# Az Európai Unió L 196/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.196.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 196 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. július 28. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.196.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 196

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. július 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 670/2010/EU rendelete (2010. július 13.) a 974/98/EK rendeletnek az euro Észtországban való bevezetése tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 671/2010/EU rendelete (2010. július 13.) a 2866/98/EK rendeletnek az euro észtországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról | 4 |
| | * | A Bizottság 672/2010/EU rendelete (2010. július 27.) egyes gépjárművek szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseire vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról | 5 |
| | | A Bizottság 673/2010/EU rendelete (2010. július 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 21 |
| | * | Az Európai Központi Bank 674/2010/EU rendelete (2010. július 23.) a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról (EKB/2010/7) | 23 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/416/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. július 13.) a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről | 24 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 670/2010/EU rendelete (2010. július 13.) a 974/98/EK rendeletnek az euro Észtországban való bevezetése tekintetében történő módosításáról

1

*

A Tanács 671/2010/EU rendelete (2010. július 13.) a 2866/98/EK rendeletnek az euro észtországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról

4

*

A Bizottság 672/2010/EU rendelete (2010. július 27.) egyes gépjárművek szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseire vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

5

A Bizottság 673/2010/EU rendelete (2010. július 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

21

*

Az Európai Központi Bank 674/2010/EU rendelete (2010. július 23.) a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról (EKB/2010/7)

(EKB/2010/7)

23

HATÁROZATOK

2010/416/EU

*

A Tanács határozata (2010. július 13.) a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 28.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 196/1

---

A TANÁCS 670/2010/EU RENDELETE

(2010. július 13.)

a 974/98/EK rendeletnek az euro Észtországban való bevezetése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: Szerződés) és különösen annak 140. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,

mivel:

| (1) | Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (1) rendelkezik azon tagállamok valutájának az euróval történő felváltásáról, amelyek teljesítették az euro bevezetésének feltételeit, amikor a Közösség a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (1) rendelkezik azon tagállamok valutájának az euróval történő felváltásáról, amelyek teljesítették az euro bevezetésének feltételeit, amikor a Közösség a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépett.

| (2) | A 2596/2000/EK tanácsi rendelet (2) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Görögország valutáját az euro váltja fel. |
| --- | --- |

(2)

A 2596/2000/EK tanácsi rendelet (2) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Görögország valutáját az euro váltja fel.

| (3) | A 2169/2005/EK tanácsi rendelet (3) módosította a 974/98/EK rendeletet, előkészítve az euro bevezetését olyan tagállamokban, amelyek még nem vezették be közös valutaként az eurót. |
| --- | --- |

(3)

A 2169/2005/EK tanácsi rendelet (3) módosította a 974/98/EK rendeletet, előkészítve az euro bevezetését olyan tagállamokban, amelyek még nem vezették be közös valutaként az eurót.

| (4) | Az 1647/2006/EK tanácsi rendelet (4) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Szlovénia valutáját az euro váltja fel. |
| --- | --- |

(4)

Az 1647/2006/EK tanácsi rendelet (4) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Szlovénia valutáját az euro váltja fel.

| (5) | A 835/2007/EK tanácsi rendelet (5) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Ciprus valutáját az euro váltja fel. |
| --- | --- |

(5)

A 835/2007/EK tanácsi rendelet (5) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Ciprus valutáját az euro váltja fel.

| (6) | A 836/2007/EK tanácsi rendelet (6) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Málta valutáját az euro váltja fel. |
| --- | --- |

(6)

A 836/2007/EK tanácsi rendelet (6) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Málta valutáját az euro váltja fel.

| (7) | A 693/2008/EK tanácsi rendelet (7) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Szlovákia valutáját az euro váltja fel. |
| --- | --- |

(7)

A 693/2008/EK tanácsi rendelet (7) módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Szlovákia valutáját az euro váltja fel.

| (8) | A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Észtország a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérésben részesülő tagállam. |
| --- | --- |

(8)

A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Észtország a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérésben részesülő tagállam.

| (9) | Az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EU tanácsi határozat (8) szerint a Szerződés 140. cikke (2) bekezdésének megfelelően Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2011. január 1-jei hatállyal megszüntetendő az Észtországra vonatkozó eltérés. |
| --- | --- |

(9)

Az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EU tanácsi határozat (8) szerint a Szerződés 140. cikke (2) bekezdésének megfelelően Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2011. január 1-jei hatállyal megszüntetendő az Észtországra vonatkozó eltérés.

| (10) | Az euro észtországi bevezetéséhez Észtországra is ki kell terjeszteni a 974/98/EK rendeletnek az euro bevezetésével kapcsolatos rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(10)

Az euro észtországi bevezetéséhez Észtországra is ki kell terjeszteni a 974/98/EK rendeletnek az euro bevezetésével kapcsolatos rendelkezéseit.

| (11) | Észtország átállási tervében az szerepel, hogy az eurobankjegyek és -érmék attól a naptól minősülnek törvényes fizetőeszköznek a szóban forgó tagállamban, amelyen az euro annak valutájává válik. Az euro bevezetésének és a készpénzcserének az időpontja tehát egyaránt 2011. január 1.„Fokozatos kivonási időszak” alkalmazására nem kerül sor. |
| --- | --- |

(11)

Észtország átállási tervében az szerepel, hogy az eurobankjegyek és -érmék attól a naptól minősülnek törvényes fizetőeszköznek a szóban forgó tagállamban, amelyen az euro annak valutájává válik. Az euro bevezetésének és a készpénzcserének az időpontja tehát egyaránt 2011. január 1.„Fokozatos kivonási időszak” alkalmazására nem kerül sor.

| (12) | Ezért a 974/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Ezért a 974/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 974/98/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, a szerződéseknek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. REYNDERS

---

(1)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

1

(2)  HL L 300., 2000.11.29., 2. o.

2

(3)  HL L 346., 2005.12.29., 1. o.

3

(4)  HL L 309., 2006.11.9., 2. o.

4

(5)  HL L 186., 2007.7.18., 1. o.

5

(6)  HL L 186., 2007.7.18., 3. o.

6

(7)  HL L 195., 2008.7.24., 1. o.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 24. oldalát.

8

---

MELLÉKLET

A 974/98/EK rendelet melléklete a következő sorral egészül ki a Németországra és Görögországra vonatkozó bejegyzések között.

| Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | A készpénzcsere dátuma | „Fokozatos kivonási” időszakot alkalmazó tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| „Észtország | 2011. január 1. | 2011. január 1. | nem” |

Tagállam

Az euro bevezetésének dátuma

A készpénzcsere dátuma

„Fokozatos kivonási” időszakot alkalmazó tagállam

„Észtország

2011. január 1.

2011. január 1.

nem”

---

| 28.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 196/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 196/4

---

A TANÁCS 671/2010/EU RENDELETE

(2010. július 13.)

a 2866/98/EK rendeletnek az euro észtországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 140. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló, 1998. december 31-i 2866/98/EK tanácsi rendelet (2)1999. január 1-jei hatállyal megállapítja az átváltási árfolyamokat. |
| --- | --- |

(1)

Az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló, 1998. december 31-i 2866/98/EK tanácsi rendelet (2)1999. január 1-jei hatállyal megállapítja az átváltási árfolyamokat.

| (2) | A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Észtország az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérésben részesülő tagállam. |
| --- | --- |

(2)

A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Észtország az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérésben részesülő tagállam.

| (3) | A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése szerinti, az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EU tanácsi határozat (3) alapján Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik az Észtországra vonatkozó eltérés. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése szerinti, az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EU tanácsi határozat (3) alapján Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik az Észtországra vonatkozó eltérés.

| (4) | Az euro Észtországban történő bevezetéséhez meg kell állapítani az euro és az észt korona közötti átváltási árfolyamot. A megállapított átváltási arány szerint 15,6466 észt korona ér 1 eurót, ami megfelel a korona árfolyam-mechanizmus (ERM II) szerinti jelenlegi középárfolyamának. |
| --- | --- |

(4)

Az euro Észtországban történő bevezetéséhez meg kell állapítani az euro és az észt korona közötti átváltási árfolyamot. A megállapított átváltási arány szerint 15,6466 észt korona ér 1 eurót, ami megfelel a korona árfolyam-mechanizmus (ERM II) szerinti jelenlegi középárfolyamának.

| (5) | Ezért a 2866/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2866/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2866/98/EK rendelet 1. cikke a következő sorral egészül ki a német márkára és a görög drachmára vonatkozó átváltási árfolyam között:

„= 15,6466 észt korona”.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. REYNDERS

---

(1)  2010. július 5-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 359., 1998.12.31., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 24. oldalát.

