# Uradni list L 168/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.168.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 532. julij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.168.slv

Uradni list

Evropske unije

L 168

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 532. julij 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 579/2010 z dne 29. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 580/2010 z dne 29. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 452/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ukrajine | 12 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (
  1
  ) | 16 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 582/2010 z dne 1. julija 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 17 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/369/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 18. junija 2010 o finančnem prispevku Unije za nacionalne programe nekaterih držav članic v letu 2010 za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3797) | 19 |
| | | 2010/370/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 1. julija 2010 o dodelitvi dodatnih dni na morju Španiji v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4330) | 22 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 579/2010 z dne 29. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 580/2010 z dne 29. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 452/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ukrajine

12

*

Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (
  1
  )

1

16

Uredba Komisije (EU) št. 582/2010 z dne 1. julija 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

17

SKLEPI

2010/369/EU

*

Sklep Komisije z dne 18. junija 2010 o finančnem prispevku Unije za nacionalne programe nekaterih držav članic v letu 2010 za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3797)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3797)

19

2010/370/EU

*

Sklep Komisije z dne 1. julija 2010 o dodelitvi dodatnih dni na morju Španiji v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4330)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4330)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 2.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 579/2010

z dne 29. junija 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

I.   Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi

| (1) | Svet je decembra 1999 z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije. Preiskava, ki je omogočila sprejetje navedene uredbe, je v nadaljnjem besedilu imenovana „prvotna preiskava“. Ukrepi v obliki izravnalne dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz zadevnega izdelka iz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. oktobra 1997 do 30. septembra 1998. |
| --- | --- |

(1)

Svet je decembra 1999 z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije. Preiskava, ki je omogočila sprejetje navedene uredbe, je v nadaljnjem besedilu imenovana „prvotna preiskava“. Ukrepi v obliki izravnalne dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz zadevnega izdelka iz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. oktobra 1997 do 30. septembra 1998.

| (2) | Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 367/2006 (3) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe ohranil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 2597/1999 na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Preiskava v zvezi s pregledom je trajala od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004. |
| --- | --- |

(2)

Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 367/2006 (3) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe ohranil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 2597/1999 na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Preiskava v zvezi s pregledom je trajala od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004.

| (3) | Svet je po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET, in sicer družbe Garware Polyester Limited („Garware“), avgusta 2006 z Uredbo (ES) št. 1288/2006 (4) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za družbo Garware z Uredbo (ES) št. 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Svet je po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET, in sicer družbe Garware Polyester Limited („Garware“), avgusta 2006 z Uredbo (ES) št. 1288/2006 (4) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za družbo Garware z Uredbo (ES) št. 367/2006.

| (4) | Svet je po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja drugega indijskega proizvajalca folije iz PET, in sicer družbe Jindal Poly Films Limited („Jindal“), prej poznane kot Jindal Polyester Ltd, septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1124/2007 (5) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za družbo Jindal z Uredbo (ES) št. 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

Svet je po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja drugega indijskega proizvajalca folije iz PET, in sicer družbe Jindal Poly Films Limited („Jindal“), prej poznane kot Jindal Polyester Ltd, septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1124/2007 (5) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za družbo Jindal z Uredbo (ES) št. 367/2006.

| (5) | Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je Komisija začela na lastno pobudo, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (6) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006. |
| --- | --- |

(5)

Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je Komisija začela na lastno pobudo, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (6) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006.

II.   Obstoječi protidampinški ukrepi

| (6) | Opozoriti je treba, da za družbo Jindal Poly Films Limited velja protidampinška dajatev v višini 0 % (7). |
| --- | --- |

(6)

Opozoriti je treba, da za družbo Jindal Poly Films Limited velja protidampinška dajatev v višini 0 % (7).

III.   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (7) | Zahtevek za delni vmesni pregled je vložila družba Jindal Poly Films Limited, ki je proizvajalec izvoznik iz Indije („vložnik“). Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja glede vložnika. Vložnik je predložil prima facie dokaze, da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek za delni vmesni pregled je vložila družba Jindal Poly Films Limited, ki je proizvajalec izvoznik iz Indije („vložnik“). Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja glede vložnika. Vložnik je predložil prima facie dokaze, da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

| (8) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 9. septembra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (8) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne uredbe, omejenega na stopnjo subvencioniranja vložnika, da bi ugotovila, ali je treba ukrepe za vložnika odpraviti ali spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 9. septembra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (8) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne uredbe, omejenega na stopnjo subvencioniranja vložnika, da bi ugotovila, ali je treba ukrepe za vložnika odpraviti ali spremeniti.

| (9) | Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je tudi oceniti potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“ v Indiji. |
| --- | --- |

(9)

Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je tudi oceniti potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“ v Indiji.

IV.   Obdobje preiskave

| (10) | Preiskava stopnje subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava stopnje subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

V.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (11) | Komisija je uradno obvestila vložnika, indijsko vlado ter družbe Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Nemčija, Toray Plastics Europe, Francija, in Nurell, Italija, ki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET Unije (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije), o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v roku, določenem v obvestilu o začetku, zahtevati zaslišanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je uradno obvestila vložnika, indijsko vlado ter družbe Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Nemčija, Toray Plastics Europe, Francija, in Nurell, Italija, ki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET Unije (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije), o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v roku, določenem v obvestilu o začetku, zahtevati zaslišanje.

| (12) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(12)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (13) | Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane. |
| --- | --- |

(13)

Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane.

| (14) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo. Poleg tega je bil vprašalnik poslan indijski vladi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo. Poleg tega je bil vprašalnik poslan indijski vladi.

| (15) | Izpolnjen vprašalnik je prejela od vložnika in indijske vlade. |
| --- | --- |

(15)

Izpolnjen vprašalnik je prejela od vložnika in indijske vlade.

| (16) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih vložnika in prostorih indijske vlade v Delhiju. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih vložnika in prostorih indijske vlade v Delhiju.

VI.   Razkritje in pripombe na postopek

| (17) | Indijska vlada in druge zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba stopnje dajatve, ki velja za vložnika. Na voljo so imele dovolj časa za pripombe. Vsa stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(17)

Indijska vlada in druge zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba stopnje dajatve, ki velja za vložnika. Na voljo so imele dovolj časa za pripombe. Vsa stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju.

B.   ZADEVNI IZDELEK

| (18) | Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je isti izdelek, kot ga zadeva Uredba (ES) št. 367/2006, in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET), uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 ter s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(18)

Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je isti izdelek, kot ga zadeva Uredba (ES) št. 367/2006, in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET), uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 ter s poreklom iz Indije.

C.   SUBVENCIONIRANJE

1.   Uvod

| (19) | Na podlagi informacij, ki so jih predložile indijska vlada in druge zainteresirane stranke, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  (a) | shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorization Scheme) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj – Advance Licence Scheme); |
| --- | --- | --- |

(19)

Na podlagi informacij, ki so jih predložile indijska vlada in druge zainteresirane stranke, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a)

shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorization Scheme) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj – Advance Licence Scheme);

| (b) | shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- |

(b)

shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| (c) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS); |
| --- | --- |

(c)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS);

| (d) | shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme). |
| --- | --- |

(d)

shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme).

| (e) | Paketna shema spodbud (Package Scheme of Incentives – PSI). |
| --- | --- |

(e)

Paketna shema spodbud (Package Scheme of Incentives – PSI).

| (20) | Navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP tega primera je pomemben en dokument izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega indijska vlada določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, tudi v „Priročniku o postopkih – 1. september 2004 do 31. marec 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“). Tudi priročnik o postopkih se redno posodablja. |
| --- | --- |

(20)

Navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP tega primera je pomemben en dokument izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega indijska vlada določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, tudi v „Priročniku o postopkih – 1. september 2004 do 31. marec 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“). Tudi priročnik o postopkih se redno posodablja.

| (21) | Shema izvoznih kreditov iz točke (d) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(21)

Shema izvoznih kreditov iz točke (d) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (22) | Shemo iz točke (e) upravljajo indijski državni organi. |
| --- | --- |

(22)

Shemo iz točke (e) upravljajo indijski državni organi.

