerét ne lehessen megfúrni. |
| --- | --- |

3.

Biztosítani kell, hogy a kulcsos kapcsoló zárhengerét ne lehessen megfúrni.

| 4. | A kulcs profiljának legalább 1 000 érvényes permutációt kell biztosítania. |
| --- | --- |

4.

A kulcs profiljának legalább 1 000 érvényes permutációt kell biztosítania.

| 5. | A kulcsos kapcsolót ne lehessen olyan kulccsal működtetni, amely akár csak egy permutáció tekintetében is különbözik a kulcsos kapcsolóba illeszkedő kulcstól. |
| --- | --- |

5.

A kulcsos kapcsolót ne lehessen olyan kulccsal működtetni, amely akár csak egy permutáció tekintetében is különbözik a kulcsos kapcsolóba illeszkedő kulcstól.

| 6. | Külső kulcsos kapcsoló kulcsnyílását a szennyeződések és/vagy víz bejutása ellen lezárással vagy egyéb módon védeni kell. |
| --- | --- |

6.

Külső kulcsos kapcsoló kulcsnyílását a szennyeződések és/vagy víz bejutása ellen lezárással vagy egyéb módon védeni kell.

---

| 30.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/231

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 122. számú előírása — Egységes rendelkezések M, N és O kategóriájú járművek fűtési rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | Az előírás eredeti változatának 2. helyesbítése, a 2006. december 13-i keltezésű C.N.1156.2006.TREATIES-2 letéteményesi értesítés alapján |
| --- | --- |

Az előírás eredeti változatának 2. helyesbítése, a 2006. december 13-i keltezésű C.N.1156.2006.TREATIES-2 letéteményesi értesítés alapján

| | Az előírás eredeti változatának 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. július 22. |
| --- | --- |

Az előírás eredeti változatának 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. július 22.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások: Általános |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | I. rész – Járműtípus jóváhagyása a fűtési rendszere tekintetében |
| --- | --- |

5.

| 6. | II. rész – Fűtési rendszer jóváhagyása az üzembiztonság tekintetében |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jármű- vagy alkatrésztípus jóváhagyásának módosítása és kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet — | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

1. melléklet —

| 2. melléklet — | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet —

| 3. melléklet — | Hulladékhővel működő fűtési rendszerekre vonatkozó előírások – LEVEGŐ |
| --- | --- |

3. melléklet —

| 4. melléklet — | A levegőminőségre vonatkozó mérési eljárás |
| --- | --- |

4. melléklet —

| 5. melléklet — | A hőmérsékletre vonatkozó mérési eljárás |
| --- | --- |

5. melléklet —

| 6. melléklet — | Égéshő felhasználásával működő fűtőberendezések füstgázkibocsátására vonatkozó mérési eljárás |
| --- | --- |

6. melléklet —

| 7. melléklet — | Égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre vonatkozó további előírások |
| --- | --- |

7. melléklet —

| 8. melléklet — | A PB-gázzal (LPG) táplált, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre és PB-gázzal működő fűtési rendszerekre vonatkozó biztonsági előírások |
| --- | --- |

8. melléklet —

| 9. melléklet — | Az ADR-ben (a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodásban) meghatározott, egyes járművekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések |
| --- | --- |

9. melléklet —

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás valamennyi olyan M, N és O kategóriájú járműre (1) vonatkozik, amely fűtési rendszerrel van ellátva.
  A típusjóváhagyás megadása az alábbiak szerint történik:






  1.2. | I. rész – Járműtípus jóváhagyása a fűtési rendszere tekintetében |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez az előírás valamennyi olyan M, N és O kategóriájú járműre (1) vonatkozik, amely fűtési rendszerrel van ellátva.

A típusjóváhagyás megadása az alábbiak szerint történik:

1.2.

I. rész – Járműtípus jóváhagyása a fűtési rendszere tekintetében

| 1.3. | II. rész – Fűtési rendszer jóváhagyása az üzembiztonság tekintetében |
| --- | --- |

1.3.

II. rész – Fűtési rendszer jóváhagyása az üzembiztonság tekintetében

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK: Általános

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „Jármű”: olyan M, N vagy O kategóriájú jármű (1), amely fűtési rendszerrel van ellátva.

2.2.   „Gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a jóváhagyó hatósággal szemben a típus-jóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártásmegfelelőség biztosításáért felel. E személynek vagy szervezetnek nem kell feltétlenül közvetlenül közreműködnie a jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű vagy alkatrész gyártásának valamennyi fázisában.

2.3.   „Belső”: a gépjárműnek az utasok és/vagy a rakomány elhelyezésére szolgáló zárt részei.

2.4.   „Az utastér fűtési rendszere”: minden olyan berendezéstípus, amellyel növelni lehet az utastér hőmérsékletét.

2.5.   „A raktér fűtési rendszere”: minden olyan berendezéstípus, amellyel növelni lehet a raktér hőmérsékletét.

2.6.   „Raktér”: a gépjárműnek az utasokon kívül a rakomány elhelyezésére szolgáló belső része.

2.7.   „Utastér”: a gépjárműnek a vezető és minden utas elhelyezésére szolgáló belső része.

2.8.   „Gáz-halmazállapotú tüzelőanyag”: olyan tüzelőanyagok, amelyek normál hőmérsékleten és nyomáson (288,2 K és 101,33 kPa) gáz-halmazállapotúak, mint például a cseppfolyós PB-gáz (LPG) vagy a sűrített földgáz (CNG).

2.9.   „Túlhevülés”: az az állapot, amikor a fűtésre szolgáló levegőnek az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésbe történő beáramlása teljesen elzáródik.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   JÁRMŰTÍPUSNAK A FŰTÉSI RENDSZERE TEKINTETÉBEN TÖRTÉNŐ JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÉRELEM

| 3.1.1. | A járműtípusnak a fűtési rendszere tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.1.

A járműtípusnak a fűtési rendszere tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.1.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:






  3.1.2.1. | a járműtípus részletes ismertetése szerkezete, méretei, körvonalai és szerkezeti anyagai tekintetében; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

3.1.2.1.

a járműtípus részletes ismertetése szerkezete, méretei, körvonalai és szerkezeti anyagai tekintetében;

| 3.1.2.2. | a fűtési rendszer és általános elrendezésének rajzai. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

a fűtési rendszer és általános elrendezésének rajzai.

| 3.1.3. | Az adatközlő lap mintáját az I. melléklet 1. részének 1. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az adatközlő lap mintáját az I. melléklet 1. részének 1. függeléke tartalmazza.

| 3.1.4. | Egy, a jóváhagyásra benyújtott járműtípust reprezentáló járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.1.4.

Egy, a jóváhagyásra benyújtott járműtípust reprezentáló járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

| 3.1.5. | Amennyiben a jóváhagyásra váró jármű EGB-típusjóváhagyással rendelkező fűtési rendszerrel van felszerelve, az említett fűtési rendszer típus-jóváhagyási számát és gyártó által alkalmazott típusmegjelölését mellékelni kell a járműtípus jóváhagyására vonatkozó kérelemhez. |
| --- | --- |

3.1.5.

Amennyiben a jóváhagyásra váró jármű EGB-típusjóváhagyással rendelkező fűtési rendszerrel van felszerelve, az említett fűtési rendszer típus-jóváhagyási számát és gyártó által alkalmazott típusmegjelölését mellékelni kell a járműtípus jóváhagyására vonatkozó kérelemhez.

| 3.1.6. | Amennyiben a jóváhagyásra váró jármű EGB-típusjóváhagyással nem rendelkező fűtési rendszerrel van felszerelve, a műszaki szolgálatnak át kell adni egy, a jóváhagyásra benyújtott típust reprezentáló mintát. |
| --- | --- |

3.1.6.

Amennyiben a jóváhagyásra váró jármű EGB-típusjóváhagyással nem rendelkező fűtési rendszerrel van felszerelve, a műszaki szolgálatnak át kell adni egy, a jóváhagyásra benyújtott típust reprezentáló mintát.

3.2.   FŰTÉSI RENDSZER TÍPUSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÉRELEM

| 3.2.1. | A fűtési rendszer típusának jóváhagyására vonatkozó kérelmet a fűtési rendszer gyártója nyújtja be. |
| --- | --- |

3.2.1.

A fűtési rendszer típusának jóváhagyására vonatkozó kérelmet a fűtési rendszer gyártója nyújtja be.

| 3.2.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:






  3.2.2.1. | a fűtési rendszer részletes ismertetése a szerkezete, méretei, körvonalai és szerkezeti anyagai tekintetében; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

3.2.2.1.

a fűtési rendszer részletes ismertetése a szerkezete, méretei, körvonalai és szerkezeti anyagai tekintetében;

| 3.2.2.2. | a fűtési rendszer és általános elrendezésének rajzai. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

a fűtési rendszer és általános elrendezésének rajzai.

| 3.2.3. | Az adatközlő lap mintáját az I. melléklet 1. részének 2. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

3.2.3.

Az adatközlő lap mintáját az I. melléklet 1. részének 2. függeléke tartalmazza.

| 3.2.4. | Egy, a jóváhagyásra benyújtott fűtésirendszer-típust reprezentáló mintát át kell adni a műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.2.4.

Egy, a jóváhagyásra benyújtott fűtésirendszer-típust reprezentáló mintát át kell adni a műszaki szolgálatnak.

| 3.2.5. | A mintán jól láthatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a típusjelölést. |
| --- | --- |

3.2.5.

A mintán jól láthatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a típusjelölést.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott típus megfelel az előírás idevágó részeiben foglalt követelményeknek, akkor a típust jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott típus megfelel az előírás idevágó részeiben foglalt követelményeknek, akkor a típust jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a jármű vagy fűtési rendszer ezen előírás szerinti több típusához. |
| --- | --- |

4.2.

Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a jármű vagy fűtési rendszer ezen előírás szerinti több típusához.

| 4.3. | A típus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. melléklete 2. részének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.

A típus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. melléklete 2. részének megfelelő nyomtatványon.

| 4.4. | Minden olyan járművön, valamint minden olyan külön forgalmazott alkatrészen, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy kört, benne egy „E” betűt és a típusjóváhagyást megadó ország egyedi azonosító számát (2). |
| --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön, valamint minden olyan külön forgalmazott alkatrészen, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy kört, benne egy „E” betűt és a típusjóváhagyást megadó ország egyedi azonosító számát (2).

| 4.5. | Alkatrészek típusjóváhagyása esetén ezen előírás számát egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követi a 4.2. szakasz szerint. |
| --- | --- |

4.5.

Alkatrészek típusjóváhagyása esetén ezen előírás számát egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követi a 4.2. szakasz szerint.

| 4.6. | Ha a típus megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.2. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás(ok) számát, amely(ek) szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.2. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.6.

Ha a típus megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.2. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás(ok) számát, amely(ek) szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.2. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.8. | Jármű esetében a jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.8.

Jármű esetében a jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.9. | Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére. |
| --- | --- |

4.9.

Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   I. RÉSZ – JÁRMŰTÍPUS JÓVÁHAGYÁSA A FŰTÉSI RENDSZERE TEKINTETÉBEN

5.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás I. részének alkalmazásában:

5.1.1.   „Járműtípus, a fűtési rendszere tekintetében”: olyan járművek, amelyek nem különböznek jelentősen egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint a fűtési rendszer működési elve(i).

5.2.   Követelmények

| 5.2.1. | Valamennyi jármű utasterében lennie kell fűtési rendszernek. Amennyiben a jármű raktere is rendelkezik fűtési rendszerrel, az is meg kell, hogy feleljen ezen előírásnak. |
| --- | --- |

5.2.1.

Valamennyi jármű utasterében lennie kell fűtési rendszernek. Amennyiben a jármű raktere is rendelkezik fűtési rendszerrel, az is meg kell, hogy feleljen ezen előírásnak.

| 5.2.2. | A típusjóváhagyásra benyújtott jármű fűtési rendszerének meg kell felelnie az ezen előírás II. részében szereplő műszaki követelményeknek. |
| --- | --- |

5.2.2.

A típusjóváhagyásra benyújtott jármű fűtési rendszerének meg kell felelnie az ezen előírás II. részében szereplő műszaki követelményeknek.

5.3.   Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezések járműbe történő beépítésére vonatkozó követelmények

5.3.1.   Alkalmazási kör

| 5.3.1.1. | Az 5.3.1.2. szakasztól függően az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket az 5.3. szakasz követelményeinek megfelelően kell beépíteni. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Az 5.3.1.2. szakasztól függően az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket az 5.3. szakasz követelményeinek megfelelően kell beépíteni.

| 5.3.1.2. | A cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtési rendszerrel rendelkező O kategóriájú járművek úgy tekintendők, hogy megfelelnek az 5.3. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

A cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtési rendszerrel rendelkező O kategóriájú járművek úgy tekintendők, hogy megfelelnek az 5.3. szakasz követelményeinek.

5.3.2.   Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés elhelyezése

| 5.3.2.1. | A kocsiszekrény azon részeit és az egyéb alkatrészeket, amelyek a fűtőberendezés közelében találhatók, védeni kell a túlzott hőtől, illetve a tüzelőanyaggal vagy olajjal történő szennyeződéstől. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

A kocsiszekrény azon részeit és az egyéb alkatrészeket, amelyek a fűtőberendezés közelében találhatók, védeni kell a túlzott hőtől, illetve a tüzelőanyaggal vagy olajjal történő szennyeződéstől.

| 5.3.2.2. | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés túlhevülés esetén sem okozhat tűzveszélyt. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a beépítés módja tűzálló anyagok vagy hőpajzsok alkalmazásával minden részegységtől kellő távolságot, valamint megfelelő szellőzést biztosít. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés túlhevülés esetén sem okozhat tűzveszélyt. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a beépítés módja tűzálló anyagok vagy hőpajzsok alkalmazásával minden részegységtől kellő távolságot, valamint megfelelő szellőzést biztosít.

| 5.3.2.3. | Az M2 és M3 kategóriába tartozó járművek esetében az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tilos az utastérben elhelyezni. Beszerelhető azonban olyan megfelelő, légmentes burkolat használatával, amely szintén kielégíti az 5.3.2.2. szakasz feltételeit. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Az M2 és M3 kategóriába tartozó járművek esetében az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tilos az utastérben elhelyezni. Beszerelhető azonban olyan megfelelő, légmentes burkolat használatával, amely szintén kielégíti az 5.3.2.2. szakasz feltételeit.

| 5.3.2.4. | A 7. melléklet 4. szakaszában említett címkét, illetve annak másolatát úgy kell elhelyezni, hogy az a fűtőberendezés járműbe történő beszerelése után könnyen olvasható legyen. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

A 7. melléklet 4. szakaszában említett címkét, illetve annak másolatát úgy kell elhelyezni, hogy az a fűtőberendezés járműbe történő beszerelése után könnyen olvasható legyen.

| 5.3.2.5. | A fűtőberendezést úgy kell elhelyezni, hogy a sérülések és a személyes vagyontárgyakban bekövetkező károk kockázata minimális legyen. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

A fűtőberendezést úgy kell elhelyezni, hogy a sérülések és a személyes vagyontárgyakban bekövetkező károk kockázata minimális legyen.

5.3.3.   Tüzelőanyag-ellátás

| 5.3.3.1. | A tüzelőanyag-töltőnyílást tilos az utastérben elhelyezni, és megfelelő sapkával kell ellátni, hogy a tüzelőanyag ne fröccsenjen ki. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

A tüzelőanyag-töltőnyílást tilos az utastérben elhelyezni, és megfelelő sapkával kell ellátni, hogy a tüzelőanyag ne fröccsenjen ki.

| 5.3.3.2. | Az olyan cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezések esetében, ahol a tüzelőanyag-ellátás elkülönül a jármű üzemanyag-ellátásától, a tüzelőanyag típusát és töltőnyílását világosan meg kell jelölni. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Az olyan cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezések esetében, ahol a tüzelőanyag-ellátás elkülönül a jármű üzemanyag-ellátásától, a tüzelőanyag típusát és töltőnyílását világosan meg kell jelölni.

| 5.3.3.3. | A tüzelőanyag-betöltés helyén figyelmeztetést kell elhelyezni, miszerint a tüzelőanyag betöltése előtt a fűtőberendezést ki kell kapcsolni. Emellett a gyártó kezelési útmutatójában is megfelelő utasítást kell adni erre vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

A tüzelőanyag-betöltés helyén figyelmeztetést kell elhelyezni, miszerint a tüzelőanyag betöltése előtt a fűtőberendezést ki kell kapcsolni. Emellett a gyártó kezelési útmutatójában is megfelelő utasítást kell adni erre vonatkozóan.

5.3.4.   Füstgázelvezető rendszer

| 5.3.4.1. | A füstgázelvezető rendszer kimenetét úgy kell elhelyezni, hogy a ventilátorokon, a fűtőlevegő bemenetein, valamint a nyitott ablakokon keresztül ne kerülhessenek füstgázok a járműbe. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

A füstgázelvezető rendszer kimenetét úgy kell elhelyezni, hogy a ventilátorokon, a fűtőlevegő bemenetein, valamint a nyitott ablakokon keresztül ne kerülhessenek füstgázok a járműbe.

5.3.5.   Égésilevegő-bemenet

| 5.3.5.1. | A fűtőberendezés égésterébe áramló levegő nem származhat a jármű utasteréből. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

A fűtőberendezés égésterébe áramló levegő nem származhat a jármű utasteréből.

| 5.3.5.2. | A levegőbemenet helyét úgy kell meghatározni, illetve védeni, hogy hulladék vagy poggyász ne állhassa el a levegő útját. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

A levegőbemenet helyét úgy kell meghatározni, illetve védeni, hogy hulladék vagy poggyász ne állhassa el a levegő útját.

5.3.6.   Fűtőlevegő-bemenet

| 5.3.6.1. | A fűtőlevegő-ellátás származhat friss vagy keringetett levegőből, és csak olyan tiszta területről áramolhat be, amely a hajtómotorból, az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésből, illetve a járművön belül bármely más forrásból származó kipufogógázzal, illetve füstgázzal valószínűleg nem szennyezett. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

A fűtőlevegő-ellátás származhat friss vagy keringetett levegőből, és csak olyan tiszta területről áramolhat be, amely a hajtómotorból, az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésből, illetve a járművön belül bármely más forrásból származó kipufogógázzal, illetve füstgázzal valószínűleg nem szennyezett.

| 5.3.6.2. | A bemenet nyílását ráccsal vagy más alkalmas eszközzel kell védeni. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

A bemenet nyílását ráccsal vagy más alkalmas eszközzel kell védeni.

5.3.7.   Fűtőlevegő-kimenet

| 5.3.7.1. | A meleg levegőt a járművön átvezető csövek helyét úgy kell meghatározni, illetve védeni, hogy azok esetleges érintés esetén se okozhassanak sérülést vagy kárt. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

A meleg levegőt a járművön átvezető csövek helyét úgy kell meghatározni, illetve védeni, hogy azok esetleges érintés esetén se okozhassanak sérülést vagy kárt.

| 5.3.7.2. | A levegő kimenetének helyét úgy kell meghatározni, illetve védeni, hogy hulladék vagy poggyász ne állhassa el a levegő útját. |
| --- | --- |

5.3.7.2.