3

---

| 28.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 196/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 196/5

---

A BIZOTTSÁG 672/2010/EU RENDELETE

(2010. július 27.)

egyes gépjárművek szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseire vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 661/2009/EK rendelet a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) („keretirányelv”) alapján kidolgozott típus-jóváhagyási eljárás összefüggésében egy új, különálló rendelet. |
| --- | --- |

(1)

A 661/2009/EK rendelet a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) („keretirányelv”) alapján kidolgozott típus-jóváhagyási eljárás összefüggésében egy új, különálló rendelet.

| (2) | A 661/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi a gépjárművek üvegfelületeinek jég- és páramentesítő berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. december 21-i 78/317/EGK tanácsi irányelvet (3). Az említett irányelvben megállapított követelményeket át kell emelni ebbe a rendeletbe, továbbá a tudományos és a műszaki ismeretek fejlődéséhez való igazításuk érdekében szükség szerint módosítani kell őket, különösen azért, hogy tekintetbe vegyék a hibrid és elektromos járművek sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

(2)

A 661/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi a gépjárművek üvegfelületeinek jég- és páramentesítő berendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. december 21-i 78/317/EGK tanácsi irányelvet (3). Az említett irányelvben megállapított követelményeket át kell emelni ebbe a rendeletbe, továbbá a tudományos és a műszaki ismeretek fejlődéséhez való igazításuk érdekében szükség szerint módosítani kell őket, különösen azért, hogy tekintetbe vegyék a hibrid és elektromos járművek sajátos jellemzőit.

| (3) | Ennek a rendeletnek az alkalmazási köre – amely összhangban van a 78/317/EGK irányelv alkalmazási körével – az M1 kategóriájú gépjárművekre korlátozódik. |
| --- | --- |

(3)

Ennek a rendeletnek az alkalmazási köre – amely összhangban van a 78/317/EGK irányelv alkalmazási körével – az M1 kategóriájú gépjárművekre korlátozódik.

| (4) | A 661/2009/EK rendelet alapvető rendelkezéseket határoz meg a gépjárművek szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseik tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről. Ezért a típusjóváhagyással összefüggő sajátos eljárásokat, vizsgálatokat és követelményeket is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(4)

A 661/2009/EK rendelet alapvető rendelkezéseket határoz meg a gépjárművek szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseik tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről. Ezért a típusjóváhagyással összefüggő sajátos eljárásokat, vizsgálatokat és követelményeket is meg kell állapítani.

| (5) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott olyan M1 kategóriájú gépjárművekre vonatkozik, amelyek szélvédővel vannak felszerelve.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „járműtípus a szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezések tekintetében”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

a jégmentesítő és -párátlanító berendezések jellemzői,

a vezető 180°-os menetirányú látóterébe eső külső és belső formák és elrendezések, amelyek befolyásolhatják a kilátást,

a szélvédő alakja, mérete, vastagsága és jellemzői, valamint felszerelésének módja,

az ülőhelyek maximális száma;

2.   „motor”: folyékony vagy gázhalmazállapotú üzemanyaggal működő belsőégésű motor;

3.   „jégmentesítő berendezés”: a szélvédő külső felületén lévő dér- vagy jégréteg eltávolítására szolgáló berendezés;

4.   „jégmentesített felület”: a szélvédő azon területe, amelynek külső felülete száraz, vagy külső felületét teljesen vagy részben olvadt (nedves) dér borítja, amelyet a gépjármű ablaktörlő rendszere el tud távolítani;

5.   „párátlanító berendezés”: a szélvédő belső felületén lévő páralecsapódás eltávolítására szolgáló berendezés;

6.   „páralecsapódás”: az a kondenzátumréteg, amely a szélvédő üvegezett felületének belső oldalán jelenik meg;

7.   „páramentesített felület”: a szélvédő azon területe, amelynek belső felülete száraz, nincsenek rajta vízcseppek vagy -nyomok, miután korábban páralecsapódás borította;

8.   „A. látótér”: a 43. sz. ENSZ-EGB előírás (4) 18. mellékletének 2.2. szakaszában meghatározott A. vizsgálati terület;

9.   „B. látótér”: a 43. sz. ENSZ-EGB előírás 18. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott B. korlátozott vizsgálati terület a 2.4.1. szakaszban meghatározott terület kizárása nélkül;

10.   „a törzs tervezési dőlésszöge”: az R ponton, vagyis az ülés vonatkoztatási pontján áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög az üléstámla járműgyártó által megállapított tervezési helyzetének megfelelő helyzetben;

11.   „R pont” vagy „az ülés vonatkoztatási pontja”: a jármű gyártója által az egyes ülőhelyekhez a háromdimenziós referenciarendszerhez képest megadott tervezési pont;

12.   „háromdimenziós referenciarendszer”: olyan referenciarács, amely egy függőleges hosszirányú X–Z síkból, egy vízszintes X–Y síkból és egy függőleges keresztirányú Y–Z síkból áll a II. melléklet 2. függeléke szerint;

13.   „elsődleges referenciajelek”: a jármű felépítményén vagy alvázán lévő furatok, felületek, jelzések, illetve azonosító jelölések, amelyeknek a háromdimenziós referenciarendszerben értelmezett X, Y és Z koordinátáit a jármű gyártója adja meg;

14.   „gépjármű főkapcsolója”: az a készülék, amellyel a gépjármű fedélzeti elektronikai rendszerét kikapcsolt állapotból (amikor a gépjármű parkol, a vezető pedig nincs jelen) rendes üzemmódba kapcsolják.

3. cikk

Gépjárműnek a szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezések tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezések

(1)   A gyártó vagy képviselője benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a gépjárműnek a szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezések tekintetében történő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmet.

(2)   A kérelmet az I. melléklet 1. részében mintaként megadott adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani.

(3)   Amennyiben a II. mellékletben foglalt vonatkozó követelmények teljesülnek, a jóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást, és típus-jóváhagyási számot ad ki a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében megállapított számozási rendszer szerint.

A tagállamok ugyanazt a számot nem rendelhetik hozzá más járműtípushoz.

(4)   A 3. bekezdés alkalmazásában a típusjóváhagyó hatóság az I. melléklet 2. részében megállapított mintának megfelelően kialakított EK-típusbizonyítványt ad ki.

4. cikk

A 78/317/EGK irányelv szerint kiadott jóváhagyások érvényessége és kiterjesztése

A nemzeti hatóságok engedélyezik a 661/2009/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett időpont előtt típusjóváhagyásban részesült járművek értékesítését és forgalomba helyezését, és továbbra is kiterjesztik ezeknek a járműveknek a jóváhagyását a 78/317/EGK irányelv feltételei szerint.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 200., 2009.7.31., 1. o.

1

(2)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

2

(3)  HL L 81., 1978.3.28., 27. o.

3

(4)  Még nem tették közzé. 2010 augusztusáig kerül közzétételre.

4

---

I. MELLÉKLET

Gépjárműveknek a szélvédő- jégmentesítő és -párátlanító berendezéseik tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó szakigazgatási dokumentumok

1.   RÉSZ

Adatközlő lap

MINTA

... számú adatközlő lap gépjárműveknek a szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseik tekintetében történő EK-típusjóváhagyására

Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha az e mellékletben említett rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektromos vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.

0.   ÁLTALÁNOS

0.1.   Gyártmány (a gyártó által bejegyzett védjegy): ...

0.2.   Típus: ...

0.2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van): ...

0.3.   Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (1): ...

0.3.1.   A jelölés elhelyezése: ...

0.4.   Jármű-kategória (2): ...

0.5.   Gyártó neve és címe: ...

0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) neve(i) és címe(i): ...

0.9.   A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen): ...

1.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS SZERKEZETI JELLEMZŐI

1.1.   Egy reprezentatív járműről készített fényképek és/vagy rajzok: ...

1.6.   Motor helye és elrendezése: ...

1.8.   Vezető helye: bal/jobb (3).

3.   MOTOR (4)

3.1.   A motor gyártója: ...

3.1.1.   A gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosítási módszerrel): ...

3.2.   Belső égésű motor

3.2.1.   Egyedi motoradatok

3.2.1.1.   Működési elv: külső gyújtású motor/kompressziós gyújtású motor (3) Ciklus: négyütemű/kétütemű/forgódugattyús (3)

3.2.1.2.   A hengerek száma és elrendezése: ...

3.2.1.3.   Hengerűrtartalom (5): ...cm3

3.2.1.6.   A motor rendes alapjárati fordulatszáma (6): ... min–1

3.2.1.8.   Névleges teljesítmény (7): ... kW, ... min–1-en (a gyártó által megadott érték)

3.2.2.   Tüzelőanyag

3.2.2.1.   Könnyű haszongépjárművek: gázolaj/benzin/PB-gáz/földgáz vagy biometán/etanol (E85)/biodízel/hidrogén (3)
   (8)

3.2.5.   Elektromos rendszer

3.2.5.1.   Névleges feszültség: ... V, pozitív/negatív földelés (3)

3.2.5.2.   Generátor

3.2.5.2.1.   Típus: ...

3.2.5.2.2.   Névleges teljesítmény: ... VA

3.2.7.   Hűtőrendszer: folyékony/levegő (3)

3.2.7.1.   A motorhőmérséklet-szabályozó névleges beállítási értéke: ...

3.2.7.2.   Folyadék

3.2.7.2.1.   A folyadék fajtája: ...

3.2.7.2.2.   Keringető szivattyú(k): igen/nem (3)

3.2.7.2.3.   Jellemzők: ... vagy

3.2.7.2.3.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.7.2.3.2.   Típus(ok): ...

