# Euroopa Liidu L 327/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 327 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik21. detsember 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 327

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik21. detsember 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2033, 18. oktoober 2018, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes aastatel 2019–2021 | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2034, 18. oktoober 2018, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes aastatel 2019–2021 | 8 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2035, 18. oktoober 2018, millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2019–2021 | 17 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2036, 18. oktoober 2018, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/2037, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringapüük 5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 41 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/2038, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes | 44 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/2039, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 46 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/2040, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2041, 17. detsember 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 50 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2042, 18. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1152 seoses WLTP katse tingimuste selgitamise ja tüübikinnitusandmete seirega (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2043, 18. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153 seoses WLTP katse tingimuste selgitamise ja tüübikinnitusandmete seirega (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2044, 19. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 63 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2045, 19. detsember 2018, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8239 all)

   (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2046, 19. detsember 2018, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli transformatsiooni MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8238 all)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2047, 20. detsember 2018, Šveitsis börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  ) | 77 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2048, 20. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 toetuseks koostatud veebisaitide ja mobiilirakenduste harmoneeritud standardi kohta | 84 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2018/2049, 12. detsember 2018, müntide emissiooni 2019. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2018/35) | 87 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2018/2050, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8598 all)

   (
  1
  ) | 89 |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2018/2051, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8610 all)

   (
  1
  ) | 94 |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2018/2052, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud väljapanekute eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8611 all)

   (
  1
  ) | 98 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2033, 18. oktoober 2018, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes aastatel 2019–2021

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2034, 18. oktoober 2018, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes aastatel 2019–2021

8

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2035, 18. oktoober 2018, millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2019–2021

17

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/2036, 18. oktoober 2018, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres

27

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/2037, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringapüük 5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

41

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/2038, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes

44

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/2039, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

46

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/2040, 17. detsember 2018, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

48

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2041, 17. detsember 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

50

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2042, 18. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1152 seoses WLTP katse tingimuste selgitamise ja tüübikinnitusandmete seirega (
  1
  )

1

53

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2043, 18. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153 seoses WLTP katse tingimuste selgitamise ja tüübikinnitusandmete seirega (
  1
  )

1

58

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/2044, 19. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

63

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2045, 19. detsember 2018, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8239 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8239 all)

1

65

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2046, 19. detsember 2018, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli transformatsiooni MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8238 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8238 all)

1

70

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2047, 20. detsember 2018, Šveitsis börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  )

1

77

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2048, 20. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 toetuseks koostatud veebisaitide ja mobiilirakenduste harmoneeritud standardi kohta

84

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2018/2049, 12. detsember 2018, müntide emissiooni 2019. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2018/35)

87

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2018/2050, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8598 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8598 all)

1

89

*

Komisjoni soovitus (EL) 2018/2051, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8610 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8610 all)

1

94

*

Komisjoni soovitus (EL) 2018/2052, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud väljapanekute eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8611 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8611 all)

1

98

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/2033,

18. oktoober 2018,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes aastatel 2019–2021

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2439 (2) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes aastateks 2016–2018, see kava tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 (3) pärast seda, kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal esitasid 2016. aastal ühise soovituse. Delegeeritud määrust (EL) 2016/2374 muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/44 (4). |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2439 (2) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes aastateks 2016–2018, see kava tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 (3) pärast seda, kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal esitasid 2016. aastal ühise soovituse. Delegeeritud määrust (EL) 2016/2374 muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/44 (4).

| (4) | Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal komisjonile 31. mail 2018 uue ühise soovituse. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (5). 11. septembril 2018 toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

(4)

Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal komisjonile 31. mail 2018 uue ühise soovituse. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (5). 11. septembril 2018 toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament.

| (5) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 on lisatud erand, millega vabastati lossimiskohustusest norra salehomaar, mis oli püütud põhjatraalidega Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 8. ja 9. alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid osutasid liigi võimalikule kõrgele ellujäämismäärale, võttes arvesse selle liigi püüdmiseks kasutavaid vahendeid, meetodeid ja ökosüsteemi. STECF esitas oma hindamises (6) järelduse, et uusimad, aastatel 2016–2018 läbi viidud eksperimendid ja uuringud osutavad samas ulatuses ellujäämismäärale, mida täheldati varasemate uuringute puhul. Seega arvestades, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks aastatel 2019–2021 säilitada edelapiirkonna vete põhjalähedase püügi tagasiheitekavas kõnealune ellujäämismääral põhinev erand. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 on lisatud erand, millega vabastati lossimiskohustusest norra salehomaar, mis oli püütud põhjatraalidega Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 8. ja 9. alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid osutasid liigi võimalikule kõrgele ellujäämismäärale, võttes arvesse selle liigi püüdmiseks kasutavaid vahendeid, meetodeid ja ökosüsteemi. STECF esitas oma hindamises (6) järelduse, et uusimad, aastatel 2016–2018 läbi viidud eksperimendid ja uuringud osutavad samas ulatuses ellujäämismäärale, mida täheldati varasemate uuringute puhul. Seega arvestades, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks aastatel 2019–2021 säilitada edelapiirkonna vete põhjalähedase püügi tagasiheitekavas kõnealune ellujäämismääral põhinev erand.

| (6) | ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütavate railaste kohta ei ole üksikasjalikud teaduslikud tõendid kõigi erandist kasu saavate laevastikuosade ja nende kombinatsioonide puhul kättesaadavad. Kui paar erandit välja jätta, peetakse ellujäämismäärasid siiski üldiselt stabiilseks, kuid on vaja täiendavaid üksikasju. Et neid andmeid koguda, tuleks kalapüügiga edasi tegeleda ja seega on komisjon seisukohal, et erand tuleks teha, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohaseid andmeid, mille alusel STECF saaks täies ulatuses hinnata põhjendatust ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata. Need liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, peaksid võimalikult kiiresti enne iga aasta 31. maid esitama: a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja puuduolevad STECFi poolt osutatud andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandamised. |
| --- | --- |

(6)

ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütavate railaste kohta ei ole üksikasjalikud teaduslikud tõendid kõigi erandist kasu saavate laevastikuosade ja nende kombinatsioonide puhul kättesaadavad. Kui paar erandit välja jätta, peetakse ellujäämismäärasid siiski üldiselt stabiilseks, kuid on vaja täiendavaid üksikasju. Et neid andmeid koguda, tuleks kalapüügiga edasi tegeleda ja seega on komisjon seisukohal, et erand tuleks teha, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohaseid andmeid, mille alusel STECF saaks täies ulatuses hinnata põhjendatust ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata. Need liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, peaksid võimalikult kiiresti enne iga aasta 31. maid esitama: a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja puuduolevad STECFi poolt osutatud andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandamised.