A levegő kimenetének helyét úgy kell meghatározni, illetve védeni, hogy hulladék vagy poggyász ne állhassa el a levegő útját.

5.3.8.   A fűtési rendszer automatikus vezérlése

| 5.3.8.1. | A jármű motorjának leállását követő 5 másodpercen belül a fűtésrendszernek, valamint a tüzelőanyag-ellátásnak automatikusan ki kell kapcsolnia. Amennyiben a kézi vezérlés már be van kapcsolva, a fűtési rendszer üzemben maradhat. |
| --- | --- |

5.3.8.1.

A jármű motorjának leállását követő 5 másodpercen belül a fűtésrendszernek, valamint a tüzelőanyag-ellátásnak automatikusan ki kell kapcsolnia. Amennyiben a kézi vezérlés már be van kapcsolva, a fűtési rendszer üzemben maradhat.

6.   II. RÉSZ – FŰTÉSI RENDSZER JÓVÁHAGYÁSA AZ ÜZEMBIZTONSÁG TEKINTETÉBEN

6.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás II. részének alkalmazásában:

6.1.1.   „Fűtési rendszer”: minden olyan típusú berendezés, amely a jármű belső tere – beleértve a rakteret is – hőmérsékletének emelésére szolgál.

6.1.2.   „Égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés”: olyan berendezés, amely a jármű fűtésére közvetlenül cseppfolyós vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot használ fel, nem pedig a jármű meghajtására szolgáló motor hulladékhőjét.

6.1.3.   „Égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés-típus”: azok a berendezések, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges szempontokban, mint:

a tüzelőanyag típusa (például cseppfolyós vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyag),

a közvetítő közeg (például levegő vagy víz),

a járműben való elhelyezkedése (például utastér vagy raktér).

6.1.4.   „Hulladékhő felhasználásával működő fűtési rendszer”: minden olyan típusú berendezés, amely a jármű belső tere hőmérsékletének emelésére a jármű meghajtására szolgáló motor hulladékhőjét használja fel; a közvetítő közeg lehet víz, olaj vagy levegő.

6.2.   Általános követelmények

A fűtési rendszerre vonatkozó követelmények a következők:

| — | az utastérbe beáramló fűtőlevegő nem lehet szennyezettebb, mint a járműbe belépő levegő a bemeneti ponton, |
| --- | --- |

—

az utastérbe beáramló fűtőlevegő nem lehet szennyezettebb, mint a járműbe belépő levegő a bemeneti ponton,

| — | a járművezető és az utasok a jármű közúti használata közben nem érintkezhetnek a jármű olyan részével vagy a fűtőlevegővel, amely égési sérülést okozhat, |
| --- | --- |

—

a járművezető és az utasok a jármű közúti használata közben nem érintkezhetnek a jármű olyan részével vagy a fűtőlevegővel, amely égési sérülést okozhat,

| — | az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés füstgázkibocsátása elfogadható határokon belül marad. |
| --- | --- |

—

az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés füstgázkibocsátása elfogadható határokon belül marad.

A fenti követelmények betartásának ellenőrzésére szolgáló mérési eljárások szabályait a 4., 5. és 6. melléklet tartalmazza.

| 6.2.1. | Az alábbi táblázat arról ad áttekintést, hogy melyik melléklet vonatkozik az egyes fűtésirendszer-típusokra a különböző járműkategóriákon belül:










  Fűtési rendszer | Járműkategória | 4. melléklet
  Levegőminőség | 5. melléklet
  Hőmérséklet | 6. melléklet
  Füstgáz | 8. melléklet
  PB-gázzal kapcsolatos biztonság |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Motor hulladékhője – víz | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Motor hulladékhője – levegő
  Lásd az 1. megjegyzést | M | Igen | Igen | | |
| N | Igen | Igen | | |
| O | | | | |
| Motor hulladékhője – olaj | M | Igen | Igen | | |
| N | Igen | Igen | | |
| O | | | | |
| Gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés –
  Lásd a 2. megjegyzést | M | Igen | Igen | Igen | Igen |
| N | Igen | Igen | Igen | Igen |
| O | Igen | Igen | Igen | Igen |
| Cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés –
  Lásd a 2. megjegyzést | M | Igen | Igen | Igen | |
| N | Igen | Igen | Igen | |
| O | Igen | Igen | Igen | |
| 1. megjegyzés: | Azok a fűtési rendszerek, amelyek megfelelnek a 3. melléklet követelményeinek, mentesülnek e vizsgálati követelmények teljesítése alól. |

6.2.1.

Az alábbi táblázat arról ad áttekintést, hogy melyik melléklet vonatkozik az egyes fűtésirendszer-típusokra a különböző járműkategóriákon belül:

Fűtési rendszer

Járműkategória

4. melléklet

Levegőminőség

5. melléklet

Hőmérséklet

6. melléklet

Füstgáz

8. melléklet

PB-gázzal kapcsolatos biztonság

Motor hulladékhője – víz

M

N

O

Motor hulladékhője – levegő

Lásd az 1. megjegyzést

M

Igen

Igen

N

Igen

Igen

O

Motor hulladékhője – olaj

M

Igen

Igen

N

Igen

Igen

O

Gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés –

Lásd a 2. megjegyzést

M

Igen

Igen

Igen

Igen

N

Igen

Igen

Igen

Igen

O

Igen

Igen

Igen

Igen

Cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés –

Lásd a 2. megjegyzést

M

Igen

Igen

Igen

N

Igen

Igen

Igen

O

Igen

Igen

Igen

1. megjegyzés:

Azok a fűtési rendszerek, amelyek megfelelnek a 3. melléklet követelményeinek, mentesülnek e vizsgálati követelmények teljesítése alól.

| 2. megjegyzés: | Azokat az utastéren kívül elhelyezett, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket, amelyek vizet használnak közvetítő közegként, úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek a 4. és az 5. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

Azokat az utastéren kívül elhelyezett, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket, amelyek vizet használnak közvetítő közegként, úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek a 4. és az 5. melléklet követelményeinek.

6.3.   Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre vonatkozó követelmények

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre vonatkozó további követelményeket a 7. melléklet állapítja meg.

7.   JÁRMŰ- VAGY ALKATRÉSZTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

| 7.1. | Minden típusmódosításról értesíteni kell a típust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű vagy alkatrész továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

Minden típusmódosításról értesíteni kell a típust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű vagy alkatrész továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 7.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változtatások részletes leírásával együtt, a 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változtatások részletes leírásával együtt, a 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 7.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. melléklete 2. része 1. vagy 2. függelékének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. melléklete 2. része 1. vagy 2. függelékének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 8.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket és alkatrészeket úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. és 6. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket és alkatrészeket úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. és 6. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 8.2. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

8.2.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente egyszer kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 5. és 6. szakaszban előírt követelmények. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 5. és 6. szakaszban előírt követelmények.

| 9.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. melléklete 2. része 1. vagy 2. függelékének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. melléklete 2. része 1. vagy 2. függelékének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus vagy alkatrész gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. melléklete 2. része 1. vagy 2. függelékének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

---

1. MELLÉKLET

1.   RÉSZ

1. függelék

ADATKÖZLŐLAP-MINTA

(adott járműtípusról, fűtési rendszernek vagy járműnek a fűtési rendszere tekintetében történő EGB-típusjóváhagyásával összefüggésben az előírás 4.3. szakaszával összhangban)

Ha a fűtési rendszer vagy alkatrészei elektronikus vezérléssel vannak ellátva, az ezekre vonatkozó adatokat is meg kell adni.

0.   ÁLTALÁNOS ADATOK

| 0.1. | Gyártmány (gyártó márkaneve): ... |
| --- | --- |

0.1.

Gyártmány (gyártó márkaneve): ...

| 0.2. | Típus- és általános kereskedelmi leírás: ... |
| --- | --- |

0.2.

Típus- és általános kereskedelmi leírás: ...

| 0.3. | A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a járművön: ... |
| --- | --- |

0.3.

A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a járművön: ...

| 0.4. | A jelzés elhelyezése: ... |
| --- | --- |

0.4.

A jelzés elhelyezése: ...

| 0.5. | A jármű kategóriája (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

A jármű kategóriája (1): ...

| 0.6. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

0.6.

A gyártó neve és címe: ...

| 0.7. | Az összeszerelő üzem(ek) címe: ... |
| --- | --- |

0.7.

Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

1.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS SZERKEZETI FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

| 1.1. | A reprezentatív járműről készült fényképek és/vagy rajzok: |
| --- | --- |

1.1.

A reprezentatív járműről készült fényképek és/vagy rajzok:

2.   HAJTÓMŰ

| 2.1. | A gyártó motorkódja: ... (a motoron lévő jelölés vagy más azonosító jel szerint) |
| --- | --- |

2.1.

A gyártó motorkódja: ... (a motoron lévő jelölés vagy más azonosító jel szerint)

| 2.2. | Működési elv: külső gyújtás/kompressziós gyújtás, négyütemű/kétütemű (2) |
| --- | --- |

2.2.

Működési elv: külső gyújtás/kompressziós gyújtás, négyütemű/kétütemű (2)

| 2.3. | A hengerek száma és elrendezése: ... |
| --- | --- |

2.3.

A hengerek száma és elrendezése: ...

| 2.4. | Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW ... ford/perc fordulatszámon (a gyártó által megadott érték) |
| --- | --- |

2.4.

Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW ... ford/perc fordulatszámon (a gyártó által megadott érték)

| 2.5. | Hűtőrendszer (folyadék/levegő) (2) |
| --- | --- |

2.5.