3.2.7.2.4.   Áttételi arány(ok): ...

3.2.7.2.5.   A ventilátor leírása és működési mechanizmusa: ...

3.2.7.3.   Levegő

3.2.7.3.1.   Ventilátor: igen/nem (3)

3.2.7.3.2.   Jellemzők: ... vagy

3.2.7.3.2.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.7.3.2.2.   Típus(ok): ...

3.3.   Villanymotor

3.3.1.   Típus (tekercselés, gerjesztés): ...

3.3.1.1.   Legnagyobb óránkénti teljesítmény: ...kW

3.3.1.2.   Üzemi feszültség: ... V

3.3.2.   Akkumulátor

3.3.2.1.   Cellák száma: ...

3.3.2.2.   Tömeg: ...kg

3.3.2.3.   Kapacitás: ...Ah (amperóra)

3.3.2.4.   Elhelyezés: ...

3.4.   Motor vagy motorkombináció

3.4.1.   Hibrid elektromos jármű: igen/nem (3)

3.4.2.   Hibrid elektromos jármű kategóriája: járművön kívüli töltés/nem járművön kívüli töltés: (3)

3.4.3.   Üzemmódkapcsoló: van/nincs (3)

3.4.3.1.   Választható üzemmódok

3.4.3.1.1.   Csak elektromos: igen/nem (3)

3.4.3.1.2.   Csak tüzelőanyag-fogyasztó: igen/nem (3)

3.4.3.1.3.   Hibrid mód: igen/nem (3) (ha igen, rövid leírás): ...

3.4.4.   Az energiatároló eszköz leírása: (akkumulátor, kondenzátor, lendkerék/generátor)

3.4.4.1.   Gyártmány(ok): ...

3.4.4.2.   Típus(ok): ...

3.4.4.3.   Azonosító szám: ...

3.4.4.4.   Az elektrokémiai párosítás fajtája: ...

3.4.4.5.   Energia: ... (akkumulátorra: feszültség és kapacitás Ah 2 órán át, kondenzátorra: J, ...)

3.4.4.6.   Töltő: fedélzeti/külső/nincs (3)

3.6.   A gyártó által megengedett hőmérsékletek

3.6.1.   Hűtőrendszer

3.6.1.1.   Folyadékhűtés, legnagyobb hőmérséklet a kilépésnél: ... K

3.6.1.2.   Léghűtés

3.6.1.2.1.   Vonatkoztatási pont: ...

3.6.1.2.2.   Legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontban: ... K

3.6.2.   Legnagyobb hőmérséklet töltőlevegő-hűtőből történő kilépésnél: ...K

3.6.3.   Legnagyobb kipufogási hőmérséklet a kipufogóvezetéknek a kipufogó-gyűjtőcső pereméhez vagy a turbófeltöltőhöz közeli pontban: ... K

9.   FELÉPÍTMÉNY

9.1.   A felépítmény típusa a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének C. részében meghatározott kódok szerint: ...

9.2.   Felhasznált anyagok és az összeállítás módszere: ...

9.3.   Ajtók, zárszerkezetek, csuklópántok

9.3.1.   Ajtók elrendezése és az ajtók száma: ...

9.4.   Látótér

9.4.1.   Az elsődleges referenciajelek kellő részletességű megadása annak érdekében, hogy könnyen azonosíthatók legyenek, és ellenőrizhető legyen a referenciajelek helyzete a többihez képest és az R ponthoz viszonyítva: ...

9.4.2.   Azoknak az alkatrészeknek az elhelyezését mutató rajz(ok) vagy fénykép(ek), amelyek a látótér 180o-os tartományába esnek: ...

9.5.   Szélvédő és más ablakok

9.5.1.   Szélvédő

9.5.1.1.   Felhasznált anyagok: ...

9.5.1.2.   A felszerelés módja: ...

9.5.1.3.   Dőlésszög: ...

9.5.1.4.   Típus-jóváhagyási szám(ok): ...

9.5.1.5.   Szélvédőtartozékok és ezek összeszerelésének helyzete, az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírásával: ...

9.6.   Szélvédőtörlő(k)

9.6.1.   Részletes műszaki leírás (fényképekkel és rajzokkal együtt): ...

9.7.   Szélvédőmosó berendezés

9.7.1.   Részletes műszaki leírás (fényképekkel és rajzokkal együtt), vagy ha önálló műszaki egységként jóváhagyott, akkor a típus-jóváhagyási szám: ...

9.8.   Jég- és páramentesítő

9.8.1.   Részletes műszaki leírás (fényképekkel és rajzokkal együtt): ...

9.8.2.   Legnagyobb elektromos fogyasztás: ... kW

9.10.   Belső elrendezés

9.10.1.   Az utasok belső védelme

9.10.1.1.   A rögzített részek elhelyezését mutató tervrajzok vagy fényképek: ...

9.10.1.3.   A belső berendezések fényképei, rajzai és/vagy perspektivikus részábrázolásuk, amely megmutatja az utastér belső részeit és a felhasznált anyagokat (kivéve a belső visszapillantó tükröket), a kezelőberendezéseket, a tetőt vagy tolótetőt, az ülések háttámláját, az üléseket és az ülések hátsó részét: ...

9.10.3.   Ülések

9.10.3.1.   Ülőhelyek száma (9): ...

9.10.3.1.1.   Elhelyezése és elrendezése: ...

9.10.3.5.   Az R pont koordinátái vagy rajza

9.10.3.5.1.   Vezetőülés: ...

9.10.3.6.   Tervezési torzószög

9.10.3.6.1.   Vezetőülés: ...

Magyarázó megjegyzések

2.   RÉSZ

EK-típusbizonyítvány

MINTA

Legnagyobb méret: A4 (210 × 297 mm)

EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY

Értesítés járműtípus

| — | EK-típusjóváhagyásáról (10) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásáról (10)

| — | EK-típusjóváhagyásának kiterjesztéséről (10) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának kiterjesztéséről (10)

| — | EK-típusjóváhagyásának elutasításáról (10) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának elutasításáról (10)

| — | EK-típusjóváhagyásának visszavonásáról (10) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának visszavonásáról (10)

szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseire vonatkozóan

tekintettel a legutóbb a 672/2010/EU rendelettel módosított (10) .../.../EU rendeletre

Az EK-típusjóváhagyás száma: ...

A kiterjesztés indoka: ...

I.   SZAKASZ

0.1.   Gyártmány (a gyártó által bejegyzett védjegy): ...

0.2.   Típus: ...

0.2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van): ...

0.3.   Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (11): ...

0.3.1.   A jelölés elhelyezése: ...

0.4.   Jármű-kategória (12): ...

0.5.   Gyártó neve és címe: ...

0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) neve(i) és címe(i): ...

0.9.   A gyártó képviselőjének (ha van ilyen) neve és címe: ...

II.   SZAKASZ

1.   Kiegészítő információk: lásd a Kiegészítést.

2.   A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv kelte: ...

4.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

5.   Megjegyzések (amennyiben vannak): lásd a kiegészítést.

6.   Hely: ...

7.   Dátum: ...

8.   Aláírás: ...

| Mellékletek | : | Információs csomag.
  Vizsgálati jegyzőkönyv |
| --- | --- | --- |

Mellékletek

:

Információs csomag.

Vizsgálati jegyzőkönyv

---

(1)  Ha a típusazonosító ismertetőjel olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a tájékoztatóban „?” jellel kell helyettesíteni. (pl. ABC??123??).

(2)  A 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részében felsorolt fogalommeghatározásoknak megfelelően osztályozva.

(3)  A nem kívánt rész törlendő.

(4)  A benzinnel, gázolajjal, stb. vagy bármely más tüzelőanyag keverékével egyaránt működő járműveknél az adatokat meg kell ismételni. Nem hagyományos motorok és rendszerek esetében a gyártónak az itt említettekkel egyenértékű műszaki jellemzőket kell szolgáltatnia.

(5)  Ezt az értéket ki kell számolni (π = 3,1416) és a legközelebbi cm3-re kell kerekíteni.

(6)  Meg kell adni a tűréshatárokat.