| (7) | Pidades silmas railaste ellujäämismäära leiti, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam ning vastav teaduslik arusaam on vähem kindel. Kui aga kõik need liigid erandi kohaldamisalast välja jätta, siis püügitegevus katkeks ning andmeid ei kogutaks järjepidevalt ja korrektselt. Seega leiab komisjon, et erand peaks kehtima vaid ühe aasta ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed, need tuleks esitada STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas railaste ellujäämismäära leiti, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam ning vastav teaduslik arusaam on vähem kindel. Kui aga kõik need liigid erandi kohaldamisalast välja jätta, siis püügitegevus katkeks ning andmeid ei kogutaks järjepidevalt ja korrektselt. Seega leiab komisjon, et erand peaks kehtima vaid ühe aasta ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed, need tuleks esitada STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning enne 31. maid 2019.

| (8) | Uues ühises soovituses on välja pakutud ka ellujäämismääral põhinev erand besuugo jaoks, mida püütakse käsitööndusliku püügivahendiga „voracera“ ICESi 9a rajoonis. Liikmesriigid on esitanud teaduslikud tõendid besuugo tagasiheite ellujäämismäärade kohta. Need tõendid esitati STECFile, kes järeldas, et erand on hästi põhjendatud. See erand tuleks seega lisada uude, aastateks 2019–2021 ettenähtud tagasiheitekavva. |
| --- | --- |

(8)

Uues ühises soovituses on välja pakutud ka ellujäämismääral põhinev erand besuugo jaoks, mida püütakse käsitööndusliku püügivahendiga „voracera“ ICESi 9a rajoonis. Liikmesriigid on esitanud teaduslikud tõendid besuugo tagasiheite ellujäämismäärade kohta. Need tõendid esitati STECFile, kes järeldas, et erand on hästi põhjendatud. See erand tuleks seega lisada uude, aastateks 2019–2021 ettenähtud tagasiheitekavva.

| (9) | Uues ühises soovituses pakutakse ka välja ellujäämismääral põhinev erand besuugo jaoks, mida püütakse õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas. Liikmesriigid on esitanud teaduslikud tõendid besuugo ellujäämismäärade kohta sellise püügitegevuse korral. Need tõendid esitati STECFile, kes järeldas, et erand on hästi põhjendatud. See erand tuleks seega lisada uude, aastateks 2019–2021 ettenähtud tagasiheitekavva. |
| --- | --- |

(9)

Uues ühises soovituses pakutakse ka välja ellujäämismääral põhinev erand besuugo jaoks, mida püütakse õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas. Liikmesriigid on esitanud teaduslikud tõendid besuugo ellujäämismäärade kohta sellise püügitegevuse korral. Need tõendid esitati STECFile, kes järeldas, et erand on hästi põhjendatud. See erand tuleks seega lisada uude, aastateks 2019–2021 ettenähtud tagasiheitekavva.

| (10) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lossimiskohustuse suhtes tehtavad vähese tähtsusega erandid hariliku merikeele puhul, mida püütakse piimtraalide ja põhjatraalidega ICESi 8a ja 8b rajoonides, ning hariliku merikeele puhul, mida püütakse abarate ja nakkevõrkudega ICESi 8a ja 8b rajoonides. STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt uues ühises soovituses esitatud tõendid nende eranditega seoses (7). STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente selektiivsuse suurendamise raskuste ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Seega arvestades, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealused vähese tähtsusega erandid edelapiirkonna vete põhjalähedase püügi tagasiheitekavas aastatel 2019–2021 säilitada. |
| --- | --- |

(10)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lossimiskohustuse suhtes tehtavad vähese tähtsusega erandid hariliku merikeele puhul, mida püütakse piimtraalide ja põhjatraalidega ICESi 8a ja 8b rajoonides, ning hariliku merikeele puhul, mida püütakse abarate ja nakkevõrkudega ICESi 8a ja 8b rajoonides. STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt uues ühises soovituses esitatud tõendid nende eranditega seoses (7). STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente selektiivsuse suurendamise raskuste ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Seega arvestades, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealused vähese tähtsusega erandid edelapiirkonna vete põhjalähedase püügi tagasiheitekavas aastatel 2019–2021 säilitada.

| (11) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lossimiskohustusest tehtav vähese tähtsusega erand euroopa merluusi puhul, mida püütakse traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas. STECF vaatas liikmesriikide poolt selle erandiga seoses esitatud tõendid läbi ning järeldas, (8) et selektiivsuse parandamise hindamiseks on vaja teha rohkem katseid. Et neid andmeid koguda, tuleks püügitegevust jätkata ja seega on komisjon seisukohal, et erand tuleks teha, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohaseid andmeid, mille alusel STECF saaks täies ulatuses hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata. Seega tuleks vähese tähtsusega erand kehtestada ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks sellekohase teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lossimiskohustusest tehtav vähese tähtsusega erand euroopa merluusi puhul, mida püütakse traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas. STECF vaatas liikmesriikide poolt selle erandiga seoses esitatud tõendid läbi ning järeldas, (8) et selektiivsuse parandamise hindamiseks on vaja teha rohkem katseid. Et neid andmeid koguda, tuleks püügitegevust jätkata ja seega on komisjon seisukohal, et erand tuleks teha, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohaseid andmeid, mille alusel STECF saaks täies ulatuses hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata. Seega tuleks vähese tähtsusega erand kehtestada ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks sellekohase teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019.

| (12) | Uues ühises soovituses on esitatud järgmised vähese tähtsusega erandid:






  — | limapeade püük õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas, |
| --- | --- | --- |

(12)

Uues ühises soovituses on esitatud järgmised vähese tähtsusega erandid:

—

limapeade püük õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas,

| — | lima-niituimlutsu püük õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas, |
| --- | --- |

—

lima-niituimlutsu püük õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas,

| — | stauriidi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

stauriidi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | stauriidi püük nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0, |
| --- | --- |

—

stauriidi püük nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0,

| — | hariliku makrelli püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku makrelli püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | hariliku makrelli püük nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0, |
| --- | --- |

—

hariliku makrelli püük nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0,

| — | anšoovise püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

anšoovise püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | hirvkala püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hirvkala püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | megrimi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

megrimi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | megrimi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

megrimi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merilesta püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merilesta püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merilesta püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merilesta püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merikuradi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merikuradi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merikuradi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merikuradi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merlangi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merlangi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merlangi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merlangi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | pollaki püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

pollaki püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | pollaki püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

pollaki püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | lima-niituimlutsu püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis; |
| --- | --- |