Hűtőrendszer (folyadék/levegő) (2)

| 2.6. | A motorhőmérséklet-vezérlő mechanizmus névleges beállítása: ... |
| --- | --- |

2.6.

A motorhőmérséklet-vezérlő mechanizmus névleges beállítása: ...

| 2.7. | Feltöltő: igen/nem (2) |
| --- | --- |

2.7.

Feltöltő: igen/nem (2)

| 2.7.1. | Típus(ok) ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Típus(ok) ...

| 2.7.2. | A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás: ... kPa, lefúvatószelep, ha van): |
| --- | --- |

2.7.2.

A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás: ... kPa, lefúvatószelep, ha van):

3.   KAROSSZÉRIA

| 3.1. | A jármű rövid leírása a fűtési rendszer tekintetében, ha a motor hűtőfolyadékának hőjét használja fel: ... |
| --- | --- |

3.1.

A jármű rövid leírása a fűtési rendszer tekintetében, ha a motor hűtőfolyadékának hőjét használja fel: ...

| 3.2. | A járműtípus rövid leírása a fűtési rendszer tekintetében, ha a motor hűtőlevegőjét vagy kipufogógázait használják fel hőforrásként, beleértve: ... |
| --- | --- |

3.2.

A járműtípus rövid leírása a fűtési rendszer tekintetében, ha a motor hűtőlevegőjét vagy kipufogógázait használják fel hőforrásként, beleértve: ...

| 3.2.1. | A fűtési rendszer járműben való elhelyezkedését bemutató elrendezési rajzot: ... |
| --- | --- |

3.2.1.

A fűtési rendszer járműben való elhelyezkedését bemutató elrendezési rajzot: ...

| 3.2.2. | A fűtésre kipufogógázokat felhasználó fűtési rendszerek hőcserélőjének vagy azon részeknek a vázlatrajza, ahol a hőcsere lezajlik (a motor hűtőlevegőjét fűtésre használó fűtési rendszereknél): ... |
| --- | --- |

3.2.2.

A fűtésre kipufogógázokat felhasználó fűtési rendszerek hőcserélőjének vagy azon részeknek a vázlatrajza, ahol a hőcsere lezajlik (a motor hűtőlevegőjét fűtésre használó fűtési rendszereknél): ...

| 3.2.3. | A hőcserélő, illetve azon részek metszetrajza, ahol a hőcsere lezajlik, a fal vastagságának, a felhasznált anyagoknak és a felület jellemzőinek a feltüntetésével: ... |
| --- | --- |

3.2.3.

A hőcserélő, illetve azon részek metszetrajza, ahol a hőcsere lezajlik, a fal vastagságának, a felhasznált anyagoknak és a felület jellemzőinek a feltüntetésével: ...

| 3.2.4. | A fűtési rendszer további fontos alkatrészeire, mint például a fűtőventilátorra, vonatkozó követelményeket is meg kell adni a tervezésük módja és műszaki adataik tekintetében: ... |
| --- | --- |

3.2.4.

A fűtési rendszer további fontos alkatrészeire, mint például a fűtőventilátorra, vonatkozó követelményeket is meg kell adni a tervezésük módja és műszaki adataik tekintetében: ...

| 3.3. | A járműtípus rövid leírása tekintettel az égéshő felhasználásával működő fűtési rendszerre és az automata vezérlésre: ... |
| --- | --- |

3.3.

A járműtípus rövid leírása tekintettel az égéshő felhasználásával működő fűtési rendszerre és az automata vezérlésre: ...

| 3.3.1. | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés, a levegőbemeneti rendszer, a füstgázelvezető rendszer, a tüzelőanyag-tartály, a tüzelőanyag-ellátó rendszer (beleértve a szelepeket) és az elektromos csatlakozások elrendezési rajza, amely mutatja ezek helyét a járműben. |
| --- | --- |

3.3.1.

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés, a levegőbemeneti rendszer, a füstgázelvezető rendszer, a tüzelőanyag-tartály, a tüzelőanyag-ellátó rendszer (beleértve a szelepeket) és az elektromos csatlakozások elrendezési rajza, amely mutatja ezek helyét a járműben.

| 3.4. | Legnagyobb elektromos fogyasztás: ... kW |
| --- | --- |

3.4.

Legnagyobb elektromos fogyasztás: ... kW

2. függelék

ADATKÖZLŐLAP-MINTA

(adott fűtésirendszer-típusról, fűtési rendszernek az üzembiztonság tekintetében történő EGB-típusjóváhagyásával összefüggésben az előírás 4.3. szakaszával összhangban)

Ha a fűtési rendszer vagy alkatrészei elektronikus vezérléssel vannak ellátva, az ezekre vonatkozó adatokat is meg kell adni.

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

| 1.1. | Gyártmány (gyártó márkaneve): ... |
| --- | --- |

1.1.

Gyártmány (gyártó márkaneve): ...

| 1.2. | Típus- és általános kereskedelmi leírás: ... |
| --- | --- |

1.2.

Típus- és általános kereskedelmi leírás: ...

| 1.3. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.3.

A gyártó neve és címe: ...

| 1.4. | Alkatrészek esetében az EGB-jóváhagyási jel helye és rögzítési módja: ... |
| --- | --- |

1.4.

Alkatrészek esetében az EGB-jóváhagyási jel helye és rögzítési módja: ...

| 1.5. | Az összeszerelő üzem(ek) címe: ... |
| --- | --- |

1.5.

Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

2.   ÉGÉSHŐ FELHASZNÁLÁSÁVAL MŰKÖDŐ FŰTŐBERENDEZÉS (HA VAN)

| 2.1. | Gyártmány (gyártó márkaneve): ... |
| --- | --- |

2.1.

Gyártmány (gyártó márkaneve): ...

| 2.2. | Típus- és általános kereskedelmi leírás: ... |
| --- | --- |

2.2.

Típus- és általános kereskedelmi leírás: ...

| 2.3. | A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a fűtési rendszeren: ... |
| --- | --- |

2.3.

A típus azonosításának módja, ha fel van tüntetve a fűtési rendszeren: ...

| 2.4. | A jelzés elhelyezése: ... |
| --- | --- |

2.4.

A jelzés elhelyezése: ...

| 2.5. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

2.5.

A gyártó neve és címe: ...

| 2.6. | Az összeszerelő üzem(ek) címe: ... |
| --- | --- |

2.6.

Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

| 2.7. | Próbanyomás (cseppfolyós PB-gázzal vagy hasonlóval táplált, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés esetében a fűtőberendezés gázbemeneténél kialakuló nyomás): ... |
| --- | --- |

2.7.

Próbanyomás (cseppfolyós PB-gázzal vagy hasonlóval táplált, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés esetében a fűtőberendezés gázbemeneténél kialakuló nyomás): ...

| 2.8. | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés és valamennyi alkatrészének részletes leírása, elrendezési rajza és beszerelésének leírása: ... |
| --- | --- |

2.8.

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés és valamennyi alkatrészének részletes leírása, elrendezési rajza és beszerelésének leírása: ...

2.   RÉSZ

2.

RÉSZ

1. függelék

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

ÉRTESÍTÉS

Image

2. függelék

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

ÉRTESÍTÉS

Image

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

1

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

2

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát.)

Image

B.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát.)

Image

C.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.6. szakaszát.)

Image

---

(1)  Ez a szám csupán példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

HULLADÉKHŐVEL MŰKÖDŐ FŰTÉSI RENDSZEREKRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK – LEVEGŐ

| 1. | Azok a fűtési rendszerek, amelyek hőcserélőjének primer körében kipufogógáz vagy szennyezett levegő halad keresztül, akkor felelnek meg az előírás 6.2 szakaszában meghatározott követelményeknek, ha teljesülnek az alábbi feltételek: |
| --- | --- |

1.

Azok a fűtési rendszerek, amelyek hőcserélőjének primer körében kipufogógáz vagy szennyezett levegő halad keresztül, akkor felelnek meg az előírás 6.2 szakaszában meghatározott követelményeknek, ha teljesülnek az alábbi feltételek:

| 2. | A hőcserélő primer köre falainak 2 bar nyomás alatt, és még 2 bar nyomáson is szivárgásmentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

2.

A hőcserélő primer köre falainak 2 bar nyomás alatt, és még 2 bar nyomáson is szivárgásmentesnek kell lennie.

| 3. | A hőcserélő primer körének falai nem tartalmazhatnak semmiféle leszerelhető alkatrészt. |
| --- | --- |

3.

A hőcserélő primer körének falai nem tartalmazhatnak semmiféle leszerelhető alkatrészt.

| 4. | A hőcserélő falának a hőcsere helyén legalább 2 mm vastagnak kell lennie, ha ötvözetlen acélból készült,






  4.1. | amennyiben másfajta anyagból készült (beleértve a kompozit vagy bevont anyagokat is), a fal vastagságának olyannak kell lennie, hogy biztosítsa a hőcserélőnek 4. szakaszban említett élettartamot; |
| --- | --- | --- |

4.