(7)  A 80/1269/EGK irányelv (HL L 375., 1980.12.31., 46. o.) követelményeinek megfelelően meghatározva.

(8)  A járművek akár benzinnel, akár gáz-halmazállapotú tüzelőanyaggal működhetnek, de ha a benzinüzemű rendszer kizárólag vészhelyzetek esetére vagy indításhoz van beszerelve, és a benzintartály nem tartalmazhat 15 liternél több benzint, akkor a vizsgálat szempontjából a járművet úgy kell tekinteni, mintha gázüzemű lenne.

(9)  A feltüntetendő ülőhelyszám mozgó járműre vonatkozik. Moduláris elrendezés esetében tartomány is megadható.

(10)  A nem kívánt rész törlendő.

(11)  Ha a típusazonosító ismertetőjel olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a tájékoztatóban „?” jellel kell helyettesíteni. (pl. ABC??123??).

(12)  A 2007/46/EK irányelv II. mellékletének A. szakaszában szereplő meghatározás szerint.

Kiegészítés

a(z) ... sz. EK-típusbizonyítványhoz

| 1. | Kiegészítő információk:






  1.1. | A járműtípus rövid leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Kiegészítő információk:

1.1.

A járműtípus rövid leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan: ...

| 1.2. | A jég- és páramentesítő berendezések leírása: ... |
| --- | --- |

1.2.

A jég- és páramentesítő berendezések leírása: ...

| 1.3. | Azon belső berendezések vagy szerelvények leírása, amelyek befolyásolhatják a vizsgálatok eredményét: ... |
| --- | --- |

1.3.

Azon belső berendezések vagy szerelvények leírása, amelyek befolyásolhatják a vizsgálatok eredményét: ...

| 1.4. | Az ülőhelyek maximális száma: ... |
| --- | --- |

1.4.

Az ülőhelyek maximális száma: ...

| 1.5. | A szélvédő jellemzői: ... az összetevők vastagsága (mm): ... |
| --- | --- |

1.5.

A szélvédő jellemzői: ... az összetevők vastagsága (mm): ...

| 1.6. | Az elektromos berendezés névleges feszültsége (V): ... |
| --- | --- |

1.6.

Az elektromos berendezés névleges feszültsége (V): ...

| 2. | Vezető helye: bal/jobb (1) |
| --- | --- |

2.

Vezető helye: bal/jobb (1)

| 3. | Motor: külső gyújtás/kompressziós gyújtás/elektromos/hibrid elektromos/ ... (1) |
| --- | --- |

3.

Motor: külső gyújtás/kompressziós gyújtás/elektromos/hibrid elektromos/ ... (1)

| 4. | Milyen hőmérsékleten végezték el a jégmentesítési vizsgálatot: – 8 °C/– 18 °C (1) |
| --- | --- |

4.

Milyen hőmérsékleten végezték el a jégmentesítési vizsgálatot: – 8 °C/– 18 °C (1)

| 5. | Megjegyzések: ... |
| --- | --- |

5.

Megjegyzések: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

II. MELLÉKLET

Szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezésekre vonatkozó követelmények

1.   KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

1.1.   A szélvédő jégmentesítése

1.1.1.   Minden járművet fel kell szerelni olyan berendezéssel, amely a dérnek és a jégnek a szélvédő üvegfelületéről való eltávolítására szolgál. A jégmentesítő berendezésnek kellőképpen hatékonynak kell lennie, hogy hideg időben is megfelelő látási viszonyokat biztosítson a szélvédőn át.

1.1.2.   A rendszer hatékonyságát úgy kell ellenőrizni, hogy beindítás után rendszeres időközönként meg kell határozni a jégmentesített szélvédőfelület nagyságát, miután a járművet egy ideig hűtőkamrában tartották.

1.1.3.   Az 1.1.1. és az 1.1.2. bekezdés követelményeinek teljesülését a melléklet 2.1. bekezdése szerinti módszerrel kell ellenőrizni.

1.1.4.   Az alábbi követelményeknek kell teljesülniük:

1.1.4.1.   a vizsgálat megkezdése után 20 perccel a II. melléklet 3. függelékének megfelelően meghatározott A. látótérnek 80 %-ban jégmentessé kell válnia;

1.1.4.2.   a vizsgálat megkezdése után 25 perccel a szélvédőnek az utas oldalán nagyjából annyira kell jégmentessé válnia, mint ahogy azt az 1.1.4.1. bekezdés a vezető oldali részre meghatározza;

1.1.4.3.   a vizsgálat megkezdése után 40 perccel a II. melléklet 3. függelékének megfelelően meghatározott B. látótérnek 95 %-ban jégmentessé kell válnia.

1.2.   A szélvédő páramentesítése

1.2.1.   Minden járművet fel kell szerelni olyan berendezéssel, amely eltávolítja a szélvédő belső felületén lecsapódott páraréteget.

1.2.2.   A párátlanító berendezésnek kellőképpen hatékonynak kell lennie, hogy helyreállítsa a látási viszonyokat a bepárásodott szélvédőn keresztül. Hatékonyságát a melléklet 2.2. bekezdésében megadott eljárással kell ellenőrizni.

1.2.3.   Az alábbi követelményeknek kell teljesülniük:

1.2.3.1.   a II. melléklet 3. függelékének megfelelően meghatározott A. látótérnek 10 perc alatt 90 %-ban páramentessé kell válnia;

1.2.3.2.   a II. melléklet 3. függelékének megfelelően meghatározott B. látótérnek 10 perc alatt 80 %-ban páramentessé kell válnia.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

2.1.   A szélvédő jégmentesítése

2.1.1.   A vizsgálatot – 8 °C ± 2 °C, illetve – 18 °C ± 3 °C közül a gyártó által választott hőmérsékleten kell végrehajtani.

2.1.2.   A vizsgálatot egy akkora hűtőkamrában kell végrehajtani, amelyben az egész jármű elfér, és amely fel van szerelve ahhoz, hogy a járművet a vizsgálat teljes ideje alatt a 2.1.1. bekezdésben megadott hőmérsékletek egyikén tartsák, a hideg levegő pedig keringjen. A vizsgálat – melynek során a járművet kiteszik a hideg hatásának – kezdete előtt legalább 24 órával le kell hűteni a hűtőkamrát az előírt vagy annál alacsonyabb hőmérsékletre.

2.1.3.   A vizsgálat megkezdése előtt a szélvédő belső és külső felületét alaposan zsírtalanítani kell metilalkohollal vagy ezzel egyenértékű zsírtalanító szerrel. A száradást követően legalább 3 %-os, de legfeljebb 10 %-os ammóniaoldatot kell rá felvinni. Az így kezelt felületet hagyni kell megszáradni, majd száraz pamutronggyal át kell törölni.

2.1.4.   A járművet le kell állítani, és a vizsgálat megkezdése előtt legalább 10 órán át a vizsgálati hőmérsékleten kell tartani.

2.1.4.1.   Ez az idő rövidebb is lehet, ha megállapítható, hogy a motor hűtőközegének és kenőanyagának hőmérséklete már stabilizálódott a vizsgálati értéken.

2.1.5.   A 2.1.4. bekezdésben előírt idő elteltével a szélvédő teljes külső felületén egyenletes vastagságú, 0,044 gramm/cm2-es jégréteget kell létrehozni egy 3,5 ± 0,2 bar nyomással működő vízfecskendővel.

2.1.5.1.   A fecskendő fúvókáját úgy kell beállítani, hogy a létrejövő sugár minél szétterjedtebb és maximális átfolyású legyen, a fecskendőt pedig a szélvédőtől 200–250 mm-re, az üveg felületére merőlegesen kell tartani, és úgy kell irányítani, hogy az üveg egyik oldalától a másikig egyenletes vastagságú jégréteg képződjön.

2.1.5.1.1.   A 2.1.5. bekezdés követelményeinek kielégítéséhez egy olyan szórófejre lehet szükség, amelynek a fúvókája 1,7 mm-es átmérőjű, és amelynek az átbocsátása 0,395 liter/perc; a sugár 200 mm-es távolságból hozható létre, és a beszórt rész átmérője a szélvédő üvegen 300 mm legyen. Bármely más olyan eszköz is alkalmazható, amellyel ki lehet elégíteni az itt leírt követelményeket.

2.1.6.   Miután a szélvédőn létrejött a jégréteg, a járművet még legalább 30 percig, de legfeljebb 40 percig a hűtőkamrában kell hagyni.

2.1.7.   A 2.1.6. bekezdésben megadott idő eltelte után egy vagy két megfigyelőnek helyet kell foglalnia a járműben, majd a jármű főkapcsolóját bekapcsolt állapotba lehet fordítani, és valamelyik motort – szükség esetén külső segédeszköz igénybevételével – el lehet indítani. A jármű főkapcsolójának elfordításával a vizsgálat azonnal kezdetét veszi.