2.   Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a)   Pravna podlaga

| (23) | Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, ki je pripeljala do trenutno veljavne dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 367/2006, imenovala shema vnaprej pridobljenih dovoljenj. |
| --- | --- |

(23)

Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, ki je pripeljala do trenutno veljavne dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 367/2006, imenovala shema vnaprej pridobljenih dovoljenj.

(b)   Upravičenost

| (24) | Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano uvodni izjavi (25). Te podsheme se med drugim razlikujejo po obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (export orientated unit – EOU), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in back to back notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“). |
| --- | --- |

(24)

Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano uvodni izjavi (25). Te podsheme se med drugim razlikujejo po obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (export orientated unit – EOU), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in back to back notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).

(c)   Praktično izvajanje

| (25) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
  (i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
  (ii)   letno potrebo: takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;
  (iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
  (iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone – SEZ);
  (v)   ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
  (vi)   back to back notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). |
| --- | --- |

(25)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

(ii)   letno potrebo: takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;

(iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone – SEZ);

(v)   ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi)   back to back notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

| (26) | Vložnik je prejel koncesijo na podlagi AAS, povezano z zadevnim izdelkom, med OPP. Uporabil je dve podshemi, tj. (i) AAS za fizični izvoz in (ii) AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme. |
| --- | --- |

(26)

Vložnik je prejel koncesijo na podlagi AAS, povezano z zadevnim izdelkom, med OPP. Uporabil je dve podshemi, tj. (i) AAS za fizični izvoz in (ii) AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.

| (27) | Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. Vendar pa zgornje določbe veljajo le za vnaprejšnje odobritve, izdane 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve ali vnaprej pridobljena dovoljenja, izdana pred tem datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz Dodatka 18 (poglavje 4.30 in Dodatek 18 HOP I 2002–2007). |
| --- | --- |

(27)

Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. Vendar pa zgornje določbe veljajo le za vnaprejšnje odobritve, izdane 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve ali vnaprej pridobljena dovoljenja, izdana pred tem datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz Dodatka 18 (poglavje 4.30 in Dodatek 18 HOP I 2002–2007).

| (28) | Indijska vlada v zvezi s podshemama, ki ju je med OPP uporabljal vložnik, tj. za fizični izvoz in predvideni izvoz, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov (standard input-output norm – SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 2004–2009. Zadnje spremembe SION za folije iz PET in PET v obliki zrnc, ki je vmesni izdelek, so bile pregledane septembra 2005. |
| --- | --- |

(28)

Indijska vlada v zvezi s podshemama, ki ju je med OPP uporabljal vložnik, tj. za fizični izvoz in predvideni izvoz, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov (standard input-output norm – SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 2004–2009. Zadnje spremembe SION za folije iz PET in PET v obliki zrnc, ki je vmesni izdelek, so bile pregledane septembra 2005.

| (29) | Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev). |
| --- | --- |

(29)

Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev).

| (30) | Shema, kakor je opisana zgoraj, se od zadnjega delnega vmesnega pregleda, ki je bil končan januarja 2009, v zvezi s subvencioniranjem za vložnika ni spremenila. Vendar so se ugodnosti iz te sheme bistveno zmanjšale, kot je navedeno v uvodni izjavi (39). |
| --- | --- |

(30)

Shema, kakor je opisana zgoraj, se od zadnjega delnega vmesnega pregleda, ki je bil končan januarja 2009, v zvezi s subvencioniranjem za vložnika ni spremenila. Vendar so se ugodnosti iz te sheme bistveno zmanjšale, kot je navedeno v uvodni izjavi (39).

| (31) | S sedanjo preiskavo v zvezi z vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da se zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso spoštovale in še niso bile preskušene v praksi. Vložnik ni vzdrževal sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa zunanjetrgovinska politika (FTP) 2004–2009 (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni nikoli preverjala evidence potrošnje. |
| --- | --- |

(31)

S sedanjo preiskavo v zvezi z vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da se zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso spoštovale in še niso bile preskušene v praksi. Vložnik ni vzdrževal sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa zunanjetrgovinska politika (FTP) 2004–2009 (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni nikoli preverjala evidence potrošnje.

| (32) | Spremembe v vodenju FTP 2004–2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence potrošnje indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru vložnika še niso uporabljale. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti. |
| --- | --- |

(32)

Spremembe v vodenju FTP 2004–2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence potrošnje indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru vložnika še niso uporabljale. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (33) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki. |
| --- | --- |

(33)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.

| (34) | Poleg tega so AAS za fizični izvoz in AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko pogojene z opravljenim izvozom ter se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega so AAS za fizični izvoz in AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko pogojene z opravljenim izvozom ter se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem.

| (35) | Poleg tega se v tem primeru nobena od obeh uporabljenih podshem ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ti shemi nista v skladu s pravili, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in pravila za povračila) in Prilogi III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabila novega niti starega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevne izdelke niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova teh normativov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega se v tem primeru nobena od obeh uporabljenih podshem ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ti shemi nista v skladu s pravili, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in pravila za povračila) in Prilogi III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabila novega niti starega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevne izdelke niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova teh normativov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.

| (36) | Proti tema podshemama je torej mogoče izvesti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(36)

Proti tema podshemama je torej mogoče izvesti izravnalne ukrepe.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (37) | Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

| (38) | Znesek subvencije za vložnika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu z dvema podshemama med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(38)

Znesek subvencije za vložnika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu z dvema podshemama med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (39) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,7 %. |
| --- | --- |

(39)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,7 %.

3.   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a)   Pravna podlaga

| (40) | DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(40)

DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4 HOP I 2004–2009.

(b)   Upravičenost

| (41) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(41)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (42) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(42)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (43) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Ustrezna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja ob izdaji izvozne deklaracije. |
| --- | --- |

(43)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Ustrezna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja ob izdaji izvozne deklaracije.

| (44) | Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. |
| --- | --- |

(44)

Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene.

| (45) | Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za oddajo vlog, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009, je mogoče vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenosti do prejemka). |
| --- | --- |

(45)

Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za oddajo vlog, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009, je mogoče vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenosti do prejemka).

| (46) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(46)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklepne ugotovitve o DEPBS

| (47) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni kredit DEPBS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(47)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni kredit DEPBS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (48) | Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (49) | Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni niti nobenega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS. |
| --- | --- |

(49)

Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni niti nobenega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (50) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi (ES) št. 367/2006, je bil znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil kredite DEPBS po obračunskem načelu kot prihodek. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi (ES) št. 367/2006, je bil znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil kredite DEPBS po obračunskem načelu kot prihodek.

| (51) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za zadevne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(51)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za zadevne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (52) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 5,1 %. |
| --- | --- |

(52)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 5,1 %.

4.   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a)   Pravna podlaga

| (53) | EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(53)

EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009.

(b)   Upravičenost

| (54) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev. |
| --- | --- |

(54)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (55) | Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvožena investicijska sredstva uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvožena investicijska sredstva uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

| (56) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na notranjem trgu. V tem primeru je domači proizvajalec investicijskega blaga lahko upravičen do dajatev prostega uvoza delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(56)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na notranjem trgu. V tem primeru je domači proizvajalec investicijskega blaga lahko upravičen do dajatev prostega uvoza delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

| (57) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(57)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklepne ugotovitve o EPCGS

| (58) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese ugodnost, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(58)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese ugodnost, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost.

| (59) | Nadalje je EPCGS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Nadalje je EPCGS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (60) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(60)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (61) | Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OPP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. |
| --- | --- |

(61)

Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OPP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

| (62) | Vložnik je trdil, da investicijsko blago, uvoženo brez dajatev v okviru sheme ECPG za uporabo v enoti v Khanvelu, ni več v uporabi, in da se koristi, povezane s takšnim blagom, ne smejo vključiti v števec. V odgovor na to je treba opozoriti, da je vložnik že prejel ugodnosti v zvezi s tem investicijskim blagom. Poleg tega pa je treba zavrniti to trditev, ker ni dokazov, da vložnik nima več takšnega blaga ali da ga ne bo več uporabljal. |
| --- | --- |

(62)

Vložnik je trdil, da investicijsko blago, uvoženo brez dajatev v okviru sheme ECPG za uporabo v enoti v Khanvelu, ni več v uporabi, in da se koristi, povezane s takšnim blagom, ne smejo vključiti v števec. V odgovor na to je treba opozoriti, da je vložnik že prejel ugodnosti v zvezi s tem investicijskim blagom. Poleg tega pa je treba zavrniti to trditev, ker ni dokazov, da vložnik nima več takšnega blaga ali da ga ne bo več uporabljal.

| (63) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (64) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 2,3 %. |
| --- | --- |

(64)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 2,3 %.