A hőcserélő falának a hőcsere helyén legalább 2 mm vastagnak kell lennie, ha ötvözetlen acélból készült,

4.1.

amennyiben másfajta anyagból készült (beleértve a kompozit vagy bevont anyagokat is), a fal vastagságának olyannak kell lennie, hogy biztosítsa a hőcserélőnek 4. szakaszban említett élettartamot;

| 4.2. | amennyiben a hőcserélő fala a hőcsere helyén zománcozott, a falnak a zománcozott részen legalább 1 mm vastagnak kell lennie, a zománcnak pedig tartósnak és szivárgásmentesnek kell lennie, és nem lehet porózus szerkezetű. |
| --- | --- |

4.2.

amennyiben a hőcserélő fala a hőcsere helyén zománcozott, a falnak a zománcozott részen legalább 1 mm vastagnak kell lennie, a zománcnak pedig tartósnak és szivárgásmentesnek kell lennie, és nem lehet porózus szerkezetű.

| 5. | A kipufogógázt vezető csőnek legalább 30 mm hosszú, burkolattal nem ellátott, könnyen hozzáférhető korrózió-ellenőrző szakaszt kell tartalmaznia közvetlenül a hőcserélő után,






  5.1. | ennek a korrózió-ellenőrző szakasznak a fala nem lehet vastagabb, mint a hőcserélő belsejében elhelyezkedő kipufogógázcsöveké, és e szakasz anyagainak és felszínük tulajdonságainak az említett csövekéhez hasonlónak kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

5.

A kipufogógázt vezető csőnek legalább 30 mm hosszú, burkolattal nem ellátott, könnyen hozzáférhető korrózió-ellenőrző szakaszt kell tartalmaznia közvetlenül a hőcserélő után,

5.1.

ennek a korrózió-ellenőrző szakasznak a fala nem lehet vastagabb, mint a hőcserélő belsejében elhelyezkedő kipufogógázcsöveké, és e szakasz anyagainak és felszínük tulajdonságainak az említett csövekéhez hasonlónak kell lenniük;

| 5.2. | ha a hőcserélő a jármű kipufogódobjával egységet alkot, az utóbbi külső falát olyan, az 5.1 szakasznak megfelelő szakasznak kell tekinteni, ahol bármilyen korrózió felléphet. |
| --- | --- |

5.2.

ha a hőcserélő a jármű kipufogódobjával egységet alkot, az utóbbi külső falát olyan, az 5.1 szakasznak megfelelő szakasznak kell tekinteni, ahol bármilyen korrózió felléphet.

| 6. | Az olyan, hulladékhő felhasználásával működő fűtési rendszerek, amelyek a motor hűtőlevegőjét használják fel fűtésre, hőcserélő használata nélkül is megfelelnek az előírás 6.2 szakaszában meghatározott követelményeknek, ha teljesülnek az alábbi feltételek:






  6.1. | a fűtésre használt hűtőlevegő a motornak csak olyan felszínével érintkezik, amelyen nincs leszerelhető rész; és |
| --- | --- | --- |

6.

Az olyan, hulladékhő felhasználásával működő fűtési rendszerek, amelyek a motor hűtőlevegőjét használják fel fűtésre, hőcserélő használata nélkül is megfelelnek az előírás 6.2 szakaszában meghatározott követelményeknek, ha teljesülnek az alábbi feltételek:

6.1.

a fűtésre használt hűtőlevegő a motornak csak olyan felszínével érintkezik, amelyen nincs leszerelhető rész; és

| 6.2. | e hűtőlevegőkör falai és a hőátadásra használt felszínek közötti összekötések gázmentesen zárnak és olajállók.
  E feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha például:






  — | az egyes gyújtógyertyák körüli burkolat minden gázszivárgást a fűtőlevegőkörön kívülre vezet, |
| --- | --- | --- |

6.2.

e hűtőlevegőkör falai és a hőátadásra használt felszínek közötti összekötések gázmentesen zárnak és olajállók.

E feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha például:

—

az egyes gyújtógyertyák körüli burkolat minden gázszivárgást a fűtőlevegőkörön kívülre vezet,

| — | a hengerfej és a kipufogóvezeték közötti csatlakozás a fűtőlevegőkörön kívül helyezkedik el, |
| --- | --- |

—

a hengerfej és a kipufogóvezeték közötti csatlakozás a fűtőlevegőkörön kívül helyezkedik el,

| — | a hengerfej és a henger között kettős szivárgásvédelem van, így az első csatlakozásnál keletkező bármilyen szivárgás a fűtőlevegőkörön kívülre van vezetve, vagy a hengerfej és a henger közötti szivárgásvédelem akkor is fennáll, amikor a hengerfejanyákat a gyártó által előírt névleges nyomaték egyharmadával hidegen meghúzzák, vagy |
| --- | --- |

—

a hengerfej és a henger között kettős szivárgásvédelem van, így az első csatlakozásnál keletkező bármilyen szivárgás a fűtőlevegőkörön kívülre van vezetve, vagy a hengerfej és a henger közötti szivárgásvédelem akkor is fennáll, amikor a hengerfejanyákat a gyártó által előírt névleges nyomaték egyharmadával hidegen meghúzzák, vagy

| — | az a terület, ahol a hengerfej a hengerhez csatlakozik, a fűtőlevegőkörön kívül helyezkedik el. |
| --- | --- |

—

az a terület, ahol a hengerfej a hengerhez csatlakozik, a fűtőlevegőkörön kívül helyezkedik el.

---

4. MELLÉKLET

A LEVEGŐMINŐSÉGRE VONATKOZÓ MÉRÉSI ELJÁRÁS

| 1. | Járművek típusjóváhagyása esetén a következő vizsgálatot kell elvégezni:






  1.1. | A fűtőberendezést egy órán keresztül, legnagyobb teljesítményen, szélcsendben (szélsebesség ≤ 2 m/s), zárt ablakokkal, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés esetén a hajtómotor kikapcsolása mellett kell működtetni. Ha azonban a fűtőberendezés a legnagyobb teljesítményen járatva egy óránál hamarabb automatikusan kikapcsol, a méréseket a kikapcsolást megelőzően el lehet végezni. |
| --- | --- | --- |

1.

Járművek típusjóváhagyása esetén a következő vizsgálatot kell elvégezni:

1.1.

A fűtőberendezést egy órán keresztül, legnagyobb teljesítményen, szélcsendben (szélsebesség ≤ 2 m/s), zárt ablakokkal, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés esetén a hajtómotor kikapcsolása mellett kell működtetni. Ha azonban a fűtőberendezés a legnagyobb teljesítményen járatva egy óránál hamarabb automatikusan kikapcsol, a méréseket a kikapcsolást megelőzően el lehet végezni.

| 1.2. | A környezeti levegő szén-monoxid-arányát az alábbiakból vett mintákon kell lemérni:






  1.2.1. | a járművön kívül, a fűtőlevegő bemenetéhez a lehető legközelebb eső ponton; és |
| --- | --- | --- |

1.2.

A környezeti levegő szén-monoxid-arányát az alábbiakból vett mintákon kell lemérni:

1.2.1.

a járművön kívül, a fűtőlevegő bemenetéhez a lehető legközelebb eső ponton; és

| 1.2.2. | a járművön belül, a fűtőlevegő kimenetétől kevesebb mint 1 méter távolságra lévő ponton. |
| --- | --- |

1.2.2.

a járművön belül, a fűtőlevegő kimenetétől kevesebb mint 1 méter távolságra lévő ponton.

| 1.3. | A mérést 10 perces reprezentatív időtartamon át kell folytatni. |
| --- | --- |

1.3.

A mérést 10 perces reprezentatív időtartamon át kell folytatni.

| 1.4. | A mérőműszer állása az 1.2.2. szakaszban leírt helyzetben kevesebb mint 20 ppm szén-monoxiddal lehet magasabb, mint az 1.2.1. szakaszban leírt helyzetben. |
| --- | --- |

1.4.

A mérőműszer állása az 1.2.2. szakaszban leírt helyzetben kevesebb mint 20 ppm szén-monoxiddal lehet magasabb, mint az 1.2.1. szakaszban leírt helyzetben.

| 2. | A fűtőberendezés, mint alkatrész típusjóváhagyása esetén az 5. és a 6. mellékletben, valamint a 7. melléklet 1.3. szakaszában szereplő vizsgálatok után a következő vizsgálatot kell elvégezni:






  2.1. | A hőcserélő primer körét szivárgásvizsgálatnak kell alávetni annak érdekében, hogy ne kerülhessen szennyezett levegő az utastérbe szánt fűtőlevegőbe. |
| --- | --- | --- |

2.

A fűtőberendezés, mint alkatrész típusjóváhagyása esetén az 5. és a 6. mellékletben, valamint a 7. melléklet 1.3. szakaszában szereplő vizsgálatok után a következő vizsgálatot kell elvégezni:

2.1.

A hőcserélő primer körét szivárgásvizsgálatnak kell alávetni annak érdekében, hogy ne kerülhessen szennyezett levegő az utastérbe szánt fűtőlevegőbe.

| 2.2. | Ez a követelmény akkor teljesül, ha 0,5 hPa túlnyomáson a hőcserélő szivárgásának a mértéke legfeljebb 30 dm3/h. |
| --- | --- |

2.2.

Ez a követelmény akkor teljesül, ha 0,5 hPa túlnyomáson a hőcserélő szivárgásának a mértéke legfeljebb 30 dm3/h.

---

5. MELLÉKLET

A HŐMÉRSÉKLETRE VONATKOZÓ MÉRÉSI ELJÁRÁS

| 1. | A fűtőberendezést egy órán keresztül, legnagyobb teljesítményen, szélcsendben (szélsebesség ≤ 2 m/s), zárt ablakok mellett kell működtetni. Ha azonban a fűtőberendezés a legnagyobb teljesítményen járatva egy óránál hamarabb automatikusan kikapcsol, a méréseket korábban is el lehet végezni. Ha a fűtött levegő beszívása a járművön kívülről történik, a vizsgálatot legalább 15 °C-os környezeti hőmérsékleten kell végezni. |
| --- | --- |

1.