2.1.7.1.   Ha a jármű motorral van felszerelve, a vizsgálati idő első öt percében a motort a gyártó által hideg időben való bemelegítésre ajánlott fordulatszámon lehet járatni.

2.1.7.2.   A vizsgálat utolsó 35 percében (illetve a teljes vizsgálat során, ha nincs betervezve 5 perces bemelegítési idő):

2.1.7.2.1.   amennyiben van motor felszerelve, a legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám 50 %-át nem meghaladó fordulatszámon kell működnie. Ha azonban bizonyos motorvezérlési stratégiák miatt ez nem bizonyul kivitelezhetőnek, például elektromos hibrid járművek esetében, reális forgatókönyvet kell kidolgozni a legrosszabb esetre. A forgatókönyvnek figyelembe kell vennie a motor fordulatszámát, rendes vezetési feltételek mellett a motorműködés szakaszos vagy teljes hiányát – 8 °C-on vagy – 18 °C-on, attól függően, hogy a gyártó melyiket választotta vizsgálati hőmérsékletnek. Ha a berendezés működő motor nélkül is teljesíteni tudja a jégmentesítésre vonatkozó követelményeket, akkor a motornak egyáltalán nem kell működnie.

2.1.7.3.   A vizsgálat elején valamennyi akkumulátornak teljesen feltöltött állapotban kell lennie.

2.1.7.4.   A vizsgálat alatt a jégmentesítő készülék kapocsfeszültsége legfeljebb 20 %-kal haladhatja meg a rendszer névleges feszültségét.

2.1.7.5.   A vizsgálathoz használt kamrában a hőmérsékletet a szélvédő közepének magasságában kell mérni olyan helyen, ahol a vizsgált jármű által leadott hő nem befolyásolja lényegesen a hőmérsékletet.

2.1.7.6.   A kamra hűtésére használt vízszintes levegőáram közvetlenül a vizsgálat előtt, a jármű középsíkjában, a szélvédő alja előtt 300 mm-re, a szélvédő középmagasságában mért sebességének a lehető legkisebbnek kell lennie, és semmiképpen nem haladhatja meg a 8 km/h-t.

2.1.7.7.   Amennyiben fel vannak szerelve, a motorháztetőnek, a tetőnek, az ajtóknak, az ablakoknak és a szellőző nyílásoknak, kivéve a fűtő- és szellőztetőberendezés be- és kilépő nyílásait, zárva kell lenniük; a gyártó kívánságára egy vagy két ablakot függőlegesen összesen legfeljebb 25 mm-re ki lehet nyitni.

2.1.7.8.   A jármű jégmentesítő berendezésének szabályzóját a jármű gyártója ajánlásának megfelelően be kell állítani a vizsgálati hőmérséklethez.

2.1.7.9.   Az ablaktörlők a vizsgálat során használhatók, ha ez – a jármű belsejében bármely kezelőszerv használatát leszámítva – kézi segítség nélkül lehetséges.

2.1.8.   A megfigyelőnek (megfigyelőknek) a vizsgálat megkezdése után ötperces időközönként meg kell jelölnie (jelölniük) a szélvédő belső oldalán a jégmentesített felület határait.

2.1.9.   A vizsgálat befejeztével a 2.1.8. bekezdés szerint fel kell jegyeznie (jegyezniük) a szélvédő belső felületén megjelölt jégmentesített felület alakját, és meg kell jelölnie (jelölniük) azt az A., illetve a B. látótér azonosításához.

2.2.   A szélvédő páramentesítése

2.2.1.   A vizsgálat megkezdése előtt a szélvédő belső felületét alaposan zsírtalanítani kell metilalkohollal vagy bármely, ezzel egyenértékű zsírtalanító szerrel. A száradást követően legalább 3 %-os, de legfeljebb 10 %-os ammóniaoldatot kell rá felvinni. Az így kezelt felületet hagyni kell megszáradni, majd száraz pamutronggyal át kell törölni.

2.2.2.   A vizsgálatot egy akkora hűtőkamrában kell végrehajtani, amelyben az egész jármű elfér, és amely alkalmas arra, hogy – 3 °C ± 1 °C értékű vizsgálati hőmérsékletet állítson elő és tartson a vizsgálat teljes tartama alatt.

2.2.2.1.   A vizsgálathoz használt kamrában a hőmérsékletet a szélvédő közepének magasságában kell mérni olyan helyen, ahol a vizsgált jármű által leadott hő nem befolyásolja lényegesen a hőmérsékletet.

2.2.2.2.   A kamra hűtésére használt vízszintes levegőáram közvetlenül a vizsgálat előtt, a jármű középsíkjában, a szélvédő alja előtt 300 mm-re, a szélvédő középmagasságában mért sebességének a lehető legkisebbnek kell lennie, és semmiképpen nem haladhatja meg a 8 km/h-t.

2.2.2.3.   Amennyiben fel vannak szerelve, a motorháztetőnek, a tetőnek, az ajtóknak, az ablakoknak és a szellőzőnyílásoknak, kivéve a fűtő- és szellőztetőberendezés be- és kilépő nyílásait, zárva kell lenniük; a gyártó kívánságára a páramentesítési eljárás kezdetén egy vagy két ablakot függőlegesen összesen legfeljebb 25 mm-re ki lehet nyitni.

2.2.3.   A páralecsapódást a II. melléklet 4. függelékében leírt gőzfejlesztővel kell létrehozni. A gőzfejlesztőnek elegendő vizet kell tartalmaznia ahhoz, hogy – 3 °C-os környezeti hőmérsékleten a gyártó által kijelölt mindegyik ülőhelyen legalább 70 g/óra ± 5 g/óra gőzt lehessen létrehozni.

2.2.4.   A szélvédő belső felületét a 2.2.1. bekezdésben előírtak szerint meg kell tisztítani, miután a járművet a környezeti kamrába helyezték. A környezeti hőmérsékletet csökkenteni, és – 3 °C ± 1 °C-on stabilizálni kell. A járművet le kell állítani, és a vizsgálat megkezdése előtt legalább 10 órán át a vizsgálati hőmérsékleten kell tartani. Ez az idő rövidebb is lehet, ha megállapítható, hogy a motor hűtőközegének és kenőanyagának hőmérséklete már stabilizálódott a vizsgálati értéken.

2.2.5.   A gőzfejlesztőt úgy kell elhelyezni, hogy kivezető nyílásai a jármű középsíkjában, a vezetőülés R pontja vagy vonatkoztatási pontja felett 580 mm ± 80 mm-re legyenek. Általában közvetlenül az első ülések háttámlája mögé kell helyezni, az üléseket a gyártó által meghatározott tervezési helyzetbe, az ülések háttámláját pedig a törzs tervezési dőlésszögének megfelelő szögbe kell állítani. Ha ez az elrendezés a jármű belső terének kialakítása miatt nem lehetséges, akkor a gőzfejlesztőt az üléstámlák előtt kell elhelyezni olyan helyzetben, amely a leginkább megfelel a fentiekben megadottaknak.

2.2.6.   Miután a gőzfejlesztő már öt perce működik a járműben, egy vagy két megfigyelőnek gyorsan be kell szállnia a járműbe úgy, hogy az ajtókat összesen legfeljebb 8 másodpercre nyitja (nyitják) ki, és helyet kell foglalnia (foglalniuk) az első ülésen; a gőzfejlesztő teljesítményét ekkor megfigyelőnként 70 ± 5 g/h értékkel csökkenteni kell.

2.2.7.   Egy perccel az után, hogy a megfigyelő(k) helyet foglalt(ak) a járműben, a jármű főkapcsolóját bekapcsolt állapotba lehet fordítani, és valamelyik motort – szükség esetén külső segédeszköz igénybevételével – el lehet indítani. A jármű főkapcsolójának elfordításával a vizsgálat azonnal kezdetét veszi.

2.2.7.1.   Ha a jármű motorral van felszerelve, a legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám 50 %-át nem meghaladó fordulatszámon kell működnie. Ha azonban bizonyos motorvezérlési stratégiák miatt ez nem bizonyul kivitelezhetőnek, például elektromos hibrid járművek esetében, reális forgatókönyvet kell kidolgozni a legroszszabb esetre. A forgatókönyvnek figyelembe kell vennie a motor fordulatszámát, rendes vezetési feltételek mellett a motorműködés szakaszos vagy teljes hiányát – 1 °C-os környezeti hőmérsékleten. Ha a berendezés működő motor nélkül is teljesíteni tudja a páramentesítésre vonatkozó követelményeket, akkor a motornak egyáltalán nem kell működnie.

2.2.7.2.   A jármű párátlanító berendezésének szabályzóját a jármű gyártója ajánlásának megfelelően kell beállítani a vizsgálati hőmérséklethez.