5.   Shema izvoznih kreditov („ECS“)

(a)   Pravna podlaga

| (65) | Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) in Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke („ICB“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(65)

Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) in Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke („ICB“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (66) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(66)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (67) | ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah in v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(67)

ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah in v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (68) | Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih. |
| --- | --- |

(68)

Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

| (69) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(69)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklepne ugotovitve o ECS

| (70) | Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave (65), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. |
| --- | --- |

(70)

Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave (65), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej.

| (71) | Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) Uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Takšen neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) Uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Takšen neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (72) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil vložnik. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(72)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil vložnik. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (73) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,2 %. |
| --- | --- |

(73)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,2 %.

6.   Paketna shema spodbud („PSI“)

(a)   Pravna podlaga

| (74) | V prejšnjih preiskavah v zvezi s folijo iz PET, vključno s preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 367/2006 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, je bilo preiskanih več indijskih državnih shem, ki vključujejo spodbude lokalnim družbam. Državne sheme spadajo pod naslov „Paketna shema spodbud“ (PSI), ker so lahko vključene različne vrste spodbud. Preiskava je ugotovila, da je upravičenost družbe do ugodnosti iz te sheme določena v „Certifikatu za izpolnjevanje pogojev“. |
| --- | --- |

(74)

V prejšnjih preiskavah v zvezi s folijo iz PET, vključno s preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 367/2006 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, je bilo preiskanih več indijskih državnih shem, ki vključujejo spodbude lokalnim družbam. Državne sheme spadajo pod naslov „Paketna shema spodbud“ (PSI), ker so lahko vključene različne vrste spodbud. Preiskava je ugotovila, da je upravičenost družbe do ugodnosti iz te sheme določena v „Certifikatu za izpolnjevanje pogojev“.

| (75) | Paketna shema spodbud (PSI) vlade Maharaštre je bila od uvedbe večkrat spremenjena. Vložnik še naprej uporablja ugodnosti na podlagi sheme „PSI 1993“, in ne na podlagi shem, ki so jo nasledile. Zato je bila v okviru tega primera ocenjena le shema PSI 1993. |
| --- | --- |

(75)

Paketna shema spodbud (PSI) vlade Maharaštre je bila od uvedbe večkrat spremenjena. Vložnik še naprej uporablja ugodnosti na podlagi sheme „PSI 1993“, in ne na podlagi shem, ki so jo nasledile. Zato je bila v okviru tega primera ocenjena le shema PSI 1993.

| (76) | Shema za odpust prometnega davka vlade Zahodne Bengalije zagotavlja odpust centralnega prometnega davka. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil vložnik pri nakupih oproščen davka na trgovino (centralnega prometnega davka) vlade Zahodne Bengalije. V skladu s to davčno določbo je družba oproščena plačila prometnega davka za prodajo na domačem trgu (lokalnega in centralnega prometnega davka). |
| --- | --- |

(76)

Shema za odpust prometnega davka vlade Zahodne Bengalije zagotavlja odpust centralnega prometnega davka. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil vložnik pri nakupih oproščen davka na trgovino (centralnega prometnega davka) vlade Zahodne Bengalije. V skladu s to davčno določbo je družba oproščena plačila prometnega davka za prodajo na domačem trgu (lokalnega in centralnega prometnega davka).

(b)   Upravičenost

| (77) | Za upravičenost do te sheme morajo družbe praviloma vlagati v slabše razvita območja države z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata ali veliko kapitalsko naložbo v razširitev ali diverzifikacijo obstoječega industrijskega obrata. Glavno merilo za določitev zneska spodbud sta razvrstitev območja, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe. |
| --- | --- |

(77)

Za upravičenost do te sheme morajo družbe praviloma vlagati v slabše razvita območja države z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata ali veliko kapitalsko naložbo v razširitev ali diverzifikacijo obstoječega industrijskega obrata. Glavno merilo za določitev zneska spodbud sta razvrstitev območja, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe.

(c)   Praktično izvajanje

| (78) | V okviru shem oprostitve prometnega davka pooblaščenim enotam ni bilo treba pobirati prometnega davka na prodajne transakcije. Podobno so bile pooblaščene enote oproščene plačila prometnega davka za nakup blaga od dobaviteljev, ki so upravičeni do te sheme. Medtem ko oprostitev v zvezi s prodajno transakcijo ne dodeljuje nobenih ugodnosti pooblaščenim prodajnim enotam, pa velja ravno nasprotno za pooblaščene enote za nakup, ki jim oprostitev v zvezi z nakupno transakcijo dodeljuje ugodnost. |
| --- | --- |

(78)

V okviru shem oprostitve prometnega davka pooblaščenim enotam ni bilo treba pobirati prometnega davka na prodajne transakcije. Podobno so bile pooblaščene enote oproščene plačila prometnega davka za nakup blaga od dobaviteljev, ki so upravičeni do te sheme. Medtem ko oprostitev v zvezi s prodajno transakcijo ne dodeljuje nobenih ugodnosti pooblaščenim prodajnim enotam, pa velja ravno nasprotno za pooblaščene enote za nakup, ki jim oprostitev v zvezi z nakupno transakcijo dodeljuje ugodnost.

| (79) | Oprostitev plačila prometnega davka za nakupe znotraj države Maharaštra (ki so bili prej oproščeni plačila na podlagi sheme spodbud za oprostitev plačila prometnega davka države Maharaštra) ni več na voljo. Zakon o prometnem davku v primeru meddržavne prodaje v Maharaštri je bil aprila 2005 zamenjan s sistemom davka na dodano vrednost („DDV“). Vložnik mora kot neizvzeta enota z učinkom od aprila 2005 kupiti material s plačilom DDV. |
| --- | --- |

(79)

Oprostitev plačila prometnega davka za nakupe znotraj države Maharaštra (ki so bili prej oproščeni plačila na podlagi sheme spodbud za oprostitev plačila prometnega davka države Maharaštra) ni več na voljo. Zakon o prometnem davku v primeru meddržavne prodaje v Maharaštri je bil aprila 2005 zamenjan s sistemom davka na dodano vrednost („DDV“). Vložnik mora kot neizvzeta enota z učinkom od aprila 2005 kupiti material s plačilom DDV.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (80) | Vložnik si je v zvezi s shemo PSI 1993 vlade Maharaštre pridobil samo pravico do odpusta prometnega davka na prodajo končnega blaga med OPP, za katero je bilo v preteklosti ugotovljeno, da za prejemnika ne prinaša ugodnosti (uvodna izjava (114) Uredbe (ES) št. 367/2006). Zato v okviru sheme PSI 1993 vlade Maharaštre ni bila ugotovljena nobena korist izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(80)

Vložnik si je v zvezi s shemo PSI 1993 vlade Maharaštre pridobil samo pravico do odpusta prometnega davka na prodajo končnega blaga med OPP, za katero je bilo v preteklosti ugotovljeno, da za prejemnika ne prinaša ugodnosti (uvodna izjava (114) Uredbe (ES) št. 367/2006). Zato v okviru sheme PSI 1993 vlade Maharaštre ni bila ugotovljena nobena korist izravnalnih ukrepov.

| (81) | Vendar v zvezi z vložnikovimi nakupi surovin pri družbah zunaj države Maharaštra brez plačila centralnega prometnega davka shema PSI zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev plačila prometnega davka za nakup predstavlja finančni prispevek, saj ta koncesija zmanjša prihodek vlade, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta oprostitev družbam ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost. |
| --- | --- |