—

lima-niituimlutsu püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis;

| — | besuugo püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis; |
| --- | --- |

—

besuugo püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis;

| — | merikeele püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis. |
| --- | --- |

—

merikeele püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis.

| (13) | Liikmesriigid on esitanud teavet, milles käsitletakse õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas püütud limapeade ja lima-niituimlutsu suhtes tehtud vähese tähtsusega erandeid. STECF vaatas need tõendid läbi ning jõudis järeldusele, et esitatud teave sisaldas põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust parandada on keeruline või et juhupüügi käitlemine tooks kaasa ebaproportsionaalselt suured kulud. Seega on asjakohane lisada need vähese tähtsusega erandid uude, aastateks 2019–2021 ettenähtud tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid on esitanud teavet, milles käsitletakse õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas püütud limapeade ja lima-niituimlutsu suhtes tehtud vähese tähtsusega erandeid. STECF vaatas need tõendid läbi ning jõudis järeldusele, et esitatud teave sisaldas põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust parandada on keeruline või et juhupüügi käitlemine tooks kaasa ebaproportsionaalselt suured kulud. Seega on asjakohane lisada need vähese tähtsusega erandid uude, aastateks 2019–2021 ettenähtud tagasiheitekavasse.

| (14) | On vaja teha lõplikud järeldused liikmesriikidelt saadud teabe kohta, milles käsitletakse vähese tähtsusega erandeid järgmiste liikidega seoses:






  — | stauriid, harilik makrell, anšoovis, hirvkala, megrim, merilest, merikurat, merlang, pollak (mis on püütud traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas); |
| --- | --- | --- |

(14)

On vaja teha lõplikud järeldused liikmesriikidelt saadud teabe kohta, milles käsitletakse vähese tähtsusega erandeid järgmiste liikidega seoses:

—

stauriid, harilik makrell, anšoovis, hirvkala, megrim, merilest, merikurat, merlang, pollak (mis on püütud traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas);

| — | megrim, merilest, merikurat, merlang ja pollak (mis on püütud nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas); |
| --- | --- |

—

megrim, merilest, merikurat, merlang ja pollak (mis on püütud nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas);

| — | stauriid ja harilik makrell (mis on püütud nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0 ning |
| --- | --- |

—

stauriid ja harilik makrell (mis on püütud nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0 ning

| — | lima-niituimlutsu, besuugo ja merikeele püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis; |
| --- | --- |

—

lima-niituimlutsu, besuugo ja merikeele püük traalide ja nootadega ICESi 9a rajoonis;

Nimetatud asjaoludel tuleks iga liigi puhul tehtud konkreetset erandit kohaldada üksnes ühe aasta jooksul ning liikmesriikidel peaks olema kohustus esitada asjakohased andmed, mille alusel STECF saaks täies ulatuses hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata. Need vähese tähtsusega erandid tuleks kehtestada ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks sellekohase teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019.

| (15) | Et tagasiheite osakaalu saaks lubatud kogupüügi (TAC) määramise kontekstis usaldusväärselt hinnata, peaksid liikmesriigid juhtudel, kus vähese tähtsusega erand põhineb ekstrapoleerimisel (kuna andmeid on vähe ja laevastikuregistri teave ei ole täielik), tagama, et esitatakse korrektsed ja kontrollitavad andmed kogu laevastiku suhtes, mille puhul kõnealuse vähese tähtsusega erandit kohaldatakse. |
| --- | --- |

(15)

Et tagasiheite osakaalu saaks lubatud kogupüügi (TAC) määramise kontekstis usaldusväärselt hinnata, peaksid liikmesriigid juhtudel, kus vähese tähtsusega erand põhineb ekstrapoleerimisel (kuna andmeid on vähe ja laevastikuregistri teave ei ole täielik), tagama, et esitatakse korrektsed ja kontrollitavad andmed kogu laevastiku suhtes, mille puhul kõnealuse vähese tähtsusega erandit kohaldatakse.

| (16) | Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ning artikli 18 lõikega 3 ja need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(16)

Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ning artikli 18 lõikega 3 ja need võib seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (17) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad alates 1. jaanuarist 2019 tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul näevad erandid ette püügitegevuse jätkamist ja andmete kogumist, et STECFi poolt tehtud märkusi arvesse võtta. Neil juhtudel leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt, sest seda mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks olukorras, kus lossimiskohustus täielikult jõustub. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad alates 1. jaanuarist 2019 tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul näevad erandid ette püügitegevuse jätkamist ja andmete kogumist, et STECFi poolt tehtud märkusi arvesse võtta. Neil juhtudel leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt, sest seda mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks olukorras, kus lossimiskohustus täielikult jõustub.

| (18) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019, |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Aastatel 2019–2021 kohaldatakse ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedaste liikide puhul vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Mõisted

„Voracera“– käsitöönduslik püügivahend (kohaliku disaini põhjal kohapeal ehitatud mehhaniseeritud konks-nöör-konstruktsioon), mis on kasutusel Lõuna-Hispaania rannapüügilaevastikus besuugo püügil ICESi 9a rajoonis.

„Voracera“

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas põhjatraalidega (püügivahendite koodid: (9) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, TBB, OT, PT ja TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus see püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõikide püügivahenditega püütud railaste (Rajiformes) suhtes. Tagasiheite korral lastakse selles piirkonnas püütud railased viivitamatult vette tagasi.

2.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad igal aastal täiendavad teaduslikud andmed, millega toetatakse lõikes 1 sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikele andmetele oma hinnangu iga aasta 1. augustiks.

3.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse kägurai suhtes kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019 erandit toetavad täiendavad teaduslikud andmed. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule andmetele oma hinnangu enne 1. augustit 2019.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand besuugo puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi 9a rajoonis käsitööndusliku püügivahendiga voracera püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes ning ICESi 10. alapiirkonnas õngekonksude ja -nööridega püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes.