2.2.7.3.   A vizsgálat elején valamennyi akkumulátornak teljesen feltöltött állapotban kell lennie.

2.2.7.4.   A páramentesítő készülék kapocsfeszültsége legfeljebb 20 %-kal haladhatja meg a rendszer névleges feszültségét.

2.2.8.   A vizsgálat befejezése után a páramentes felület határait rögzíteni kell, fel kell jegyezni, illetve meg kell jelölni az A., illetve a B. látótér azonosításához.

1. függelék

Eljárás az R pont, vagyis az ülés vonatkoztatási pontjának ellenőrzésére

Az R pontot, vagyis az ülés vonatkoztatási pontját a 17. sz. ENSZ-EGB előírás (1) 3. mellékletének rendelkezései szerint kell meghatározni.

---

(1)  HL L 373., 2006.12.27., 1. o.

2. függelék

Eljárás az elsődleges referenciajelek meghatározására a háromdimenziós referenciarendszerben

A rajzokon szereplő elsődleges referenciajelek és a járműn való tényleges elhelyezkedésük közötti viszonyt a 125. sz. ENSZ-EGB előírás (1) 4. mellékletének rendelkezései szerint kell meghatározni.

---

(1)  Még nem tették közzé. 2010 augusztusáig kerül közzétételre.

3. függelék

Eljárás a járművek szélvédője látóterének meghatározására

Az A. és a B. látóteret a 43. sz. ENSZ-EGB előírás 18. mellékletének rendelkezései szerint kell meghatározni.

4. függelék

A gőzfejlesztőre vonatkozó követelmények

1.   JELLEMZŐK

1.1.   A vizsgálathoz használt gőzfejlesztőnek a következő általános jellemzőkkel kell rendelkeznie:

1.1.1.   A víztartály térfogata legalább 2,25 liter.

1.1.2.   Forrásponton a hővesztesége legfeljebb 75 W, – 3 °C ± 1 °C környezeti hőmérsékleten.

1.1.3.   A ventilátor teljesítménye 0,5 mbar statikus nyomáson 0,07–0,10 m3/perc.

1.1.4.   A gőzfejlesztő tetején, körben hat, egymástól egyenlő távolságra lévő gőzkivezető nyílásnak kell lennie (lásd az 1. ábrát).

1.1.5.   A gőzfejlesztőt – 3 °C ± 1 °C-os hőmérsékleten kell kalibrálni, mégpedig úgy, hogy a gőzhozam 70 ± 5 g/h lépésekben állítható legyen ennek az értéknek legfeljebb az n-szeresére, ahol n egyenlő a gyártó által tervezett ülőhelyek maximális számával.

1.   ábra

A gőzfejlesztő vázlatos rajza

Image

1.2.   Az egyes részek méretei és anyagjellemzői az alábbiak:

1.2.1.   Fúvóka

1.2.1.1.   Méretek:

1.2.1.1.1.   Hosszúság: 100 mm

1.2.1.1.2.   Belső átmérő: 15 mm

1.2.1.2.   Anyag:

1.2.1.2.1.   Sárgaréz

1.2.2.   Diszperziós kamra

1.2.2.1.   Méretek:

1.2.2.1.1.   Cső külső átmérője: 75 mm

1.2.2.1.2.   Falvastagság: 0,38 mm

1.2.2.1.3.   Hosszúság: 115 mm

1.2.2.1.4.   A diszperziós kamra alja felett 25 mm-re, egymástól egyenlő távolságra elhelyezkedő hat 0,63 cm-es átmérőjű nyílás.

1.2.2.2.   Anyag:

1.2.2.2.1.   Sárgaréz

---

| 28.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 196/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 196/21

---

A BIZOTTSÁG 673/2010/EU RENDELETE

(2010. július 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. július 28-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 30,3 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 70 | TR | 85,8 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 50 10 | AR | 107,4 |
| UY | 133,9 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 114,0 |
| 0806 10 10 | AR | 137,6 |
| CL | 86,1 |
| EG | 145,2 |
| IL | 126,4 |
| MA | 161,5 |
| TR | 154,8 |
| ZA | 130,8 |
| ZZ | 134,6 |
| 0808 10 80 | AR | 143,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 98,9 |
| CL | 102,3 |
| CN | 82,1 |
| MA | 54,2 |
| NZ | 110,3 |
| US | 132,3 |
| UY | 111,6 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 101,0 |
| 0808 20 50 | AR | 74,3 |
| CL | 183,5 |
| NZ | 130,0 |
| ZA | 106,0 |
| ZZ | 123,5 |
| 0809 10 00 | TR | 192,5 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 228,0 |
| US | 520,8 |
| ZZ | 374,4 |
| 0809 30 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 40 05 | BA | 63,7 |
| TR | 126,3 |
| XS | 82,8 |
| ZZ | 90,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

30,3

TR

105,8

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

95,6

ZZ

95,6

0709 90 70

TR

85,8

ZZ

85,8

0805 50 10

AR

107,4

UY

133,9

ZA

100,7

ZZ

114,0

0806 10 10

AR

137,6

CL

86,1

EG

145,2

IL

126,4

MA

161,5

TR

154,8

ZA

130,8

ZZ

134,6

0808 10 80

AR

143,2

BR

77,2

CA

98,9

CL

102,3

CN

82,1

MA

54,2

NZ

110,3

US

132,3

UY

111,6

ZA

97,9

ZZ

101,0

0808 20 50

AR

74,3

CL

183,5

NZ

130,0

ZA

106,0

ZZ

123,5

0809 10 00

TR

192,5

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

228,0

US

520,8

ZZ

374,4

0809 30

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 40 05

BA

63,7

TR

126,3

XS

82,8

ZZ

90,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 28.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 196/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 196/23

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 674/2010/EU RENDELETE

(2010. július 23.)

a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról

(EKB/2010/7)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | További értékelést igényel a meghatározott kritériumokkal meghatározott minimális nemzeti mintanagyság, ezért a kérdés tanulmányozásához a vonatkozó átmeneti időszak is meghosszabbításra szorul. |
| --- | --- |

(1)

További értékelést igényel a meghatározott kritériumokkal meghatározott minimális nemzeti mintanagyság, ezért a kérdés tanulmányozásához a vonatkozó átmeneti időszak is meghosszabbításra szorul.

| (2) | A monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK (EKB/2001/18) európai központi banki rendeletet (2) megfelelően módosítani szükséges, |
| --- | --- |

(2)

A monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK (EKB/2001/18) európai központi banki rendeletet (2) megfelelően módosítani szükséges,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet IV. melléklete első bekezdésének bevezető mondata helyébe az alábbi szöveg lép:

„A 2013. decemberi referencia-hónap végéig az I. melléklet 10. pontja a következőképpen szól:”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. július 23-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 10., 2002.1.12., 24. o.

2

---

HATÁROZATOK

| 28.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 196/24

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. július 13.)

a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről

(2010/416/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: a Szerződés) és különösen annak 140. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság jelentésére,

tekintettel az Európai Központi Bank jelentésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel az Európai Tanácsban folytatott vitára,

tekintettel a Tanács azon tagállamait képviselő tagjai minősített többséggel elfogadott ajánlására, amelyeknek pénzneme az euro,

mivel:

| (1) | A gazdasági és monetáris unió (a továbbiakban: EMU) harmadik szakasza 1999. január 1-jén lépett életbe. Az állam-, illetve kormányfői összetételben ülésező Tanács 1998. május 3-i brüsszeli 98/317/EK határozata (1) szerint Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette a közös valuta 1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A gazdasági és monetáris unió (a továbbiakban: EMU) harmadik szakasza 1999. január 1-jén lépett életbe. Az állam-, illetve kormányfői összetételben ülésező Tanács 1998. május 3-i brüsszeli 98/317/EK határozata (1) szerint Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette a közös valuta 1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket.

| (2) | A Tanács 2000/427/EK határozata (2) szerint Görögország teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2001. január 1-jén bevezesse a közös valutát. A Tanács 2006/495/EK határozata (3) szerint Szlovénia teljesítette a közös valuta 2007. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács 2007/503/EK határozata (4) és 2007/504/EK határozata (5) szerint Ciprus és Málta teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2008. január 1-jén bevezesse a közös valutát. A Tanács 2008/608/EK határozata (6) szerint Szlovákia teljesítette a közös valuta 2009. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2000/427/EK határozata (2) szerint Görögország teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2001. január 1-jén bevezesse a közös valutát. A Tanács 2006/495/EK határozata (3) szerint Szlovénia teljesítette a közös valuta 2007. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács 2007/503/EK határozata (4) és 2007/504/EK határozata (5) szerint Ciprus és Málta teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2008. január 1-jén bevezesse a közös valutát. A Tanács 2008/608/EK határozata (6) szerint Szlovákia teljesítette a közös valuta 2009. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket.