(81)

Vendar v zvezi z vložnikovimi nakupi surovin pri družbah zunaj države Maharaštra brez plačila centralnega prometnega davka shema PSI zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev plačila prometnega davka za nakup predstavlja finančni prispevek, saj ta koncesija zmanjša prihodek vlade, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta oprostitev družbam ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost.

| (82) | PSI je na voljo samo družbam, ki so investirale v posebej določena geografska območja v pristojnosti indijske države. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja ugodnosti se glede na zadevno območje razlikuje. V skladu s prvim pododstavkom člena 4(2)(a) in členom 4(3) osnovne uredbe je to posebna shema in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(82)

PSI je na voljo samo družbam, ki so investirale v posebej določena geografska območja v pristojnosti indijske države. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja ugodnosti se glede na zadevno območje razlikuje. V skladu s prvim pododstavkom člena 4(2)(a) in členom 4(3) osnovne uredbe je to posebna shema in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (83) | V zvezi z oprostitvijo plačila prometnega davka je treba poudariti, da je bil znesek subvencije izračunan na podlagi višine prometnega davka, ki bi sicer med OPP zapadel v plačilo, vendar je ostal neplačan. |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z oprostitvijo plačila prometnega davka je treba poudariti, da je bil znesek subvencije izračunan na podlagi višine prometnega davka, ki bi sicer med OPP zapadel v plačilo, vendar je ostal neplačan.

| (84) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek od izvoza in domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(84)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek od izvoza in domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (85) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,1 %. |
| --- | --- |

(85)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,1 %.

7.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (86) | Opozoriti je treba, da je bil z Uredbo (ES) št. 1124/2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 367/2006 za vložnika določen znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem v višini 17,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Opozoriti je treba, da je bil z Uredbo (ES) št. 1124/2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 367/2006 za vložnika določen znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem v višini 17,1 %.

| (87) | Med tem delnim vmesnim pregledom je ugotovljeni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, znašal 8,4 %, kakor je navedeno spodaj:











  SHEMA→ | AAS (9) | DEPBS (9) | EPCGS (9) | ECS (9) | PSI | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DRUŽBA ↓ | % | % | % | % | % | % |
| Jindal Poly Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

(87)

Med tem delnim vmesnim pregledom je ugotovljeni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, znašal 8,4 %, kakor je navedeno spodaj:

SHEMA→

AAS (9)

DEPBS (9)

EPCGS (9)

ECS (9)

PSI

Skupaj

DRUŽBA ↓

%

%

%

%

%

%

Jindal Poly Films Limited

0,7

5,1

2,3

0,2

0,1

8,4

| (88) | Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika znižala. |
| --- | --- |

(88)

Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika znižala.

8.   Izravnalni ukrepi

| (89) | Prav tako se je preučilo, ali se lahko spremenjene okoliščine v zvezi s preučenimi shemami štejejo za trajne. V zvezi s tem je več elementov to potrdilo. |
| --- | --- |

(89)

Prav tako se je preučilo, ali se lahko spremenjene okoliščine v zvezi s preučenimi shemami štejejo za trajne. V zvezi s tem je več elementov to potrdilo.

| (90) | Prvič je treba opozoriti, da so ugotovitve v tem delnem vmesnem pregledu v skladu z zneski subvencij, določenimi za pet indijskih proizvajalcev folije iz PET v delnem vmesnem pregledu, objavljenem januarja 2009, pri čemer je znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, znašal od 5,4 % do 8,6 %. To je znak določene stalnosti stopnje subvencioniranja tega proizvoda v Indiji. |
| --- | --- |

(90)

Prvič je treba opozoriti, da so ugotovitve v tem delnem vmesnem pregledu v skladu z zneski subvencij, določenimi za pet indijskih proizvajalcev folije iz PET v delnem vmesnem pregledu, objavljenem januarja 2009, pri čemer je znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, znašal od 5,4 % do 8,6 %. To je znak določene stalnosti stopnje subvencioniranja tega proizvoda v Indiji.

| (91) | Drugič, medtem ko je bila v prejšnji preiskavi glavna ugodnost dodeljena na podlagi AAS, je bila na podlagi te sheme ugodnost bistveno nižja med OPP, pri čemer je bilo dokazano, da je to veljalo tudi v primeru po OPP. |
| --- | --- |

(91)

Drugič, medtem ko je bila v prejšnji preiskavi glavna ugodnost dodeljena na podlagi AAS, je bila na podlagi te sheme ugodnost bistveno nižja med OPP, pri čemer je bilo dokazano, da je to veljalo tudi v primeru po OPP.

| (92) | Na podlagi navedenega se zdi, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prejšnji preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom. |
| --- | --- |

(92)

Na podlagi navedenega se zdi, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prejšnji preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom.

| (93) | Zaradi novih ugotovitev je treba spremeniti raven ukrepov, ker je bilo dokazano, da vložnik prejema veliko nižjo subvencijo kot prej in da bo verjetno še naprej prejemal subvencijo v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prejšnji preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom. |
| --- | --- |

(93)

Zaradi novih ugotovitev je treba spremeniti raven ukrepov, ker je bilo dokazano, da vložnik prejema veliko nižjo subvencijo kot prej in da bo verjetno še naprej prejemal subvencijo v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prejšnji preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom.

| (94) | Zato bi bilo treba spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve določiti na novi stopnji subvencioniranja, ugotovljeni v tem delnem vmesnem pregledu, ker stopnja škode, izračunana v prvotni protisubvencijski preiskavi, ostaja višja. |
| --- | --- |

(94)

Zato bi bilo treba spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve določiti na novi stopnji subvencioniranja, ugotovljeni v tem delnem vmesnem pregledu, ker stopnja škode, izračunana v prvotni protisubvencijski preiskavi, ostaja višja.

| (95) | V skladu z drugim pododstavkom člena 24(1) osnovne uredbe in členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (10) za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Kot je navedeno v uvodni izjavi (6) zgoraj, pa za vložnika velja protidampinška dajatev v višini 0 % glede zadevnega izdelka, zato se v tem primeru te določbe ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(95)

V skladu z drugim pododstavkom člena 24(1) osnovne uredbe in členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (10) za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Kot je navedeno v uvodni izjavi (6) zgoraj, pa za vložnika velja protidampinška dajatev v višini 0 % glede zadevnega izdelka, zato se v tem primeru te določbe ne uporabljajo.

| (96) | Ob upoštevanju stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka proizvajalcev izvoznikov, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje, za katero je navedeno, da velja za „vse druge družbe“ v Indiji, je treba opozoriti, da se dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile glede na prejšnjo preiskavo. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse družbe, razen za vložnika, nespremenjene – |
| --- | --- |

(96)

Ob upoštevanju stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka proizvajalcev izvoznikov, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje, za katero je navedeno, da velja za „vse druge družbe“ v Indiji, je treba opozoriti, da se dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile glede na prejšnjo preiskavo. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse družbe, razen za vložnika, nespremenjene –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke, proizvedene v spodaj navedenih družbah, znaša:

| Družba | Dokončna dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija | 8,4 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indija | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, Indija | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija | 6,4 | A027 |
| Vse druge družbe | 19,1 | A999“ |

Družba

Dokončna dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija

8,4

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indija

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, Indija

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija

6,4

A027

Vse druge družbe

19,1

A999“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 29. junija 2010

Za Svet

Predsednica

E. ESPINOSA

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL L 316, 10.12.1999, str. 1.

2

(3)  UL L 68, 8.3.2006, str. 15.

3

(4)  UL L 236, 31.8.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 255, 29.9.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 6, 10.1.2009, str. 1.

6

(7)  UL L 288, 6.11.2007, str. 1.

7

(8)  UL C 215, 9.9.2009, str. 17.

8

(9)  Subvencije, označene z zvezdico, so izvozne subvencije.