A fűtőberendezést egy órán keresztül, legnagyobb teljesítményen, szélcsendben (szélsebesség ≤ 2 m/s), zárt ablakok mellett kell működtetni. Ha azonban a fűtőberendezés a legnagyobb teljesítményen járatva egy óránál hamarabb automatikusan kikapcsol, a méréseket korábban is el lehet végezni. Ha a fűtött levegő beszívása a járművön kívülről történik, a vizsgálatot legalább 15 °C-os környezeti hőmérsékleten kell végezni.

| 2. | A fűtési rendszer azon részeinek felszíni hőmérsékletét, amelyek normál közúti használat alatt érintkezésbe kerülhetnek a járművezetővel, kontakthőmérővel kell megmérni. Az ilyen rész vagy részek hőmérséklete csupasz fém esetében nem haladhatja meg a 70 °C-ot, más anyagok esetében a 80 °C-ot. |
| --- | --- |

2.

A fűtési rendszer azon részeinek felszíni hőmérsékletét, amelyek normál közúti használat alatt érintkezésbe kerülhetnek a járművezetővel, kontakthőmérővel kell megmérni. Az ilyen rész vagy részek hőmérséklete csupasz fém esetében nem haladhatja meg a 70 °C-ot, más anyagok esetében a 80 °C-ot.

| 2.1. | Ha a fűtési rendszer egyes része(i) a járművezető ülése mögött található(k), illetve túlfűtés esetén a hőmérséklet nem haladhatja meg a 110 °C-ot. |
| --- | --- |

2.1.

Ha a fűtési rendszer egyes része(i) a járművezető ülése mögött található(k), illetve túlfűtés esetén a hőmérséklet nem haladhatja meg a 110 °C-ot.

| 2.2. | M1 és N kategóriájú járművek esetén a rendszer azon részeinek a hőmérséklete, amelyek a jármű normál közúti használata során érintkezésbe kerülhetnek az ülő utasokkal – a kivezető rostélyt kivéve –, nem haladhatja meg a 110 °C-ot. |
| --- | --- |

2.2.

M1 és N kategóriájú járművek esetén a rendszer azon részeinek a hőmérséklete, amelyek a jármű normál közúti használata során érintkezésbe kerülhetnek az ülő utasokkal – a kivezető rostélyt kivéve –, nem haladhatja meg a 110 °C-ot.

| 2.3. | M2 és M3 kategóriájú járművek esetén a rendszer azon részeinek a hőmérséklete, amelyek a jármű normál közúti használata során érintkezésbe kerülhetnek az utasokkal, csupasz fém esetében nem haladhatja meg a 70 °C-ot, más anyagok esetében a 80 °C-ot. |
| --- | --- |

2.3.

M2 és M3 kategóriájú járművek esetén a rendszer azon részeinek a hőmérséklete, amelyek a jármű normál közúti használata során érintkezésbe kerülhetnek az utasokkal, csupasz fém esetében nem haladhatja meg a 70 °C-ot, más anyagok esetében a 80 °C-ot.

| 3. | Ha a fűtési rendszer egyes része(i) az utastéren kívül hozzáférhető(k), illetve túlfűtés esetén a hőmérséklet nem haladhatja meg a 110 °C-ot.
  Az utastérbe beáramló fűtőlevegő hőmérséklete a kimenet középpontjában mérve nem haladhatja meg 150 °C-ot. |
| --- | --- |

3.

Ha a fűtési rendszer egyes része(i) az utastéren kívül hozzáférhető(k), illetve túlfűtés esetén a hőmérséklet nem haladhatja meg a 110 °C-ot.

Az utastérbe beáramló fűtőlevegő hőmérséklete a kimenet középpontjában mérve nem haladhatja meg 150 °C-ot.

---

6. MELLÉKLET

ÉGÉSHŐ FELHASZNÁLÁSÁVAL MŰKÖDŐ FŰTŐBERENDEZÉSEK FÜSTGÁZKIBOCSÁTÁSÁRA VONATKOZÓ MÉRÉSI ELJÁRÁS

| 1. | A fűtőberendezést egy órán keresztül, legnagyobb teljesítményen, szélcsendben (szélsebesség ≤ 2 m/s), 20 ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell működtetni. Ha azonban a fűtőberendezés a legnagyobb teljesítményen járatva egy óránál hamarabb automatikusan kikapcsol, a méréseket a kikapcsolást megelőzően el lehet végezni. |
| --- | --- |

1.

A fűtőberendezést egy órán keresztül, legnagyobb teljesítményen, szélcsendben (szélsebesség ≤ 2 m/s), 20 ± 10 °C környezeti hőmérsékleten kell működtetni. Ha azonban a fűtőberendezés a legnagyobb teljesítményen járatva egy óránál hamarabb automatikusan kikapcsol, a méréseket a kikapcsolást megelőzően el lehet végezni.

| 2. | A megfelelő mérőműszerrel mért száraz és fel nem hígult füstgázkibocsátás nem haladhatja meg az alábbi táblázatban jelzett értékeket:







  Paraméter | Gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés | Cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés |
| --- | --- | --- | --- |
| CO | 0,1 térfogatszázalék | 0,1 térfogatszázalék |
| NOx | 200 ppm | 200 ppm |
| HC | 100 ppm | 100 ppm |
| Bacharach referenciaegység (1) | 1 | 4 |

2.

A megfelelő mérőműszerrel mért száraz és fel nem hígult füstgázkibocsátás nem haladhatja meg az alábbi táblázatban jelzett értékeket:

Paraméter

Gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés

Cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezés

CO

0,1 térfogatszázalék

0,1 térfogatszázalék

NOx

200 ppm

200 ppm

HC

100 ppm

100 ppm

Bacharach referenciaegység (1)

1

4

| 3. | A mérést 100 km/h sebességnek (vagy ha a jármű végsebessége 100 km/h-nál kisebb, akkor a legnagyobb üzemi sebességnek) megfelelő feltételek mellett meg kell ismételni. Ilyen feltételek mellett a CO-érték nem haladhatja meg a 0,2 térfogatszázalékot. Amennyiben a vizsgálatot a fűtőberendezésen, mint alkatrészen végezték el, úgy azon járműtípusok esetében, amelyekbe a fűtőberendezés be van szerelve, a mérést nem kell megismételni. |
| --- | --- |

3.

A mérést 100 km/h sebességnek (vagy ha a jármű végsebessége 100 km/h-nál kisebb, akkor a legnagyobb üzemi sebességnek) megfelelő feltételek mellett meg kell ismételni. Ilyen feltételek mellett a CO-érték nem haladhatja meg a 0,2 térfogatszázalékot. Amennyiben a vizsgálatot a fűtőberendezésen, mint alkatrészen végezték el, úgy azon járműtípusok esetében, amelyekbe a fűtőberendezés be van szerelve, a mérést nem kell megismételni.

---

(1)  Az alkalmazott referenciaegység az ASTM D 2156 szabványban leírt „Bacharach” egység.

---

7. MELLÉKLET

ÉGÉSHŐ FELHASZNÁLÁSÁVAL MŰKÖDŐ FŰTŐBERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ TOVÁBBI ELŐÍRÁSOK

| 1. | Minden fűtőberendezést használati és karbantartási útmutatóval kell ellátni, az utólagos értékesítésű fűtőberendezésekhez pedig beszerelési útmutatót is kell csatolni. |
| --- | --- |

1.

Minden fűtőberendezést használati és karbantartási útmutatóval kell ellátni, az utólagos értékesítésű fűtőberendezésekhez pedig beszerelési útmutatót is kell csatolni.

| 2. | Minden égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést biztonsági szerkezettel kell ellátni (akár az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés, akár a jármű részeként), amely vészhelyzet esetén vezérli a működést. Ezt úgy kell megtervezni, hogy ha az indításnál nem keletkezik láng, vagy a láng működés közben kialszik, a gyújtás és a tüzelőanyag-ellátás cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezésnél négy percen belül vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működő fűtőberendezésnél termoelektromos lángellenőrző készülék esetén egy percen belül, illetve, automatikus készülék esetén 10 másodpercen belül kikapcsoljon. |
| --- | --- |

2.

Minden égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést biztonsági szerkezettel kell ellátni (akár az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés, akár a jármű részeként), amely vészhelyzet esetén vezérli a működést. Ezt úgy kell megtervezni, hogy ha az indításnál nem keletkezik láng, vagy a láng működés közben kialszik, a gyújtás és a tüzelőanyag-ellátás cseppfolyós tüzelőanyaggal működő fűtőberendezésnél négy percen belül vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működő fűtőberendezésnél termoelektromos lángellenőrző készülék esetén egy percen belül, illetve, automatikus készülék esetén 10 másodpercen belül kikapcsoljon.

| 3. | A közvetítő közegként vizet felhasználó fűtőberendezés égésterének és hőcserélőjének a normál működési nyomás kétszerese, illetve 2 bar nyomás (túlnyomás) közül a nagyobb értéket kell kiállnia. A próbanyomást az adatlapon fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

3.

A közvetítő közegként vizet felhasználó fűtőberendezés égésterének és hőcserélőjének a normál működési nyomás kétszerese, illetve 2 bar nyomás (túlnyomás) közül a nagyobb értéket kell kiállnia. A próbanyomást az adatlapon fel kell tüntetni.

| 4. | A fűtőberendezést el kell látni a gyártó címkéjével, amelyen szerepel a gyártó neve, a modell száma és típusa a kilowattban meghatározott névleges teljesítménnyel együtt. A tüzelőanyag-típust szintén meg kell nevezni, adott esetben az üzemi feszültséggel és a gáznyomással együtt. |
| --- | --- |

4.

A fűtőberendezést el kell látni a gyártó címkéjével, amelyen szerepel a gyártó neve, a modell száma és típusa a kilowattban meghatározott névleges teljesítménnyel együtt. A tüzelőanyag-típust szintén meg kell nevezni, adott esetben az üzemi feszültséggel és a gáznyomással együtt.

| 5. | Az égésilevegő-befúvók késleltetett kikapcsolása






  5.1. | Amennyiben égésilevegő-befúvót szereltek be, túlfűtés, valamint a tüzelőanyag-ellátás megszakadásának esetére késleltetett kikapcsolót kell felszerelni. |
| --- | --- | --- |

5.