2.   Tagasiheite korral lastakse lõikes 1 osutatud vahenditega püütud besuugo viivitamatult vette tagasi

Artikkel 6

Vähese tähtsusega erandid

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 6 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OOTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 6 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OOTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| b) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi 8a ja 8b rajoonides; |
| --- | --- |

b)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi 8a ja 8b rajoonides;

| c) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8a ja 8b rajoonides; |
| --- | --- |

c)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8a ja 8b rajoonides;

| d) | limapeade (Beryx spp.) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) ICESi 10. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

d)

limapeade (Beryx spp.) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) ICESi 10. alapiirkonnas;

| e) | lima-niituimlutsu (Phycis blennoides) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) ICESi 10. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

e)

lima-niituimlutsu (Phycis blennoides) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) ICESi 10. alapiirkonnas;

| f) | stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

f)

stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| g) | stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; |
| --- | --- |

g)

stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0;

| h) | hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

h)

hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| i) | hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; |
| --- | --- |

i)

hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0;

| j) | anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

j)

anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| k) | hirvkala (Caproidae) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

k)

hirvkala (Caproidae) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| l) | megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

l)

megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| m) | megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

m)

megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| n) | merilesta (Pleuronectes platessa) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

n)

merilesta (Pleuronectes platessa) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| o) | merilesta (Pleuronectes platessa) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

o)

merilesta (Pleuronectes platessa) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| p) | merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

p)

merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| q) | merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

q)

merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| r) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

r)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| s) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

s)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| t) | pollaki (Pollachius pollachius) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

t)

pollaki (Pollachius pollachius) puhul kuni 5 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| u) | pollaki (Pollachius pollachius) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

u)

pollaki (Pollachius pollachius) puhul kuni 4 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| v) | lima-niituimlutsu (Phycis blennoides) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 9a rajoonis; |
| --- | --- |

v)

lima-niituimlutsu (Phycis blennoides) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 9a rajoonis;

| w) | besuugo (Pagellus bogaraveo) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 9a rajoonis; |
| --- | --- |

w)

besuugo (Pagellus bogaraveo) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 9a rajoonis;

| x) | merikeele (Solea spp.) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 9a rajoonis; |
| --- | --- |

x)

merikeele (Solea spp.) puhul kuni 7 % aastal 2019 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 9a rajoonis;

2.   Lõike 1 punktis a ja punktides f–x sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019 neid erandeid toetavad täiendavad teaduslikud andmed. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule andmetele oma hinnangu enne 1. augustit 2019.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2439, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes (ELT L 336, 23.12.2015, lk 36).

2

(3)  Komisjoni 12. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes (ELT L 352, 23.12.2016, lk 33).

3

(4)  Komisjoni 20. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/44, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes (ELT L 7, 12.1.2018, lk 1).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

9

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/2034,

18. oktoober 2018,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes aastatel 2019–2021

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Lossimiskohustuse rakendamise võimaldamiseks on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Lossimiskohustuse rakendamise võimaldamiseks on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Pärast seda kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik esitasid ühise soovituse, kehtestas komisjon delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 (2) tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018. Kõnealune määrus tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 (3). |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik esitasid ühise soovituse, kehtestas komisjon delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 (2) tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018. Kõnealune määrus tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 (3).

| (4) | Võttes aluseks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt esitatud uue ühise soovituse kehtestati delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2017–2018. Kõnealune määrus tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 (4). |
| --- | --- |

(4)

Võttes aluseks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt esitatud uue ühise soovituse kehtestati delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2017–2018. Kõnealune määrus tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 (4).

| (5) | Pärast seda kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik esitasid ühise soovituse, kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamere püügi puhul loodepiirkonna vetes 2018. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik esitasid ühise soovituse, kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamere püügi puhul loodepiirkonna vetes 2018. aastal.

| (6) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Iirimaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 31. mail 2018 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse aastate 2019–2021 tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes. Kõnealust ühist soovitust muudeti 30. augustil 2018. |
| --- | --- |

(6)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Iirimaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 31. mail 2018 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse aastate 2019–2021 tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes. Kõnealust ühist soovitust muudeti 30. augustil 2018.

| (7) | Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (5). 11. septembril 2018 toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament. Teatava, näiteks atlandi merilesta varu puhul tegi STEFC kindlaks, et üksikute kalade ellujäämismäär ei pruugi olla nii stabiilne kui mõne teise liigi oma. Komisjon pidas aga silmas selle erandi suhtelist mõju kogu kalavarule (võrreldes üksikute kaladega) ning tasakaalustas selle mõju vajadusega püügitegevust jätkata, et oleks võimalik koguda andmeid, mis on vajalikud STECFi poolt esitatud märkustele reageerimiseks. Juhtudel, mil surnult tagasiheite suhtarv on suhteliselt madal, leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt, sest neid mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks olukorras, kus lossimiskohustus täielikult jõustub |
| --- | --- |

(7)

Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (5). 11. septembril 2018 toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament. Teatava, näiteks atlandi merilesta varu puhul tegi STEFC kindlaks, et üksikute kalade ellujäämismäär ei pruugi olla nii stabiilne kui mõne teise liigi oma. Komisjon pidas aga silmas selle erandi suhtelist mõju kogu kalavarule (võrreldes üksikute kaladega) ning tasakaalustas selle mõju vajadusega püügitegevust jätkata, et oleks võimalik koguda andmeid, mis on vajalikud STECFi poolt esitatud märkustele reageerimiseks. Juhtudel, mil surnult tagasiheite suhtarv on suhteliselt madal, leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt, sest neid mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks olukorras, kus lossimiskohustus täielikult jõustub

| (8) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 lisati teaduslikult põhjendatud ellujäämismäärade alusel lossimiskohustusega seonduv ellujäämismääral põhinev erand (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b) lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes. Neid teaduslikke andmeid on varasematel aastatel hinnatud ja STECF järeldas, (6) et erand on põhjendatud. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata. Arvestades et asjaolud ei ole muutunud, tuleks seega aastatel 2019–2021 selle erandi kohaldamist tagasiheitekava alusel jätkata. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 lisati teaduslikult põhjendatud ellujäämismäärade alusel lossimiskohustusega seonduv ellujäämismääral põhinev erand (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b) lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes. Neid teaduslikke andmeid on varasematel aastatel hinnatud ja STECF järeldas, (6) et erand on põhjendatud. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata. Arvestades et asjaolud ei ole muutunud, tuleks seega aastatel 2019–2021 selle erandi kohaldamist tagasiheitekava alusel jätkata.

| (9) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 lisati teaduslikult põhjendatud tagasiheite ellujäämismäärade alusel ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele jaoks, mis on püütud 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi 7d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. Neid teaduslikke andmeid on varasematel aastatel hinnatud ja STECF järeldas, (7) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata. STECF juhtis tähelepanu sellele, et uusi tõendeid noorkala kasvuala asukohtade kohta ei esitatud (8). Kuna praegu noorkala kasvualasid määratud ei ole, võib lisada erandi uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavasse, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohase teabe niipea kui sellised alad tuvastatakse. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 lisati teaduslikult põhjendatud tagasiheite ellujäämismäärade alusel ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele jaoks, mis on püütud 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi 7d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. Neid teaduslikke andmeid on varasematel aastatel hinnatud ja STECF järeldas, (7) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata. STECF juhtis tähelepanu sellele, et uusi tõendeid noorkala kasvuala asukohtade kohta ei esitatud (8). Kuna praegu noorkala kasvualasid määratud ei ole, võib lisada erandi uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavasse, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohase teabe niipea kui sellised alad tuvastatakse.