9

(10)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

10

---

| 2.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/12

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 580/2010

z dne 29. junija 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 452/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 452/2007 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ukrajine. Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini 9,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 452/2007 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ukrajine. Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini 9,9 %.

1.2   Zahtevek za pregled

| (2) | Komisija je avgusta 2008 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek je bil dopolnjen decembra 2008. Zahtevek, po obsegu omejen na preučitev dampinga, je vložil proizvajalec izvoznik iz Ukrajine, Eurogold Industries Ltd. („vložnik“ ali „EGI“). Vložnik je sodeloval v preiskavi, ki je privedla do ugotovitev in sklepov iz prvotne uredbe („prvotna preiskava“). Protidampinška dajatev, ki se uporablja za vložnika, ki je edini znani proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka v Ukrajini, je 9,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je avgusta 2008 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek je bil dopolnjen decembra 2008. Zahtevek, po obsegu omejen na preučitev dampinga, je vložil proizvajalec izvoznik iz Ukrajine, Eurogold Industries Ltd. („vložnik“ ali „EGI“). Vložnik je sodeloval v preiskavi, ki je privedla do ugotovitev in sklepov iz prvotne uredbe („prvotna preiskava“). Protidampinška dajatev, ki se uporablja za vložnika, ki je edini znani proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka v Ukrajini, je 9,9 %.

| (3) | Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno. |
| --- | --- |

(3)

Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.

1.3   Začetek pregleda

| (4) | Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na preučitev dampinga v zvezi z EGI. Komisija je 9. aprila 2009 v Uradnem listu Evropske unije
   (3) objavila obvestilo o začetku („Obvestilo o začetku“) in začela preiskavo. |
| --- | --- |

(4)

Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na preučitev dampinga v zvezi z EGI. Komisija je 9. aprila 2009 v Uradnem listu Evropske unije
   (3) objavila obvestilo o začetku („Obvestilo o začetku“) in začela preiskavo.

1.4   Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (5) | Izdelek, ki ga zadeva vmesni pregled, je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. likalne deske, prostostoječe ali ne, s sistemom za vsrkavanje odvečne pare ali brez njega in/ali z ogrevalnim sistemom, vključno z rokavniki in njihovimi bistvenimi deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik, s poreklom iz Ukrajine, trenutno uvrščen v oznake KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(5)

Izdelek, ki ga zadeva vmesni pregled, je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. likalne deske, prostostoječe ali ne, s sistemom za vsrkavanje odvečne pare ali brez njega in/ali z ogrevalnim sistemom, vključno z rokavniki in njihovimi bistvenimi deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik, s poreklom iz Ukrajine, trenutno uvrščen v oznake KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00.

| (6) | Izdelek, proizveden in prodajan v Ukrajini, in tisti, izvožen v Unijo, imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter namen uporabe in se zato štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Izdelek, proizveden in prodajan v Ukrajini, in tisti, izvožen v Unijo, imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter namen uporabe in se zato štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

1.5   Zadevne stranke

| (7) | Komisija je industrijo Unije, vložnika in organe države izvoznice uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je industrijo Unije, vložnika in organe države izvoznice uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.

| (8) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik in prejela odgovor v za to določenem roku. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritveni obisk v prostorih vložnika:






  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajina |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik in prejela odgovor v za to določenem roku. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritveni obisk v prostorih vložnika:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajina

| — | in njene povezane družbe Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug v Švici („EGS“). |
| --- | --- |

—

in njene povezane družbe Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug v Švici („EGS“).

1.6   Obdobje preiskave

| (9) | Preiskava je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“).

2.   REZULTATI PREISKAVE

2.1   Normalna vrednost

| (10) | Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej ugotovljeno, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka družbe EGI neodvisnim strankam reprezentativna v primerjavi z njenim celotnim obsegom izvoza v Unijo. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja šteje za reprezentativno, če pomeni celotni obseg domače prodaje vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bil celotni obseg prodaje EGI podobnega izdelka na notranjem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(10)

Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej ugotovljeno, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka družbe EGI neodvisnim strankam reprezentativna v primerjavi z njenim celotnim obsegom izvoza v Unijo. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja šteje za reprezentativno, če pomeni celotni obseg domače prodaje vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bil celotni obseg prodaje EGI podobnega izdelka na notranjem trgu reprezentativen.

| (11) | Za vsako vrsto izdelka, ki ga je EGI prodal na svojem notranjem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega v OP neodvisnim strankam na notranjem trgu, pomenil vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo. |
| --- | --- |

(11)

Za vsako vrsto izdelka, ki ga je EGI prodal na svojem notranjem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega v OP neodvisnim strankam na notranjem trgu, pomenil vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo.

| (12) | Preučeno je bilo tudi, ali bi v zvezi z domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko veljalo, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na notranjem trgu med OP. |
| --- | --- |

(12)

Preučeno je bilo tudi, ali bi v zvezi z domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko veljalo, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na notranjem trgu med OP.

| (13) | Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo 80 % obsega prodaje vrste izdelka na notranjem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj proizvodnim stroškom na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(13)

Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo 80 % obsega prodaje vrste izdelka na notranjem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj proizvodnim stroškom na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (14) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v OP. |
| --- | --- |

(14)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v OP.

| (15) | Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodajala družba EGI, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodajala družba EGI, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (16) | Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu z uvodno izjavo 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka družbe EGI v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(16)

Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu z uvodno izjavo 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka družbe EGI v običajnem poteku trgovanja.

| (17) | Po razkritju ugotovitev je družba EGI trdila, da odstotek za prodajne, splošne in upravne stroške, uporabljen pri konstruiranju normalne vrednosti, ne ustreza odstotku za domačo prodajo v običajnem poteku trgovanja in so posledično nekatere konstruirane normalne vrednosti glede tega precenjene. |
| --- | --- |

(17)

Po razkritju ugotovitev je družba EGI trdila, da odstotek za prodajne, splošne in upravne stroške, uporabljen pri konstruiranju normalne vrednosti, ne ustreza odstotku za domačo prodajo v običajnem poteku trgovanja in so posledično nekatere konstruirane normalne vrednosti glede tega precenjene.

| (18) | Pri preučitvi trditve se je pokazalo, da ni utemeljena, ker je bil uporabljen odstotek za prodajne, splošne in upravne stroške za domačo prodajo, ki je isti, ne glede na to, ali so prodaje v običajnem poteku trgovanja ali ne, saj je izražen kot odstotek prometa. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(18)

Pri preučitvi trditve se je pokazalo, da ni utemeljena, ker je bil uporabljen odstotek za prodajne, splošne in upravne stroške za domačo prodajo, ki je isti, ne glede na to, ali so prodaje v običajnem poteku trgovanja ali ne, saj je izražen kot odstotek prometa. Trditev se zato zavrne.

2.2   Izvozna cena

| (19) | EGI je izvažal bodisi neposredno v Unijo neodvisnim strankam bodisi po svoji povezani družbi EGS s sedežem v Švici. |
| --- | --- |

(19)

EGI je izvažal bodisi neposredno v Unijo neodvisnim strankam bodisi po svoji povezani družbi EGS s sedežem v Švici.

| (20) | Kadar je bil izvoz v Unijo opravljen neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Kadar je bil izvoz v Unijo opravljen neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (21) | Kadar je bil izvoz opravljen po povezani družbi EGS, ki je opravljala vse uvozne dejavnosti za blago, ki je bilo dano v prosti promet v Uniji, tj. dejavnosti povezanega uvoznika, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvič prodani naprej neodvisni stranki. V ta namen so bile izvedene prilagoditve za upoštevanje vseh stroškov, nastalih med uvozom in ponovno prodajo, kakor tudi nastalega dobička, da bi se lahko določila zanesljiva izvozna cena. Ker ni novih informacij neodvisnih uvoznikov glede nastalega dobička, je bil uporabljen enak odstotek dobička kakor tisti, ki je bil uporabljen v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(21)