| (3) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság bejelentette a Tanácsnak, hogy 1999. január 1-jén nem kíván a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépni. Ezen a bejelentésen azóta nem változtattak. Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, egyes, Dániára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének és az állam- és kormányfők 1992. decemberi edinburgh-i határozatának megfelelően Dánia bejelentette a Tanácsnak, hogy nem vesz részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában. Dánia nem kérte, hogy indítsák meg a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésében említett eljárást. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság bejelentette a Tanácsnak, hogy 1999. január 1-jén nem kíván a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépni. Ezen a bejelentésen azóta nem változtattak. Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, egyes, Dániára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének és az állam- és kormányfők 1992. decemberi edinburgh-i határozatának megfelelően Dánia bejelentette a Tanácsnak, hogy nem vesz részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában. Dánia nem kérte, hogy indítsák meg a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésében említett eljárást.

| (4) | Svédországra a 98/317/EK határozat alapján a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Lettországra, Litvániára, Magyarországra és Lengyelországra a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A 2005. évi csatlakozási okmány 5. cikkének megfelelően Bulgáriára és Romániára a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

Svédországra a 98/317/EK határozat alapján a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Lettországra, Litvániára, Magyarországra és Lengyelországra a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A 2005. évi csatlakozási okmány 5. cikkének megfelelően Bulgáriára és Romániára a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik.

| (5) | Az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) 1998. július 1-jén jött létre. Az Európai Monetáris Rendszert egy árfolyam-mechanizmus váltotta fel, amelynek bevezetését a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus bevezetéséről szóló,1997. június 16-i európai tanácsi állásfoglalás (7) állapította meg. A gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában bevezetésre kerülő árfolyam-mechanizmus (ERM II) eljárásait az EKB és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között létrejött, a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus működési eljárásainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás (8) határozta meg. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) 1998. július 1-jén jött létre. Az Európai Monetáris Rendszert egy árfolyam-mechanizmus váltotta fel, amelynek bevezetését a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus bevezetéséről szóló,1997. június 16-i európai tanácsi állásfoglalás (7) állapította meg. A gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában bevezetésre kerülő árfolyam-mechanizmus (ERM II) eljárásait az EKB és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között létrejött, a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus működési eljárásainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás (8) határozta meg.

| (6) | A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése megállapítja az érintett tagállamokra vonatkozó eltérések megszüntetésének eljárásait. A Bizottság és az EKB legalább kétévente egyszer, illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a Tanácsnak a Szerződés 140. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően. A Bizottság és az EKB legutóbbi szokásos konvergenciajelentését 2010 májusában fogadták el. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése megállapítja az érintett tagállamokra vonatkozó eltérések megszüntetésének eljárásait. A Bizottság és az EKB legalább kétévente egyszer, illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a Tanácsnak a Szerződés 140. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően. A Bizottság és az EKB legutóbbi szokásos konvergenciajelentését 2010 májusában fogadták el.

| (7) | A tagállamok nemzeti jogszabályait, ezen belül a nemzeti központi bankok alapokmányait szükség esetén úgy kell módosítani, hogy összeegyeztethetők legyenek a Szerződés 130. és 131. cikkével és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányával (a továbbiakban: a KBER és az EKB alapokmánya). A Bizottság és az EKB jelentéseiben részletesen megvizsgálja, hogy Észtország jogszabályai összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok nemzeti jogszabályait, ezen belül a nemzeti központi bankok alapokmányait szükség esetén úgy kell módosítani, hogy összeegyeztethetők legyenek a Szerződés 130. és 131. cikkével és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányával (a továbbiakban: a KBER és az EKB alapokmánya). A Bizottság és az EKB jelentéseiben részletesen megvizsgálja, hogy Észtország jogszabályai összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával.

| (8) | A konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 1. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs rátával rendelkezett. Az árstabilitási kritérium alkalmazásában az inflációt a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendeletben (9) meghatározott harmonizált fogyasztói árindex (HICP) segítségével határozzák meg. Az árstabilitási kritérium vizsgálatakor a tagállam inflációját az adott időszak 12 havi indexének számtani átlaga, valamint a megelőző időszak 12 havi indexének számtani átlaga közötti százalékos változásként mérik. A Bizottság és az EKB jelentéseiben használt referenciaérték kiszámításakor a három legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam inflációs rátájának egyszerű számtani közepéhez 1,5 százalékpontot adtak hozzá.
  A 2010 márciusát megelőző egyéves időszakban az inflációs referenciaérték 1,0 százalék volt, Portugáliával, Észtországgal és Belgiummal, mint az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató három tagállammal számolva, amelyek inflációs rátája – 0,8 százalék, – 0,7 százalék és – 0,1 százalék volt. A súlyos általános válság által jellemzett jelenlegi gazdasági helyzetben, amelyben számos országban negatív inflációs ráta alakult ki – a 2004. évi konvergenciajelentéshez hasonlóan –, indokoltnak tűnik a legjobb teljesítményű országok közül kizárni azokat, amelyeknek az átlagos inflációs rátája jelentősen eltér az euroövezet átlagos inflációs rátájától (2010 márciusában 0,3 %), mivel ezek a kiugró értékeket felmutató országok nem ítélhetők ésszerűen az árstabilitás szempontjából legjobb teljesítményt elérő országnak, és bevonásuk jelentősen befolyásolná a referenciaértéket és így a kritérium méltányosságát. Emiatt 2010 márciusában Írországot hagyták figyelmen kívül, mert Írország volt az egyetlen ország, amelynek 12 havi átlagos inflációs rátája (2010 márciusában – 2,3 %) jelentősen eltért az euroövezet és más tagállamok inflációs rátájától, főként a súlyos gazdasági visszaesést tükrözve. |
| --- | --- |

(8)

A konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 1. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs rátával rendelkezett. Az árstabilitási kritérium alkalmazásában az inflációt a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendeletben (9) meghatározott harmonizált fogyasztói árindex (HICP) segítségével határozzák meg. Az árstabilitási kritérium vizsgálatakor a tagállam inflációját az adott időszak 12 havi indexének számtani átlaga, valamint a megelőző időszak 12 havi indexének számtani átlaga közötti százalékos változásként mérik. A Bizottság és az EKB jelentéseiben használt referenciaérték kiszámításakor a három legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam inflációs rátájának egyszerű számtani közepéhez 1,5 százalékpontot adtak hozzá.

A 2010 márciusát megelőző egyéves időszakban az inflációs referenciaérték 1,0 százalék volt, Portugáliával, Észtországgal és Belgiummal, mint az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató három tagállammal számolva, amelyek inflációs rátája – 0,8 százalék, – 0,7 százalék és – 0,1 százalék volt. A súlyos általános válság által jellemzett jelenlegi gazdasági helyzetben, amelyben számos országban negatív inflációs ráta alakult ki – a 2004. évi konvergenciajelentéshez hasonlóan –, indokoltnak tűnik a legjobb teljesítményű országok közül kizárni azokat, amelyeknek az átlagos inflációs rátája jelentősen eltér az euroövezet átlagos inflációs rátájától (2010 márciusában 0,3 %), mivel ezek a kiugró értékeket felmutató országok nem ítélhetők ésszerűen az árstabilitás szempontjából legjobb teljesítményt elérő országnak, és bevonásuk jelentősen befolyásolná a referenciaértéket és így a kritérium méltányosságát. Emiatt 2010 márciusában Írországot hagyták figyelmen kívül, mert Írország volt az egyetlen ország, amelynek 12 havi átlagos inflációs rátája (2010 márciusában – 2,3 %) jelentősen eltért az euroövezet és más tagállamok inflációs rátájától, főként a súlyos gazdasági visszaesést tükrözve.

| (9) | A jegyzőkönyv 2. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett állami költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy a vizsgálat időpontjában a tagállam nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének értelmében hozott határozat hatálya alatt. |
| --- | --- |

(9)

A jegyzőkönyv 2. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett állami költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy a vizsgálat időpontjában a tagállam nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének értelmében hozott határozat hatálya alatt.

| (10) | A jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett, az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történő részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek nélkül az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa (ERM) által előírt normál ingadozási sávokon belül maradt. Így különösen azt, hogy ugyanezen időszak alatt a tagállam saját kezdeményezésére nem értékelte le valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben. 1999. január 1-je óta az árfolyam-kritérium teljesítését az ERM II keretében vizsgálják. A Bizottság és az EKB jelentéseiben e kritérium teljesítésének vizsgálatakor a 2010. április 23-át megelőző kétéves időszakot vették alapul. |
| --- | --- |

(10)

A jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett, az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történő részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek nélkül az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa (ERM) által előírt normál ingadozási sávokon belül maradt. Így különösen azt, hogy ugyanezen időszak alatt a tagállam saját kezdeményezésére nem értékelte le valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben. 1999. január 1-je óta az árfolyam-kritérium teljesítését az ERM II keretében vizsgálják. A Bizottság és az EKB jelentéseiben e kritérium teljesítésének vizsgálatakor a 2010. április 23-át megelőző kétéves időszakot vették alapul.

| (11) | A jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik francia bekezdésében említett kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos nominális hosszú távú kamatát legfeljebb 2 százalékponttal meghaladó kamattal rendelkezett. A kamatlábakra vonatkozó konvergenciakritériumok alkalmazásában a tízéves referencia-államkötvények összehasonlítható kamatlábait használták. Észtország, amely 2010 márciusában az árstabilitás szempontjából a legjobb teljesítményű tagállamok közé tartozott, nem rendelkezik harmonizált hosszú lejáratú referencia-államkötvénnyel, vagy hasonló értékpapírral, amelyet használni lehetne a referenciaérték kiszámításához. Ezért a jegyzőkönyvvel összhangban (amely „legfeljebb három legjobban teljesítő tagállamra” hivatkozik) a Bizottság és az EKB jelentéseiben a kamatkritérium teljesülésének vizsgálatakor használt referenciaértéket úgy számították ki, hogy a másik két legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam nominális hosszú távú kamatainak egyszerű számtani közepéhez két százalékpontot adtak hozzá. Ezen az alapon a 2010 márciusát megelőző egyéves időszakra vonatkozó referenciaérték 6,0 százalék volt, ami Portugália (4,2 %) és Belgium (3,8 %) kamatlábainak átlaga két százalékponttal megnövelve. |
| --- | --- |

(11)

A jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik francia bekezdésében említett kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos nominális hosszú távú kamatát legfeljebb 2 százalékponttal meghaladó kamattal rendelkezett. A kamatlábakra vonatkozó konvergenciakritériumok alkalmazásában a tízéves referencia-államkötvények összehasonlítható kamatlábait használták. Észtország, amely 2010 márciusában az árstabilitás szempontjából a legjobb teljesítményű tagállamok közé tartozott, nem rendelkezik harmonizált hosszú lejáratú referencia-államkötvénnyel, vagy hasonló értékpapírral, amelyet használni lehetne a referenciaérték kiszámításához. Ezért a jegyzőkönyvvel összhangban (amely „legfeljebb három legjobban teljesítő tagállamra” hivatkozik) a Bizottság és az EKB jelentéseiben a kamatkritérium teljesülésének vizsgálatakor használt referenciaértéket úgy számították ki, hogy a másik két legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam nominális hosszú távú kamatainak egyszerű számtani közepéhez két százalékpontot adtak hozzá. Ezen az alapon a 2010 márciusát megelőző egyéves időszakra vonatkozó referenciaérték 6,0 százalék volt, ami Portugália (4,2 %) és Belgium (3,8 %) kamatlábainak átlaga két százalékponttal megnövelve.

| (12) | A jegyzőkönyv 5. cikke szerint a konvergenciakritériumok teljesülésére vonatkozó jelenlegi vizsgálatban felhasznált adatokat a Bizottság biztosítja. E határozat elkészítéséhez a Bizottság biztosította az adatokat. A költségvetési adatokat a Bizottság biztosította, miután a tagállamok 2010. április 1-jéig jelentést készítettek az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendeletnek (10) megfelelően. |
| --- | --- |

(12)

A jegyzőkönyv 5. cikke szerint a konvergenciakritériumok teljesülésére vonatkozó jelenlegi vizsgálatban felhasznált adatokat a Bizottság biztosítja. E határozat elkészítéséhez a Bizottság biztosította az adatokat. A költségvetési adatokat a Bizottság biztosította, miután a tagállamok 2010. április 1-jéig jelentést készítettek az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendeletnek (10) megfelelően.

| (13) | A Bizottság az általa és az EKB által az Észtország EMU megvalósítására vonatkozó kötelezettségeinek teljesítése során elért előrehaladásról benyújtott jelentések alapján az alábbi következtetésekre jutott:






  a) | Észtország nemzeti jogszabályai, ezen belül a nemzeti központi bank alapokmánya összeegyeztethető a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával; |
| --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság az általa és az EKB által az Észtország EMU megvalósítására vonatkozó kötelezettségeinek teljesítése során elért előrehaladásról benyújtott jelentések alapján az alábbi következtetésekre jutott:

a)

Észtország nemzeti jogszabályai, ezen belül a nemzeti központi bank alapokmánya összeegyeztethető a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával;

| b) | azzal kapcsolatban, hogy Észtország teljesítette-e a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének négy francia bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, a következőket kell figyelembe venni:






  — | Észtország átlagos inflációs rátája a 2010 márciusát megelőző egy évben – 0,7 százalék volt, ami jóval a referenciaérték alatt van, és az valószínűleg a következő hónapokban sem haladja meg referenciaértéket, |
| --- | --- | --- |

b)

azzal kapcsolatban, hogy Észtország teljesítette-e a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének négy francia bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, a következőket kell figyelembe venni:

—

Észtország átlagos inflációs rátája a 2010 márciusát megelőző egy évben – 0,7 százalék volt, ami jóval a referenciaérték alatt van, és az valószínűleg a következő hónapokban sem haladja meg referenciaértéket,

| — | Észtország, amelynek költségvetési hiánya 2009-ben a GDP 1,7 %-a volt, nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról hozott határozat hatálya alatt, |
| --- | --- |

—

Észtország, amelynek költségvetési hiánya 2009-ben a GDP 1,7 %-a volt, nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról hozott határozat hatálya alatt,

| — | Észtország 2004. június 28. óta az ERM II tagja; az észt koronát a 2010. április 23-át megelőző két évben nem érték komoly feszültségek, és a koronának az ERM II-ben való részvétele során nem történt eltérés a központi árfolyamtól, |
| --- | --- |

—

Észtország 2004. június 28. óta az ERM II tagja; az észt koronát a 2010. április 23-át megelőző két évben nem érték komoly feszültségek, és a koronának az ERM II-ben való részvétele során nem történt eltérés a központi árfolyamtól,

| — | az észt állam rendkívül alacsony szintű bruttó államadósságának köszönhetően nincs hosszú lejáratú referencia-államkötvény, vagy hasonló értékpapír, amely a hosszú távú kamatlábakon keresztül a konvergencia tartósságának értékelését lehetővé tenné. Annak ellenére, hogy az Észtországgal szembeni pénzügyi kockázatok a válság csúcsán növekedtek, azoknak a referencia-időszakban megfigyelhető változása, valamint a konvergencia fenntarthatóságával kapcsolatos szélesebb körű, Észtország költségvetés-politikai eredményeit és viszonylag rugalmas gazdaságát figyelembe vevő értékelése arra enged következtetni, hogy Észtország teljesíti a hosszú távú kamatlábakra vonatkozó kritériumot; |
| --- | --- |

—

az észt állam rendkívül alacsony szintű bruttó államadósságának köszönhetően nincs hosszú lejáratú referencia-államkötvény, vagy hasonló értékpapír, amely a hosszú távú kamatlábakon keresztül a konvergencia tartósságának értékelését lehetővé tenné. Annak ellenére, hogy az Észtországgal szembeni pénzügyi kockázatok a válság csúcsán növekedtek, azoknak a referencia-időszakban megfigyelhető változása, valamint a konvergencia fenntarthatóságával kapcsolatos szélesebb körű, Észtország költségvetés-politikai eredményeit és viszonylag rugalmas gazdaságát figyelembe vevő értékelése arra enged következtetni, hogy Észtország teljesíti a hosszú távú kamatlábakra vonatkozó kritériumot;

| c) | a jogszabályok összeegyeztethetőségére és a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelésre figyelemmel és az egyéb tényezőket is tekintetbe véve Észtország teljesíti az euro bevezetésére vonatkozó szükséges feltételeket, |
| --- | --- |

c)

a jogszabályok összeegyeztethetőségére és a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelésre figyelemmel és az egyéb tényezőket is tekintetbe véve Észtország teljesíti az euro bevezetésére vonatkozó szükséges feltételeket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Észtországra vonatkozó eltérés 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. REYNDERS

---

(1)  HL L 139., 1998.5.11., 30. o.

1

(2)  HL L 167., 2000.7.7., 19. o.

2

(3)  HL L 195., 2006.7.15., 25. o.

3

(4)  HL L 186., 2007.7.18., 29. o.

4

(5)  HL L 186., 2007.7.18., 32. o.

5

(6)  HL L 195., 2008.7.24., 24. o.

6

(7)  HL C 236., 1997.8.2., 5. o.

7

(8)  HL C 73., 2006.3.25., 21. o.

8

(9)  HL L 257., 1995.10.27., 1. o.

9

(10)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

10

---