| (10) | Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari jaoks, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või üle selle, ning norra salehomaari jaoks, mis on püütud põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse valikuliselt ka muid püügivahendeid (TRI ja TR2 rühma kuuluvad püügivahendid). Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral norra salehomaari tagasiheite ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et selektiivtraaliga (ingl k Seltra trawl) tehtud ellujäämusuuring andis piisavalt andmeid, ent sellegipoolest on raske hinnata üldmõju, mida avaldab norra salehomaari ulatuslik püük muude püügivahenditega. STECF märkis, et oletades, et suhteliselt kõrge ellujäämismäär kehtib kõigi püügivahendite korral, kohaldatakse selle püügiviisi suhtes suhteliselt madalat tagasiheitemäära. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva. |
| --- | --- |

(10)

Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari jaoks, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või üle selle, ning norra salehomaari jaoks, mis on püütud põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse valikuliselt ka muid püügivahendeid (TRI ja TR2 rühma kuuluvad püügivahendid). Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral norra salehomaari tagasiheite ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et selektiivtraaliga (ingl k Seltra trawl) tehtud ellujäämusuuring andis piisavalt andmeid, ent sellegipoolest on raske hinnata üldmõju, mida avaldab norra salehomaari ulatuslik püük muude püügivahenditega. STECF märkis, et oletades, et suhteliselt kõrge ellujäämismäär kehtib kõigi püügivahendite korral, kohaldatakse selle püügiviisi suhtes suhteliselt madalat tagasiheitemäära. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva.

| (11) | Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhineva erand norra salehomaari jaoks, mis on püütud 12 meremiili kaugusel rannikust ICESi 6a rajoonis traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ja millele lisaks kasutatakse valikuliselt ka muid püügivahendeid. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral norra salehomaari tagasiheite ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et kõnealune ellujäämusuuring on kindlapõhjaline ja osutab suhteliselt kõrgele ellujäämismäärale. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva. |
| --- | --- |

(11)

Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhineva erand norra salehomaari jaoks, mis on püütud 12 meremiili kaugusel rannikust ICESi 6a rajoonis traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ja millele lisaks kasutatakse valikuliselt ka muid püügivahendeid. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral norra salehomaari tagasiheite ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et kõnealune ellujäämusuuring on kindlapõhjaline ja osutab suhteliselt kõrgele ellujäämismäärale. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva.

| (12) | ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas mis tahes püügivahenditega püütavate railaste kohta ei ole üksikasjalikud teaduslikud tõendid kõigi erandist kasu saavate laevastikuosade ja nende kombinatsioonide puhul kättesaadavad. Siiski leitakse väheseid erandeid mitte arvestades, et ellujäämismäärad on suhteliselt stabiilsed, kuid vaja on täiendavaid andmeid. Et neid andmeid koguda, tuleb püügitegevust jätkata, ning seega leiab komisjon, et erand tuleb teha, kuid et liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohased andmed, mille alusel STECF saab täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saab erandi põhjendatuse läbi vaadata. Otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid peaksid võimalikult kiiresti, kui enne 31. maid igal aastal esitama: a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja puuduolevad STECFi poolt osutatud andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandamised. |
| --- | --- |

(12)

ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas mis tahes püügivahenditega püütavate railaste kohta ei ole üksikasjalikud teaduslikud tõendid kõigi erandist kasu saavate laevastikuosade ja nende kombinatsioonide puhul kättesaadavad. Siiski leitakse väheseid erandeid mitte arvestades, et ellujäämismäärad on suhteliselt stabiilsed, kuid vaja on täiendavaid andmeid. Et neid andmeid koguda, tuleb püügitegevust jätkata, ning seega leiab komisjon, et erand tuleb teha, kuid et liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohased andmed, mille alusel STECF saab täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saab erandi põhjendatuse läbi vaadata. Otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid peaksid võimalikult kiiresti, kui enne 31. maid igal aastal esitama: a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja puuduolevad STECFi poolt osutatud andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandamised.

| (13) | Pidades silmas railaste ellujäämismäära leiti, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam ning vastav teaduslik arusaam on vähem kindel. Kui aga kõik need liigid erandi kohaldamisalast välja jätta, siis püügitegevus katkeks ning andmeid ei kogutaks järjepidevalt ja korrektselt. Seega leiab komisjon, et erand peaks kehtima vaid ühe aasta ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed, need tuleks esitada STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(13)

Pidades silmas railaste ellujäämismäära leiti, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam ning vastav teaduslik arusaam on vähem kindel. Kui aga kõik need liigid erandi kohaldamisalast välja jätta, siis püügitegevus katkeks ning andmeid ei kogutaks järjepidevalt ja korrektselt. Seega leiab komisjon, et erand peaks kehtima vaid ühe aasta ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed, need tuleks esitada STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning enne 31. maid 2019.

| (14) | Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinevad erandid atlandi merilesta jaoks, mis on püütud abarate või traallaudadega traalidega ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral atlandi merilesta ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et kõnealune ellujäämusuuring on kindlapõhjaline ja osutab suhteliselt kõrgele ellujäämismäärale. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva. |
| --- | --- |

(14)

Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinevad erandid atlandi merilesta jaoks, mis on püütud abarate või traallaudadega traalidega ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral atlandi merilesta ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et kõnealune ellujäämusuuring on kindlapõhjaline ja osutab suhteliselt kõrgele ellujäämismäärale. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva.

| (15) | Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinevad erandid ICESi 7a–7k rajoonis atlandi merilesta jaoks, mis on püütud piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ja mille pikkus on maksimaalselt 24 meetrit ning millega püütakse kala 12 meremiili kaugusel rannikust lühiajaliselt, st mitte üle 1,5 tunni jooksul, ja piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse ülesveetavaid võrgutrosse või merepõhjaorganismide väljalaske paneeli. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral atlandi merilesta ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et teaduslikud andmed on hea kvaliteediga. Sellegipoolest märkis STECF, et andmed ei hõlma kõiki asjaomaseid liikmesriike ja et kõnealuste püügitegevuste korral sõltub ellujäämus paljudest teguritest ning on vägagi varieeruv. STECF lisas ka, et kõnealuse varieeruvuse tagajärjeks on see, et erandite tõenäolist mõju ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata. Arvestades neid asjaolusid tuleks erand teha üksnes aastaks, et veel andmeid koguda, selleks peaksid liikmesriigid olema kohustatud esitama asjakohased andmed, mille alusel STECF saab täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saab erandi põhjendatuse läbi vaadata. Kõnealuse erandi võib tagasiheitekavasse lisada kuni 31. detsembrini 2019 ning asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(15)

Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinevad erandid ICESi 7a–7k rajoonis atlandi merilesta jaoks, mis on püütud piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ja mille pikkus on maksimaalselt 24 meetrit ning millega püütakse kala 12 meremiili kaugusel rannikust lühiajaliselt, st mitte üle 1,5 tunni jooksul, ja piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse ülesveetavaid võrgutrosse või merepõhjaorganismide väljalaske paneeli. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral atlandi merilesta ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et teaduslikud andmed on hea kvaliteediga. Sellegipoolest märkis STECF, et andmed ei hõlma kõiki asjaomaseid liikmesriike ja et kõnealuste püügitegevuste korral sõltub ellujäämus paljudest teguritest ning on vägagi varieeruv. STECF lisas ka, et kõnealuse varieeruvuse tagajärjeks on see, et erandite tõenäolist mõju ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata. Arvestades neid asjaolusid tuleks erand teha üksnes aastaks, et veel andmeid koguda, selleks peaksid liikmesriigid olema kohustatud esitama asjakohased andmed, mille alusel STECF saab täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saab erandi põhjendatuse läbi vaadata. Kõnealuse erandi võib tagasiheitekavasse lisada kuni 31. detsembrini 2019 ning asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019.

| (16) | Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinev erand liikide jaoks, mis on püütud lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkond). Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral püütud liikide ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et püüniste ja mõrdadega toimuva püügitegevuse korral on tagasiheidetud liikide ellujäämismäär tõenäoliselt kõrge. Seega võib kõnealuse erandi lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva. |
| --- | --- |

(16)

Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinev erand liikide jaoks, mis on püütud lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkond). Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral püütud liikide ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes järeldas, et püüniste ja mõrdadega toimuva püügitegevuse korral on tagasiheidetud liikide ellujäämismäär tõenäoliselt kõrge. Seega võib kõnealuse erandi lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavva.

| (17) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 lisati teatud püügitegevuse jaoks lossimiskohustusega seonduvad vähese tähtsusega erandid. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi (9) ning jõudis järeldusele, et liikmesriikide esitatud dokumendid sisaldasid põhjendatud argumente selektiivsuse edasise parandamise raskuste ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja leides, et asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsentidele kõnealuste vähese tähtsusega erandite kohaldamist






  — | merlangi puhul, mis on ICESi 7d rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; |
| --- | --- | --- |

(17)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/46 lisati teatud püügitegevuse jaoks lossimiskohustusega seonduvad vähese tähtsusega erandid. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi (9) ning jõudis järeldusele, et liikmesriikide esitatud dokumendid sisaldasid põhjendatud argumente selektiivsuse edasise parandamise raskuste ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja leides, et asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsentidele kõnealuste vähese tähtsusega erandite kohaldamist

—

merlangi puhul, mis on ICESi 7d rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

| — | merlangi puhul, mis on ICESi 7b–c ja 7e–k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; |
| --- | --- |

—

merlangi puhul, mis on ICESi 7b–c ja 7e–k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

| — | hariliku merikeele puhul, mis on ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja millel on suurendatud selektiivsus; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele puhul, mis on ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja millel on suurendatud selektiivsus;

| — | hariliku merikeele puhul, mis on ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke. |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele puhul, mis on ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke.

| (18) | Uues ühises soovituses on välja pakutud lossimiskohustusega seonduvad vähese tähtsusega erandid






  — | kilttursa puhul, mis on ICESi 7b–c ja 7e–k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80 mm või üle selle; |
| --- | --- | --- |

(18)

Uues ühises soovituses on välja pakutud lossimiskohustusega seonduvad vähese tähtsusega erandid

—

kilttursa puhul, mis on ICESi 7b–c ja 7e–k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80 mm või üle selle;

| — | tursa puhul, mis on ICESi 7b–c ja 7e–k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80 mm või üle selle; |
| --- | --- |

—

tursa puhul, mis on ICESi 7b–c ja 7e–k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80 mm või üle selle;

| — | stauriidi puhul, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale; |
| --- | --- |

—

stauriidi puhul, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

| — | hariliku makrelli puhul, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale. |
| --- | --- |

—

hariliku makrelli puhul, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale.

| (19) | STECF vaatas läbi liikmesriikide esitatud tõendid uue vähese tähtsusega erandite kohta kilttursa, tursa, stauriidi ja hariliku makrelli jaoks, mis on püütud põhjatraale, nootasid ja piimtraale kasutavate laevadega, ning järeldas, (10) et vaja on rohkem teavet. Arvestades, et püügitegevust ja andmete kogumist on vaja jätkata, et seda teavet saada, tuleks eraldi iga liigi puhul tehtavaid erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(19)

STECF vaatas läbi liikmesriikide esitatud tõendid uue vähese tähtsusega erandite kohta kilttursa, tursa, stauriidi ja hariliku makrelli jaoks, mis on püütud põhjatraale, nootasid ja piimtraale kasutavate laevadega, ning järeldas, (10) et vaja on rohkem teavet. Arvestades, et püügitegevust ja andmete kogumist on vaja jätkata, et seda teavet saada, tuleks eraldi iga liigi puhul tehtavaid erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks teabe niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019.

| (20) | Et tagasiheite osakaalu saaks lubatud kogupüügi (TAC) määramise kontekstis usaldusväärselt hinnata, peaksid liikmesriigid juhtudel, kus vähese tähtsusega erand põhineb ekstrapoleerimisel (kuna andmeid on vähe ja laevastikuregistri teave ei ole täielik), tagama, et esitatakse korrektsed ja kontrollitavad andmed kogu laevastiku suhtes, mille puhul kõnealuse vähese tähtsusega erandit kohaldatakse. |
| --- | --- |

(20)

Et tagasiheite osakaalu saaks lubatud kogupüügi (TAC) määramise kontekstis usaldusväärselt hinnata, peaksid liikmesriigid juhtudel, kus vähese tähtsusega erand põhineb ekstrapoleerimisel (kuna andmeid on vähe ja laevastikuregistri teave ei ole täielik), tagama, et esitatakse korrektsed ja kontrollitavad andmed kogu laevastiku suhtes, mille puhul kõnealuse vähese tähtsusega erandit kohaldatakse.