Kadar je bil izvoz opravljen po povezani družbi EGS, ki je opravljala vse uvozne dejavnosti za blago, ki je bilo dano v prosti promet v Uniji, tj. dejavnosti povezanega uvoznika, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvič prodani naprej neodvisni stranki. V ta namen so bile izvedene prilagoditve za upoštevanje vseh stroškov, nastalih med uvozom in ponovno prodajo, kakor tudi nastalega dobička, da bi se lahko določila zanesljiva izvozna cena. Ker ni novih informacij neodvisnih uvoznikov glede nastalega dobička, je bil uporabljen enak odstotek dobička kakor tisti, ki je bil uporabljen v prvotni preiskavi.

| (22) | EGI je v skladu s členom 11(10) osnovne uredbe trdil, da se v primeru, da je izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, plačana protidampinška dajatev ne bi smela odšteti kot strošek, saj naj bi bila pravilno izražena v nadaljnjih prodajnih cenah. |
| --- | --- |

(22)

EGI je v skladu s členom 11(10) osnovne uredbe trdil, da se v primeru, da je izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, plačana protidampinška dajatev ne bi smela odšteti kot strošek, saj naj bi bila pravilno izražena v nadaljnjih prodajnih cenah.

| (23) | V zvezi s tem so bila preučena dokazila v podporo trditvi, sestavljena iz številnih izračunov prodajne cene. Vendar so predloženi izračuni zadevali samo nekatere modele, prodane v OP, in so pokazali, da prodajna cena ni v vseh primerih v celoti izražala protidampinške dajatve. Zato iz predloženih dokazil ni bilo mogoče sklepati, ali je bila protidampinška dajatev v nadaljnjih prodajnih cenah izražena ali ne. Trditev je bila zato zavrnjena, pri določanju izvozne cene za prodajo v Unijo po EGS v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe pa je bila protidampinška dajatev odšteta kot strošek. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s tem so bila preučena dokazila v podporo trditvi, sestavljena iz številnih izračunov prodajne cene. Vendar so predloženi izračuni zadevali samo nekatere modele, prodane v OP, in so pokazali, da prodajna cena ni v vseh primerih v celoti izražala protidampinške dajatve. Zato iz predloženih dokazil ni bilo mogoče sklepati, ali je bila protidampinška dajatev v nadaljnjih prodajnih cenah izražena ali ne. Trditev je bila zato zavrnjena, pri določanju izvozne cene za prodajo v Unijo po EGS v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe pa je bila protidampinška dajatev odšteta kot strošek.

| (24) | Po razkritju ugotovitev je družba EGI ponovila trditev. Vendar niso bili predloženi novi dokazi ali razlogi za navedeno trditev. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(24)

Po razkritju ugotovitev je družba EGI ponovila trditev. Vendar niso bili predloženi novi dokazi ali razlogi za navedeno trditev. Trditev se zato zavrne.

2.3   Primerjava

| (25) | Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bili, kadar je bilo primerno in utemeljeno, v obliki prilagoditev ustrezno upoštevani stroški prevoza, pakiranja, stroški kredita ter provizije v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bili, kadar je bilo primerno in utemeljeno, v obliki prilagoditev ustrezno upoštevani stroški prevoza, pakiranja, stroški kredita ter provizije v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (26) | Po razkritju ugotovitev se je pokazala napaka pri izračunu pretvorbe valut za nekatere nadomestila za stroške pakiranja. To je bilo popravljeno in izračun stopnje dampinga je bil ustrezno spremenjen. |
| --- | --- |

(26)

Po razkritju ugotovitev se je pokazala napaka pri izračunu pretvorbe valut za nekatere nadomestila za stroške pakiranja. To je bilo popravljeno in izračun stopnje dampinga je bil ustrezno spremenjen.

| (27) | Poleg tega je po razkritju ugotovitev družba EGI trdila, da pri konstruiranju normalne vrednosti ne bi smeli upoštevati sporočenih nadomestil za domačo prodajo, ki ni običajni potek trgovanja, in da je treba, če ni druge prodaje zadevne vrste izdelka, uporabiti povprečje nadomestil za prodajo drugih vrst izdelkov v običajnem poteku trgovanja, ker samo slednje kaže stroške, ki so bili vključeni v prodajne, splošne in upravne stroške, uporabljene pri konstruiranju normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega je po razkritju ugotovitev družba EGI trdila, da pri konstruiranju normalne vrednosti ne bi smeli upoštevati sporočenih nadomestil za domačo prodajo, ki ni običajni potek trgovanja, in da je treba, če ni druge prodaje zadevne vrste izdelka, uporabiti povprečje nadomestil za prodajo drugih vrst izdelkov v običajnem poteku trgovanja, ker samo slednje kaže stroške, ki so bili vključeni v prodajne, splošne in upravne stroške, uporabljene pri konstruiranju normalne vrednosti.

| (28) | Ta trditev je bila preučena, ampak ni bila sprejeta, ker se nadomestila uporabljajo samo za primerjavo in običajno kažejo dejanske stroške, specifične za vsako transakcijo, zato so objektiven element in niso odvisna od tega, ali se prodaja nazadnje opravi v običajnem poteku trgovanja ali ne. |
| --- | --- |

(28)

Ta trditev je bila preučena, ampak ni bila sprejeta, ker se nadomestila uporabljajo samo za primerjavo in običajno kažejo dejanske stroške, specifične za vsako transakcijo, zato so objektiven element in niso odvisna od tega, ali se prodaja nazadnje opravi v običajnem poteku trgovanja ali ne.

| (29) | Poleg tega je bilo pri preučitvi trditve ugotovljeno, da so bila uporabljena nepravilna nadomestila za konstruiranje normalnih vrednosti pri tistih vrstah izdelkov, za katere ni bilo domače prodaje. To je bilo popravljeno z uporabo splošnih povprečnih nadomestil vseh domačih prodaj in izračun je bil ustrezno spremenjen. EGI je trdila, da je treba za te vrste izdelkov priznati nadomestila za stroške kredita, saj so bili stroški kredita vključeni v prodajne, splošne in upravne stroške, uporabljene pri konstruiranju normalne vrednosti. Ta trditev je bila zavrnjena, ker se zadevne vrste izdelkov niso nikoli dejansko prodajale na domačem trgu in zato ni dokazov, da bi bilo njihovo plačilo odloženo. Pri tem gre omeniti, da nadomestilo za stroške kredita ne temelji na dejanskih plačilnih pogojih in stroških, ampak na oportunitetnih stroških, ki temeljijo na plačilnih pogojih, dogovorjenih ob prodaji. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega je bilo pri preučitvi trditve ugotovljeno, da so bila uporabljena nepravilna nadomestila za konstruiranje normalnih vrednosti pri tistih vrstah izdelkov, za katere ni bilo domače prodaje. To je bilo popravljeno z uporabo splošnih povprečnih nadomestil vseh domačih prodaj in izračun je bil ustrezno spremenjen. EGI je trdila, da je treba za te vrste izdelkov priznati nadomestila za stroške kredita, saj so bili stroški kredita vključeni v prodajne, splošne in upravne stroške, uporabljene pri konstruiranju normalne vrednosti. Ta trditev je bila zavrnjena, ker se zadevne vrste izdelkov niso nikoli dejansko prodajale na domačem trgu in zato ni dokazov, da bi bilo njihovo plačilo odloženo. Pri tem gre omeniti, da nadomestilo za stroške kredita ne temelji na dejanskih plačilnih pogojih in stroških, ampak na oportunitetnih stroških, ki temeljijo na plačilnih pogojih, dogovorjenih ob prodaji.