Az égésilevegő-befúvók késleltetett kikapcsolása

5.1.

Amennyiben égésilevegő-befúvót szereltek be, túlfűtés, valamint a tüzelőanyag-ellátás megszakadásának esetére késleltetett kikapcsolót kell felszerelni.

| 5.2. | Égés okozta kár, valamint kipufogógáz, illetve füstgáz okozta korrózió megakadályozására egyéb eszközök alkalmazása is megengedett, ha a gyártó elfogadható módon bizonyítja azok azonos hatását a jóváhagyó hatóság számára. |
| --- | --- |

5.2.

Égés okozta kár, valamint kipufogógáz, illetve füstgáz okozta korrózió megakadályozására egyéb eszközök alkalmazása is megengedett, ha a gyártó elfogadható módon bizonyítja azok azonos hatását a jóváhagyó hatóság számára.

| 6. | Elektromosáram-ellátással kapcsolatos követelmények






  6.1. | A feszültség által érintett összes műszaki követelménynek a névleges érték ± 16 %-ának megfelelő feszültséghatárokra kell vonatkoznia. Ha azonban feszültségcsökkenés és/vagy túlfeszültség elleni védelmet építettek be, az előírásokat névleges feszültség mellett, a kikapcsolási pontok közvetlen közelében kell teljesíteni. |
| --- | --- | --- |

6.

Elektromosáram-ellátással kapcsolatos követelmények

6.1.

A feszültség által érintett összes műszaki követelménynek a névleges érték ± 16 %-ának megfelelő feszültséghatárokra kell vonatkoznia. Ha azonban feszültségcsökkenés és/vagy túlfeszültség elleni védelmet építettek be, az előírásokat névleges feszültség mellett, a kikapcsolási pontok közvetlen közelében kell teljesíteni.

| 7. | A működést jelző lámpa






  7.1. | A kezelő látómezőjében tisztán látható ellenőrző lámpával kell jelezni, hogy az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés mikor van ki-, illetve bekapcsolt állapotban. |
| --- | --- | --- |

7.

A működést jelző lámpa

7.1.

A kezelő látómezőjében tisztán látható ellenőrző lámpával kell jelezni, hogy az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés mikor van ki-, illetve bekapcsolt állapotban.

---

8. MELLÉKLET

A pb-gázzal (LPG) táplált, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre és a pb-gázzal működő fűtési rendszerekre vonatkozó biztonsági követelmények

1.   GÉPJÁRMŰVEKBEN KÖZÚTI HASZNÁLAT SORÁN VALÓ ÜZEMELTETÉSRE SZÁNT, PB-GÁZZAL MŰKÖDŐ FŰTÉSI RENDSZEREK

| 1.1. | Amennyiben a gépjárműbe szerelt PB-gázzal működő fűtőberendezés akkor is használható, ha a jármű mozgásban van, a PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésnek és ellátórendszerének meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  1.1.1. | A PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésnek meg kell felelnie az EN 624:2000 harmonizált szabvány (Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Járművekbe és hajókba építhető, cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő, zárt égésterű helyiségfűtő berendezések) követelményeinek. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Amennyiben a gépjárműbe szerelt PB-gázzal működő fűtőberendezés akkor is használható, ha a jármű mozgásban van, a PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésnek és ellátórendszerének meg kell felelnie a következő követelményeknek:

1.1.1.

A PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésnek meg kell felelnie az EN 624:2000 harmonizált szabvány (Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Járművekbe és hajókba építhető, cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő, zárt égésterű helyiségfűtő berendezések) követelményeinek.

| 1.1.2. | Tartósan a gépjárműre szerelt PB-gáz-tartály esetén a rendszer folyékony PB-gázzal érintkező valamennyi alkatrészének (valamennyi alkatrész a töltőegységtől a párologtatóig/nyomásszabályozóig) és tartozékainak meg kell felelnie a 67. számú ENSZ-EGB-előírás I. és II. részének, valamint 3–10., 13. és 15–17. mellékletének. |
| --- | --- |

1.1.2.

Tartósan a gépjárműre szerelt PB-gáz-tartály esetén a rendszer folyékony PB-gázzal érintkező valamennyi alkatrészének (valamennyi alkatrész a töltőegységtől a párologtatóig/nyomásszabályozóig) és tartozékainak meg kell felelnie a 67. számú ENSZ-EGB-előírás I. és II. részének, valamint 3–10., 13. és 15–17. mellékletének.

| 1.1.3. | A PB-gáz-tüzelésű fűtési rendszer gáz-halmazállapotú PB-gázzal érintkező alkatrészeinek meg kell felelniük az EN 1949:2002 harmonizált szabvány (1) (Cseppfolyós PB-gázzal üzemelő gázberendezések emberi tartózkodás céljára szolgáló szabadidő-lakójárművekbe és egyéb közúti járművekbe való beszerelési előírásai) követelményeinek. |
| --- | --- |

1.1.3.

A PB-gáz-tüzelésű fűtési rendszer gáz-halmazállapotú PB-gázzal érintkező alkatrészeinek meg kell felelniük az EN 1949:2002 harmonizált szabvány (1) (Cseppfolyós PB-gázzal üzemelő gázberendezések emberi tartózkodás céljára szolgáló szabadidő-lakójárművekbe és egyéb közúti járművekbe való beszerelési előírásai) követelményeinek.

| 1.1.4. | A PB-gáz-ellátó rendszert úgy kell megtervezni, hogy az a felszerelt PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezés számára a PB-gázt a szükséges nyomáson és megfelelő halmazállapotban adagolja. A tartósan felszerelt PB-gáz-tartályból a PB-gáz gáz- és folyékony halmazállapotban is kivezethető. |
| --- | --- |

1.1.4.

A PB-gáz-ellátó rendszert úgy kell megtervezni, hogy az a felszerelt PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezés számára a PB-gázt a szükséges nyomáson és megfelelő halmazállapotban adagolja. A tartósan felszerelt PB-gáz-tartályból a PB-gáz gáz- és folyékony halmazállapotban is kivezethető.

| 1.1.5. | A tartósan felszerelt PB-gáz-tartálynak a fűtőberendezés ellátására szolgáló folyadékkimenetére a 67. számú ENSZ-EGB-előírás 17.6.1.1. szakaszának megfelelően fel kell szerelni egy távirányítású tápszelepet túlfolyó szeleppel. A túlfolyó szeleppel ellátott távirányítású tápszelepet oly módon kell vezérelni, hogy a gyújtáskapcsoló állásától függetlenül, a motor leállását követő 5 másodpercen belül automatikusan záródjon. Ha ezen az öt másodpercen belül bekapcsolják a fűtési rendszert vagy a PB-gáz-ellátó rendszert, a fűtési rendszer üzemben maradhat. A fűtést bármikor újra lehet indítani. |
| --- | --- |

1.1.5.

A tartósan felszerelt PB-gáz-tartálynak a fűtőberendezés ellátására szolgáló folyadékkimenetére a 67. számú ENSZ-EGB-előírás 17.6.1.1. szakaszának megfelelően fel kell szerelni egy távirányítású tápszelepet túlfolyó szeleppel. A túlfolyó szeleppel ellátott távirányítású tápszelepet oly módon kell vezérelni, hogy a gyújtáskapcsoló állásától függetlenül, a motor leállását követő 5 másodpercen belül automatikusan záródjon. Ha ezen az öt másodpercen belül bekapcsolják a fűtési rendszert vagy a PB-gáz-ellátó rendszert, a fűtési rendszer üzemben maradhat. A fűtést bármikor újra lehet indítani.

| 1.1.6. | Amennyiben a PB-gázt gázhalmazállapotban adagolják a tartósan felszerelt PB-gáz-tartályból vagy külön hordozható PB-gáz-palackból, meg kell tenni a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy






  1.1.6.1. | a nyomásszabályozóba, illetve a PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésbe ne kerülhessen cseppfolyós PB-gáz. Szétválasztót lehet használni; továbbá |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

Amennyiben a PB-gázt gázhalmazállapotban adagolják a tartósan felszerelt PB-gáz-tartályból vagy külön hordozható PB-gáz-palackból, meg kell tenni a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy

1.1.6.1.

a nyomásszabályozóba, illetve a PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésbe ne kerülhessen cseppfolyós PB-gáz. Szétválasztót lehet használni; továbbá

| 1.1.6.2. | véletlen szétkapcsolódás következtében ne történjen ellenőrizetlen kiáramlás. A PB-gáz-áramlás lezárására készüléket kell felszerelni közvetlenül a tartályra vagy a palackra szerelt nyomásszabályozóba vagy ez után, illetve amennyiben a nyomásszabályozót a palacktól vagy tartálytól távol szerelték fel, egy készüléket közvetlenül a palack vagy tartály tömlője vagy kivezető csöve elé, egy további készüléket pedig a nyomásszabályozóba vagy az után kell felszerelni. |
| --- | --- |

1.1.6.2.

véletlen szétkapcsolódás következtében ne történjen ellenőrizetlen kiáramlás. A PB-gáz-áramlás lezárására készüléket kell felszerelni közvetlenül a tartályra vagy a palackra szerelt nyomásszabályozóba vagy ez után, illetve amennyiben a nyomásszabályozót a palacktól vagy tartálytól távol szerelték fel, egy készüléket közvetlenül a palack vagy tartály tömlője vagy kivezető csöve elé, egy további készüléket pedig a nyomásszabályozóba vagy az után kell felszerelni.

| 1.1.7. | Amennyiben a PB-gázt folyékony halmazállapotban adagolják, a párologtató és nyomásszabályozó egységet megfelelő hőforrás segítségével a szükséges hőmérsékletre fel kell fűteni. |
| --- | --- |

1.1.7.