| (21) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga a võib tagasiheitekavadesse lisada ka lossimiskohustusega kaetud püügitegevust või liike käsitlevaid tehnilisi meetmeid. Et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatu kaaspüügi osakaalu Iiri meres ja Keldi meres, on asjakohane lisada põhjalähedase püügi selektiivsust suurendavaid meetmeid. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal järeldas STECF, et kavandatud muudatused loodepiirkonna vetes toimuva püügitegevuse selektiivsuse suurendamiseks on üks piirkondlike rühmade väheseid katseid leevendada soovimatu kaaspüügi probleemi. Seega tuleks need tehnilised meetmed lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(21)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga a võib tagasiheitekavadesse lisada ka lossimiskohustusega kaetud püügitegevust või liike käsitlevaid tehnilisi meetmeid. Et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatu kaaspüügi osakaalu Iiri meres ja Keldi meres, on asjakohane lisada põhjalähedase püügi selektiivsust suurendavaid meetmeid. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal järeldas STECF, et kavandatud muudatused loodepiirkonna vetes toimuva püügitegevuse selektiivsuse suurendamiseks on üks piirkondlike rühmade väheseid katseid leevendada soovimatu kaaspüügi probleemi. Seega tuleks need tehnilised meetmed lisada uude, aastateks 2019–2021 koostatud tagasiheitekavasse.

| (22) | Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(22)

Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (23) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 kaalus komisjon nii STECFi hindamist kui ka liikmesriikide vajadust tagada lossimiskohustuse täielik rakendamine alates 1. jaanuarist 2019. Mitmel juhul on STECFi poolt esitatud märkustele reageerimiseks vaja, et eranditega seoses jätkatakse püügitegevust ja andemete kogumist. Neil juhtudel leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt ja arvestades, et erandeid mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite korrektse ja informeeritud majandamise jaoks, pidades silmas olukorda, kus lossimiskohustus täielikult jõustub. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 kaalus komisjon nii STECFi hindamist kui ka liikmesriikide vajadust tagada lossimiskohustuse täielik rakendamine alates 1. jaanuarist 2019. Mitmel juhul on STECFi poolt esitatud märkustele reageerimiseks vaja, et eranditega seoses jätkatakse püügitegevust ja andemete kogumist. Neil juhtudel leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt ja arvestades, et erandeid mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite korrektse ja informeeritud majandamise jaoks, pidades silmas olukorda, kus lossimiskohustus täielikult jõustub.

| (24) | Kuna on esitatud uus ühine soovitus, on asjakohane tunnistada delegeeritud määrus (EL) 2018/46 kehtetuks. |
| --- | --- |

(24)

Kuna on esitatud uus ühine soovitus, on asjakohane tunnistada delegeeritud määrus (EL) 2018/46 kehtetuks.

| (25) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019, |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

ICESi 5. alapiirkonnas (välja arvatud 5a rajoonis ja üksnes 5b rajooni liidu vetes) ning 6. ja 7. alapiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedase püügi suhtes aastatel 2019–2021 vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Mõisted

1.   „Flaami paneel“ – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille tagumine pool on vahetult kinnitatud noodapära külge. Paneeli ülemine ja alumine võrguosa peab koosnema vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt ning paneeli pinguletõmmatud pikkus peab olema vähemalt 3 meetrit;

2.   
  „selektiivtraali paneel“ (ingl k seltra panel) – valikut võimaldav sortimisseade, mis

| a) | koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud neljast paneelist koosnevasse võrguossa nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm), |
| --- | --- |

a)

koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud neljast paneelist koosnevasse võrguossa nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm),

| b) | on vähemalt 3 meetrit pikk, |
| --- | --- |

b)

on vähemalt 3 meetrit pikk,

| c) | asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 meetrit ning |
| --- | --- |

c)

asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 meetrit ning

| d) | on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni); |
| --- | --- |

d)

on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni);

3.   „sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava;

4.   „CEFASi sortimisrest“ (ingl k CEFAS netgrid) – sortimisrestiga sortimisseade, mille on välja töötanud keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (The Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, CEFAS) homaari püügiks Iiri meres;

5.   „üles-alla veetavate võrgutrossidega traal“ (ingl k flip-flap trawl) – sortimisrestiga varustatud võrgutraal, mis on mõeldud selleks, et vähendada homaari püügi puhul tursa, kilttursa ja merlangi kaaspüüki;

6.   „ülesveetav võrgutross“ (ingl k flip-up rope) – põhjalähedase püügi piimtraalidel kasutatava püügiseadme selline modifikatsioon, mis aitab vältida nii püügiseadet kui ka püütud saaki kahjustavate kivide ja rahnude traali sattumist;

7.   „merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k Benthic release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli, tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja mis tahes merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist;

8.   „Keldi mere kaitseala“ – ICESi 7f ja 7 g rajoonis ning osaliselt 7j rajooni veed põhja pool laiuskraadi 50°N ja ida pool pikkuskraadi 11°W.

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhineva erand norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse

| a) | lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid (11) FPO ja FIX) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
| --- | --- |

a)

lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid (11) FPO ja FIX) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

| b) | põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või rohkem, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
| --- | --- |

b)

põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või rohkem, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

| c) | põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 määratletud (so parema selektiivsusega) püügivahendeid, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
| --- | --- |

c)

põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 määratletud (so parema selektiivsusega) püügivahendeid, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

| d) | traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ja millele lisaks kasutatakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 määratletud (so parema selektiivsusega) püügivahendeid, ICESi 6a rajoonis 12 meremiili kaugusel rannikust püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
| --- | --- |

d)

traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ja millele lisaks kasutatakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 määratletud (so parema selektiivsusega) püügivahendeid, ICESi 6a rajoonis 12 meremiili kaugusel rannikust püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhineva erand hariliku merikeele puhul

1.   ICESi 7d rajoonis kuni kuue meremiili kaugusel rannikust, kuid väljaspool noorkalade kasvuala kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit hariliku merikeele (Solea solea) püügi suhtes juhtudel, kus püütud isendid on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja püütud traallaudadega põhjatraalidega (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm ning mida kasutatakse laevadel,

| a) | mille pikkus on maksimaalselt 10 meetrit ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ning |
| --- | --- |

a)

mille pikkus on maksimaalselt 10 meetrit ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ning

| b) | kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem, ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi. |
| --- | --- |

b)

kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem, ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega loodepiirkonna vetes (ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas) püütud railaste (Rajiformes) suhtes.