2.4   Stopnja dampinga

| (30) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala damping. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala damping.

| (31) | Stopnja dampinga za EGI, izražena kot odstotek neto cene franko meja Unije, dajatev neplačana, je 7,0 %. |
| --- | --- |

(31)

Stopnja dampinga za EGI, izražena kot odstotek neto cene franko meja Unije, dajatev neplačana, je 7,0 %.

| (32) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali se ugotovitve lahko štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali se ugotovitve lahko štejejo za trajne.

| (33) | Strukturna reorganizacija prodajnih kanalov vložnika in povezane družbe je uspešno opravljena za večino njegove prodaje in se lahko šteje za dolgoročno. Zato se okoliščine, ki so privedle do začetka tega vmesnega pregleda, v bližnji prihodnosti po vsej verjetnosti ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz vmesnega pregleda. Poleg tega preiskava ni pokazala nobenega znaka, ki bi kazal, da nove okoliščine niso trajne. Zato se šteje, da so spremenjene okoliščine trajne. |
| --- | --- |

(33)

Strukturna reorganizacija prodajnih kanalov vložnika in povezane družbe je uspešno opravljena za večino njegove prodaje in se lahko šteje za dolgoročno. Zato se okoliščine, ki so privedle do začetka tega vmesnega pregleda, v bližnji prihodnosti po vsej verjetnosti ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz vmesnega pregleda. Poleg tega preiskava ni pokazala nobenega znaka, ki bi kazal, da nove okoliščine niso trajne. Zato se šteje, da so spremenjene okoliščine trajne.

3.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (34) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da je družba EGI edini ukrajinski proizvajalec izvoznik likalnih desk. Uporabljena metodologija za določitev stopnje dampinga za EGI se je zato uporabila za določitev stopnje dampinga katerega koli ukrajinskega proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(34)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da je družba EGI edini ukrajinski proizvajalec izvoznik likalnih desk. Uporabljena metodologija za določitev stopnje dampinga za EGI se je zato uporabila za določitev stopnje dampinga katerega koli ukrajinskega proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka.

| (35) | Zato se glede na rezultate preiskave zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine, na 7,0 %. |
| --- | --- |

(35)

Zato se glede na rezultate preiskave zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine, na 7,0 %.

| (36) | Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 452/2007 o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka s poreklom med drugim iz Ukrajine, in jim je bila omogočena izrazitev pripomb. Njihove pripombe so bile upoštevane, kadar je bilo primerno, in ustrezno vključene v to uredbo – |
| --- | --- |

(36)

Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 452/2007 o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka s poreklom med drugim iz Ukrajine, in jim je bila omogočena izrazitev pripomb. Njihove pripombe so bile upoštevane, kadar je bilo primerno, in ustrezno vključene v to uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vnos v zvezi z vsemi družbami v Ukrajini v razpredelnici iz člena 1(2) Uredbe (ES) 452/2007 se nadomesti z naslednjim:

| „Ukrajina | Vse družbe | 7,0 | —“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Ukrajina

Vse družbe

7,0

—“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 29. junija 2010

Za Svet

Predsednica

E. ESPINOSA

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 109, 26.4.2007, str. 12.

2

(3)  UL C 85, 9.4.2009, str. 28.

3

---

| 2.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 581/2010

z dne 1. julija 2010

o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (1) in zlasti člena 10(5)(c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebni so redni prenosi podatkov, zabeleženih na enoti v vozilu in voznikovi kartici, da bi omogočili učinkovit nadzor nad tem, kako voznik in podjetje izpolnjujeta določbe o času vožnje in času počitka iz Uredbe (ES) št. 561/2006. |
| --- | --- |

(1)

Potrebni so redni prenosi podatkov, zabeleženih na enoti v vozilu in voznikovi kartici, da bi omogočili učinkovit nadzor nad tem, kako voznik in podjetje izpolnjujeta določbe o času vožnje in času počitka iz Uredbe (ES) št. 561/2006.

| (2) | Z določitvijo najdaljših obdobij, v katerih se ustrezni podatki prenesejo z enote v vozilu in voznikove kartice, bodo pogoji za cestno prometna podjetja po vsej Evropski uniji bolje usklajeni. |
| --- | --- |

(2)

Z določitvijo najdaljših obdobij, v katerih se ustrezni podatki prenesejo z enote v vozilu in voznikove kartice, bodo pogoji za cestno prometna podjetja po vsej Evropski uniji bolje usklajeni.

| (3) | Za določitev najdaljših obdobij, v katerih je treba prenesti podatke, se štejejo samo dnevi z zabeleženo dejavnostjo. |
| --- | --- |

(3)

Za določitev najdaljših obdobij, v katerih je treba prenesti podatke, se štejejo samo dnevi z zabeleženo dejavnostjo.

| (4) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (2) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (2) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to uredbo.

| (5) | Da bi zmanjšali upravno obremenitev za podjetja, je primerno opredeliti ustrezne podatke, ki jih je treba prenesti. |
| --- | --- |

(5)

Da bi zmanjšali upravno obremenitev za podjetja, je primerno opredeliti ustrezne podatke, ki jih je treba prenesti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 18(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 (3) – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 18(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   S to uredbo sta določeni najdaljši obdobji, v katerih se ustrezni podatki prenesejo z enote v vozilu in voznikove kartice za namene člena 10(5)(a)(i) Uredbe (ES) št. 561/2006.

2.   Za namene te uredbe „ustrezni podatki“ pomenijo vse podatke, zabeležene na digitalnem tahografu, razen podrobnih podatkov o hitrosti.

3.   Najdaljši obdobji, v katerih se prenesejo ustrezni podatki, ne presegata:

| (a) | 90 dni za podatke z enote v vozilu; |
| --- | --- |

(a)

90 dni za podatke z enote v vozilu;

| (b) | 28 dni za podatke z voznikove kartice. |
| --- | --- |

(b)

28 dni za podatke z voznikove kartice.

4.   Ustrezne podatke je treba prenesti tako, da se pri tem ne izgubijo nobeni podatki.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od devetdesetega dne po objavi.

Ta uredba je v skladu s pogodbama v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. julija 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

2

(3)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

3

---

| 2.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 582/2010

z dne 1. julija 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. julija 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 56,2 |
| MK | 36,4 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 47,6 |
| 0707 00 05 | MK | 45,6 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 79,8 |
| TR | 97,3 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 10 80 | AR | 102,2 |
| BR | 70,8 |
| CA | 118,4 |
| CL | 113,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 122,9 |
| US | 162,8 |
| ZA | 98,8 |
| ZZ | 109,3 |
| 0809 10 00 | TR | 234,1 |
| ZZ | 234,1 |
| 0809 20 95 | TR | 307,6 |
| ZZ | 307,6 |
| 0809 30 | AR | 133,5 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 145,9 |
| 0809 40 05 | AU | 258,9 |
| IL | 210,4 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 193,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

56,2

MK

36,4

TR

50,2

ZZ

47,6

0707 00 05

MK

45,6

TR

121,6

ZZ

83,6

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

79,8

TR

97,3

UY

91,0

ZA

98,0

ZZ

91,5

0808 10 80

AR

102,2

BR

70,8

CA

118,4

CL

113,8

CN

84,3

NZ

122,9

US

162,8

ZA

98,8

ZZ

109,3

0809 10 00

TR

234,1

ZZ

234,1

0809 20 95

TR

307,6

ZZ

307,6

0809 30

AR

133,5

TR

158,2

ZZ

145,9

0809 40 05

AU

258,9

IL

210,4

US

110,3

ZZ

193,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 2.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/19

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 18. junija 2010

o finančnem prispevku Unije za nacionalne programe nekaterih držav članic v letu 2010 za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3797)

(2010/369/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 861/2006 določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo prispevek Evropske unije za izdatke, ki so nastali z izvajanjem njihovih nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 861/2006 določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo prispevek Evropske unije za izdatke, ki so nastali z izvajanjem njihovih nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje podatkov.

| (2) | Navedeni programi so sestavljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (2) ter Uredbo Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Navedeni programi so sestavljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (2) ter Uredbo Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (3).

| (3) | Belgija, Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija in Finska so predložili nacionalne programe za obdobje 2009–2010, kakor je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 199/2008. Ti programi so bili v letu 2009 odobreni v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija in Finska so predložili nacionalne programe za obdobje 2009–2010, kakor je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 199/2008. Ti programi so bili v letu 2009 odobreni v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008.

| (4) | Navedene države članice so predložile letne proračunske napovedi, ki zajemajo obdobje 2009–2010, v skladu s členom 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1078/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 (4). Komisija je ob upoštevanju nacionalnih programov, odobrenih v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008, opravila vrednotenje letnih proračunskih napovedi držav članic, kot določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008. |
| --- | --- |