Amennyiben a PB-gázt folyékony halmazállapotban adagolják, a párologtató és nyomásszabályozó egységet megfelelő hőforrás segítségével a szükséges hőmérsékletre fel kell fűteni.

| 1.1.8. | Azon gépjárművekben, amelyek hajtóműve PB-gázzal működik, a PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezést is csatlakoztatni lehet ahhoz a tartósan felszerelt PB-gáz-tartályhoz, amely a motor számára biztosítja a PB-gázt, feltéve, hogy teljesülnek a hajtóműre vonatkozó biztonsági követelmények. Amennyiben a fűtéshez külön PB-gáz-tartályt használnak, e tartálynak saját töltőegységgel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

1.1.8.

Azon gépjárművekben, amelyek hajtóműve PB-gázzal működik, a PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezést is csatlakoztatni lehet ahhoz a tartósan felszerelt PB-gáz-tartályhoz, amely a motor számára biztosítja a PB-gázt, feltéve, hogy teljesülnek a hajtóműre vonatkozó biztonsági követelmények. Amennyiben a fűtéshez külön PB-gáz-tartályt használnak, e tartálynak saját töltőegységgel kell rendelkeznie.

2.   PB-GÁZ-FŰTÉSI RENDSZEREK HELYHEZ KÖTÖTT HASZNÁLATRA, KIZÁRÓLAG GÉPJÁRMŰVEKBEN ÉS PÓTKOCSIJAIKBAN

| 2.1. | A PB-gáz-üzemű fűtési rendszer PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésének és ellátórendszerének, amelyet csak álló helyzetű járműben való használatra szántak, a következő követelményeknek kell megfelelnie:






  2.1.1. | Arra a részre, ahol a hordozható PB-gáz-palackot tárolják, és a fűtési rendszer vezérlőberendezésének közvetlen közelébe tartós címkét kell elhelyezni, amelyen szerepel azon utasítás, hogy a jármű mozgása alatt a PB-gáz-üzemű fűtőberendezés nem üzemelhet, és a hordozható gázpalack szelepének zárva kell lennie. |
| --- | --- | --- |

2.1.

A PB-gáz-üzemű fűtési rendszer PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésének és ellátórendszerének, amelyet csak álló helyzetű járműben való használatra szántak, a következő követelményeknek kell megfelelnie:

2.1.1.

Arra a részre, ahol a hordozható PB-gáz-palackot tárolják, és a fűtési rendszer vezérlőberendezésének közvetlen közelébe tartós címkét kell elhelyezni, amelyen szerepel azon utasítás, hogy a jármű mozgása alatt a PB-gáz-üzemű fűtőberendezés nem üzemelhet, és a hordozható gázpalack szelepének zárva kell lennie.

| 2.1.2. | A PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésnek meg kell felelnie az 1.1.1. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

2.1.2.

A PB-gáz-tüzelésű fűtőberendezésnek meg kell felelnie az 1.1.1. szakasz követelményeinek.

| 2.1.3. | A PB-gáz-üzemű fűtési rendszer gáz-halmazállapotú PB-gázzal érintkező alkatrészeinek meg kell felelniük az 1.1.3. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

2.1.3.

A PB-gáz-üzemű fűtési rendszer gáz-halmazállapotú PB-gázzal érintkező alkatrészeinek meg kell felelniük az 1.1.3. szakasz követelményeinek.

---

(1)  Készítette az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) (http://www.cen.eu/cenorm/homepage.htm).

---

9. MELLÉKLET

Az ADR-ben (a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodásban) meghatározott, egyes járművekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

1.   Alkalmazási kör

Ez a melléklet azokra a gépjárművekre vonatkozik, amelyekre a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodásban (ADR) meghatározott, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre és azok beszerelésére vonatkozó különleges követelmények érvényesek.

2.   Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában az ADR 9.1. fejezetében megállapított EX/II-, EX/III-, AT-, FL-, OX- és MEMU-gépjárműjelölések meghatározásai érvényesek.

Az e melléklet szerint az EX/III-besorolású járművekre vonatkozó követelmények teljesítése alapján jóváhagyott járműveket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek a MEMU-besorolású járművekre vonatkozó követelményeknek.

3.   Műszaki követelmények

3.1.   Általános (EX/II-, EX/III-, AT-, FL-, OX- és MEMU-besorolású gépjárművek)

| 3.1.1. (1) | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket és azok füstgázelvezető csöveit úgy kell megtervezni, elhelyezni és védeni vagy beborítani, hogy a rakomány ne melegedjen túl és ne gyulladjon ki. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a készülék tüzelőanyag-tartálya és füstgázelvezető rendszere megfelel az alábbi előírásoknak:






  — | A berendezés tüzelőanyag-ellátására szolgáló tartályoknak meg kell felelniük a következő előírásoknak:






  a) | szivárgás esetén a tüzelőanyagnak a talajra kell elfolynia, anélkül, hogy érintkezésbe kerülne a jármű meleg részeivel vagy a rakománnyal; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1. (1)

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket és azok füstgázelvezető csöveit úgy kell megtervezni, elhelyezni és védeni vagy beborítani, hogy a rakomány ne melegedjen túl és ne gyulladjon ki. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a készülék tüzelőanyag-tartálya és füstgázelvezető rendszere megfelel az alábbi előírásoknak:

—

A berendezés tüzelőanyag-ellátására szolgáló tartályoknak meg kell felelniük a következő előírásoknak:

a)

szivárgás esetén a tüzelőanyagnak a talajra kell elfolynia, anélkül, hogy érintkezésbe kerülne a jármű meleg részeivel vagy a rakománnyal;

| b) | a benzint tartalmazó tartályokat a töltőnyíláshoz illeszkedő hatékony lángzáróval kell felszerelni, vagy olyan szerkezettel, amely lehetővé teszi a töltőnyílás hermetikus zárását. |
| --- | --- |

b)

a benzint tartalmazó tartályokat a töltőnyíláshoz illeszkedő hatékony lángzáróval kell felszerelni, vagy olyan szerkezettel, amely lehetővé teszi a töltőnyílás hermetikus zárását.

| — | A füstgázelvezető rendszert, valamint a füstgázelvezető csöveket úgy kell vezetni vagy védeni, hogy melegedés vagy gyulladás következtében a rakomány semmilyen veszélynek se legyen kitéve. A füstgázelvezető rendszer azon elemeit, amelyek közvetlenül az üzemanyagtartály alatt találhatók (dízelüzemnél) legalább 100 mm-re kell elhelyezni, vagy pedig hőszigetelő lappal kell azokat védeni. |
| --- | --- |

—

A füstgázelvezető rendszert, valamint a füstgázelvezető csöveket úgy kell vezetni vagy védeni, hogy melegedés vagy gyulladás következtében a rakomány semmilyen veszélynek se legyen kitéve. A füstgázelvezető rendszer azon elemeit, amelyek közvetlenül az üzemanyagtartály alatt találhatók (dízelüzemnél) legalább 100 mm-re kell elhelyezni, vagy pedig hőszigetelő lappal kell azokat védeni.

| 3.1.2. | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést manuálisan kell bekapcsolni. Programozható kapcsolók használata tilos. |
| --- | --- |

3.1.2.

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést manuálisan kell bekapcsolni. Programozható kapcsolók használata tilos.

3.2.   EX/II-, EX/III- és MEMU-besorolású járművek

Tilos gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezéseket alkalmazni.

3.3.   FL-besorolású járművek

| 3.3.1. | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezések kikapcsolását legalább az alábbi módszerekkel kell biztosítani:






  a) | szándékos manuális kikapcsolás a vezetőfülkéből; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezések kikapcsolását legalább az alábbi módszerekkel kell biztosítani:

a)

szándékos manuális kikapcsolás a vezetőfülkéből;

| b) | a jármű motorjának leállása; ebben az esetben a fűtőberendezést a járművezető manuálisan újraindíthatja; |
| --- | --- |

b)

a jármű motorjának leállása; ebben az esetben a fűtőberendezést a járművezető manuálisan újraindíthatja;

| c) | a gépjárművön a szállított veszélyes anyagok betöltésére használt szivattyú beindítása. |
| --- | --- |

c)

a gépjárművön a szállított veszélyes anyagok betöltésére használt szivattyú beindítása.

| 3.3.2. | Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés leállítása után utóégés engedélyezett. Ami a 3.3.1. szakasz b) és c) pontjában meghatározott módszereket illeti, az égéshez szükséges levegőellátást legfeljebb 40 másodperces utóégési ciklus után megfelelő eszközökkel meg kell szakítani. Csak olyan fűtőberendezések használhatók, amelyek esetében bizonyítást nyert, hogy a hőcserélő a normál használati tartam során 40 másodpercig tartó korlátozott utóégési ciklust kibír. |
| --- | --- |

3.3.2.

Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés leállítása után utóégés engedélyezett. Ami a 3.3.1. szakasz b) és c) pontjában meghatározott módszereket illeti, az égéshez szükséges levegőellátást legfeljebb 40 másodperces utóégési ciklus után megfelelő eszközökkel meg kell szakítani. Csak olyan fűtőberendezések használhatók, amelyek esetében bizonyítást nyert, hogy a hőcserélő a normál használati tartam során 40 másodpercig tartó korlátozott utóégési ciklust kibír.

---

(1)  Az ezen szakasznak való megfelelést a befejezett járművön ellenőrizni kell.

---