(4)

Navedene države članice so predložile letne proračunske napovedi, ki zajemajo obdobje 2009–2010, v skladu s členom 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1078/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 (4). Komisija je ob upoštevanju nacionalnih programov, odobrenih v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008, opravila vrednotenje letnih proračunskih napovedi držav članic, kot določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008.

| (5) | Člen 5 Uredbe (ES) št. 1078/2008 določa, da Komisija odobri letno proračunsko napoved in sprejme odločitev o letnem finančnem prispevku Unije za vsak nacionalni program v skladu s postopkom iz člena 24 Uredbe (ES) št. 861/2006 in na podlagi rezultata vrednotenja letnih proračunskih napovedi iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008. |
| --- | --- |

(5)

Člen 5 Uredbe (ES) št. 1078/2008 določa, da Komisija odobri letno proračunsko napoved in sprejme odločitev o letnem finančnem prispevku Unije za vsak nacionalni program v skladu s postopkom iz člena 24 Uredbe (ES) št. 861/2006 in na podlagi rezultata vrednotenja letnih proračunskih napovedi iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008.

| (6) | Člen 24(3)(b) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa, da se s sklepom Komisije določi višina finančnega prispevka. Člen 16 navedene uredbe določa, da finančni ukrepi Unije na področju zbiranja osnovnih podatkov ne smejo presegati 50 % izdatkov držav članic, nastalih pri izvajanju programa zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov v sektorju ribištva. Člen 24(2) določa, da se prednost daje dejavnostim, ki so najbolj ustrezne, da se izboljša zbiranje podatkov, potrebnih za skupno ribiško politiko. |
| --- | --- |

(6)

Člen 24(3)(b) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa, da se s sklepom Komisije določi višina finančnega prispevka. Člen 16 navedene uredbe določa, da finančni ukrepi Unije na področju zbiranja osnovnih podatkov ne smejo presegati 50 % izdatkov držav članic, nastalih pri izvajanju programa zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov v sektorju ribištva. Člen 24(2) določa, da se prednost daje dejavnostim, ki so najbolj ustrezne, da se izboljša zbiranje podatkov, potrebnih za skupno ribiško politiko.

| (7) | Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 75(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5). |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 75(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Največji skupni zneski finančnega prispevka Unije, ki se dodelijo vsaki državi članici za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2010, ter višina finančnega prispevka Unije so določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. junija 2010

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 186, 15.7.2008, str. 3.

3

(4)  UL L 295, 4.11.2008, str. 24.

4

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

5

---

PRILOGA

NACIONALNI PROGRAMI 2009–2010

UPRAVIČENI STROŠKI IN NAJVIŠJI PRISPEVEK SKUPNOSTI ZA LETO 2010

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Upravičeni stroški | Največji prispevek Skupnosti
  (stopnja v višini 50 %) |
| Belgija | 1 649 816,00 | 824 908,00 |
| Bolgarija | 404 210,00 | 202 105,00 |
| Danska | 6 001 601,00 | 3 000 800,50 |
| Nemčija | 6 470 425,00 | 3 235 212,50 |
| Estonija | 618 043,00 | 309 021,50 |
| Irska | 6 954 948,00 | 3 477 474,00 |
| Grčija | 4 307 365,00 | 2 153 682,50 |
| Španija | 15 144 263,00 | 7 572 131,50 |
| Italija | 6 956 797,00 | 3 478 398,50 |
| Ciper | 575 033,00 | 287 516,50 |
| Latvija | 318 109,00 | 159 054,50 |
| Litva | 219 792,00 | 109 896,00 |
| Malta | 600 263,00 | 300 131,50 |
| Poljska | 1 141 259,00 | 570 629,50 |
| Portugalska | 3 476 673,00 | 1 738 336,50 |
| Romunija | 584 788,00 | 292 394,00 |
| Slovenija | 211 015,00 | 105 507,50 |
| Finska | 1 595 842,00 | 797 921,00 |
| SKUPAJ | 57 230 242,00 | 28 615 121,00 |

(v EUR)

Država članica

Upravičeni stroški

Največji prispevek Skupnosti

(stopnja v višini 50 %)

Belgija

1 649 816,00

824 908,00

Bolgarija

404 210,00

202 105,00

Danska

6 001 601,00

3 000 800,50

Nemčija

6 470 425,00

3 235 212,50

Estonija

618 043,00

309 021,50

Irska

6 954 948,00

3 477 474,00

Grčija

4 307 365,00

2 153 682,50

Španija

15 144 263,00

7 572 131,50

Italija

6 956 797,00

3 478 398,50

Ciper

575 033,00

287 516,50

Latvija

318 109,00

159 054,50

Litva

219 792,00

109 896,00

Malta

600 263,00

300 131,50

Poljska

1 141 259,00

570 629,50

Portugalska

3 476 673,00

1 738 336,50

Romunija

584 788,00

292 394,00

Slovenija

211 015,00

105 507,50

Finska

1 595 842,00

797 921,00

SKUPAJ

57 230 242,00

28 615 121,00

---

| 2.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/22

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 1. julija 2010

o dodelitvi dodatnih dni na morju Španiji v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4330)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/370/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne (1) omejitve ulova, ter zlasti točke 9 Priloge IIB k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka 7 Priloge IIB k Uredbi (ES) št. 43/2009 določa največje število dni, ko so ribiška plovila Unije, skupne dolžine 10 m ali več, ki imajo na krovu vlečne mreže danske potegalke in podobno orodje z mrežnimi očesi, velikimi 32 mm ali več, zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa 60 mm ali več ter pridnene parangale, lahko prisotna v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva, od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010. |
| --- | --- |

(1)

Točka 7 Priloge IIB k Uredbi (ES) št. 43/2009 določa največje število dni, ko so ribiška plovila Unije, skupne dolžine 10 m ali več, ki imajo na krovu vlečne mreže danske potegalke in podobno orodje z mrežnimi očesi, velikimi 32 mm ali več, zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa 60 mm ali več ter pridnene parangale, lahko prisotna v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva, od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010.

| (2) | Po točki 9 Priloge IIB lahko Komisija na podlagi dokončne prekinitve ribolovnih aktivnosti po 1. januarju 2004 dodeli dodatno število dni na morju, ko sme biti plovilo prisotno v geografskem območju, če ima na krovu tako ribolovno orodje. |
| --- | --- |

(2)

Po točki 9 Priloge IIB lahko Komisija na podlagi dokončne prekinitve ribolovnih aktivnosti po 1. januarju 2004 dodeli dodatno število dni na morju, ko sme biti plovilo prisotno v geografskem območju, če ima na krovu tako ribolovno orodje.

| (3) | Španija je 11. novembra 2009 predložila podatke, ki kažejo, da je dvanajst ribiških plovil prekinilo dejavnost po 1. januarju 2004. Glede na predložene podatke in ob upoštevanju metode izračuna iz točke 9.1 Priloge IIB se Španiji za obdobje od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010 dodeli devet dodatnih dni na morju za plovila, ki imajo na krovu ribolovno orodje določeno v točki 3 navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

Španija je 11. novembra 2009 predložila podatke, ki kažejo, da je dvanajst ribiških plovil prekinilo dejavnost po 1. januarju 2004. Glede na predložene podatke in ob upoštevanju metode izračuna iz točke 9.1 Priloge IIB se Španiji za obdobje od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010 dodeli devet dodatnih dni na morju za plovila, ki imajo na krovu ribolovno orodje določeno v točki 3 navedene priloge.

| (4) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za sektor ribištva in ribogojstva – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za sektor ribištva in ribogojstva –

SPREJELA NASLEDNJ SKLEP:

Člen 1

Največje število dni, ko sme ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo Španije in ima na krovu ribolovno orodje iz točke 3 Priloge IIB k Uredbi (ES) št. 43/2009 ter za katero ne velja noben poseben pogoj iz točke 7.2 navedene priloge, biti prisotno v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva, kakor je določeno v razpredelnici I navedene priloge, se popravi na 184 dni na leto.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 1. julija 2010

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

1

---