2.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne iga aasta 31. maid täiendava teadusliku teabe lõikes 1 sätestatud erandi toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu enne iga aasta 1. augustit.

3.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse kägurai suhtes kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019 täiendava teadusliku teabe kõnealuse erandi toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu enne 1. augustit 2019.

4.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse

| a) | ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis abaratega püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes; |
| --- | --- |

a)

ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis abaratega püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes;

| b) | ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis traallaudadega traalidega püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes; |
| --- | --- |

b)

ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis traallaudadega traalidega püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes;

| c) | atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (BT2), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga; |
| --- | --- |

c)

atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (BT2), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga;

| d) | atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (BT2), mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW ja mille maksimaalne pikkus on 24 meetrit ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning millega püügi käigus ei ületa traalimise keskmine kestus 1,5 tundi. |
| --- | --- |

d)

atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (BT2), mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW ja mille maksimaalne pikkus on 24 meetrit ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning millega püügi käigus ei ületa traalimise keskmine kestus 1,5 tundi.

2.   Lõike 1 punktides c ja d osutatud erandeid kohaldatakse ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019 täiendava teadusliku teabe kõnealuste erandite toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide puhul

1.   ICESi 5. alapiirkonnas (välja arvatud 5a rajoonis ja üksnes 5b rajooni liidu vetes) ning 6. ja 7. alapiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 8

Vähese tähtsusega erandid

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul 2019. aastal kuni 6 % ja 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; |
| --- | --- |

a)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul 2019. aastal kuni 6 % ja 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

| b) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul 2019. aastal kuni 6 % ja 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; |
| --- | --- |

b)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul 2019. aastal kuni 6 % ja 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

| c) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke; |
| --- | --- |

c)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke;

| d) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga; |
| --- | --- |

d)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga;

| e) | kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale, nootasid ja piimtraale; |
| --- | --- |

e)

kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

| f) | tursa (Gadus morhua) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale, nootasid ja piimtraale; |
| --- | --- |

f)

tursa (Gadus morhua) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

| g) | stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale; |
| --- | --- |

g)

stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

| h) | hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale. |
| --- | --- |

h)

hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale.

2.   Lõike 1 punktides e–h sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019 täiendava teadusliku teabe kõnealuste erandite toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu enne 1. augustit 2019.

Artikkel 9

Keldi mere kaitseala käsitlevad konkreetsed tehnilised meetmed

1.   Alates 1. juulist 2019 peavad Keldi mere kaitsealal tegutsevad põhjatraale või nootasid kasutavad kalalaevad kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

| a) | 110 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 120 mm (12); |
| --- | --- |

a)

110 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 120 mm (12);

| b) | 100 mm T90-tüüpi noodapära; |
| --- | --- |

b)

100 mm T90-tüüpi noodapära;

| c) | 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 160 mm. |
| --- | --- |

c)

100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 160 mm.

2.   Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 5 % moodustab norra salehomaari püük, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

| a) | vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujulise võrgusilmaga paneele; |
| --- | --- |

a)

vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujulise võrgusilmaga paneele;

| b) | selektiivtraali paneele; |
| --- | --- |

b)

selektiivtraali paneele;

| c) | kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 850/98 (13) XIVa lisas või sarnase sortimisrestiga sortimisseade; |
| --- | --- |

c)

kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 850/98 (13) XIVa lisas või sarnase sortimisrestiga sortimisseade;

| d) | 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm. |
| --- | --- |

d)

100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm.

3.   Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 55 % moodustab merlangi püük või Euroopa merluusi, megrimi ja euroopa merikuradi püük kokku, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

| a) | 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm; |
| --- | --- |

a)

100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm;

| b) | 90 mm T90-tüüpi noodapära; |
| --- | --- |

b)

90 mm T90-tüüpi noodapära;

| c) | 80 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 160 mm; |
| --- | --- |

c)

80 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 160 mm;

| d) | 80 mm noodapära, mille kahemeetrise silindri ruudukujulise võrgusilma suurus on 100 mm; |
| --- | --- |

d)

80 mm noodapära, mille kahemeetrise silindri ruudukujulise võrgusilma suurus on 100 mm;

4.   Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning mille kogupüügist ICESi 7f rajoonis (5 läänepikkusest ida pool) moodustavad tursklased (Gadidae) alla 10 %, kasutama 80 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 120 mm.

5.   Eelnevalt loetletud püügivahenditele võib alternatiivina lisada muu selektiivsust võimaldava püügivahendi või seadme, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega.

Artikkel 10

Iiri merd käsitlevad konkreetsed tehnilised meetmed

1.   Alates 1. jaanuarist 2019 peavad ICESi 7a rajoonis (Iiri meri) tegutsevad põhjatraale või nootasid kasutavad kalalaevad järgima lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilisi meetmeid.

2.   Laevad, milledel kasutatakse põhjatraale ja nootasid, mille noodapära võrgusilma suurus on 70 mm või üle selle, kuid väiksem kui 100 mm ja mille kogupüügist moodustab norra salehomaari püük üle 5 %, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

| a) | vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujulise võrgusilmaga paneele; |
| --- | --- |

a)

vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujulise võrgusilmaga paneele;

| b) | selektiivtraali paneelid; |
| --- | --- |

b)

selektiivtraali paneelid;

| c) | kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 850/98 XIVa lisas; |
| --- | --- |

c)

kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 850/98 XIVa lisas;

| d) | CEFASi sortimisrest; |
| --- | --- |

d)

CEFASi sortimisrest;

| e) | üles-alla veetavate võrgutrossidega traal. |
| --- | --- |

e)

üles-alla veetavate võrgutrossidega traal.

3.   Laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

| a) | 120 mm noodapära; |
| --- | --- |

a)

120 mm noodapära;

| b) | eliminaator-tüüp traal, mille paneeli võrgusilma suurus on 600 mm ja noodapära 100 mm. |
| --- | --- |

b)

eliminaator-tüüp traal, mille paneeli võrgusilma suurus on 600 mm ja noodapära 100 mm.

4.   Laevad, mis kasutavad püügiks põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, peavad kasutama 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm. Seda sätet ei kohaldata laevadel, mille püügist moodustab norra salehomaari püük üle 30 %.

5.   Eelnevalt loetletud püügivahenditele võib alternatiivina lisada muu selektiivsust võimaldava püügivahendi või seadme, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2438, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes (ELT L 336, 23.12.2015, lk 29).

2

(3)  Komisjoni 12. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2375, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes (ELT L 352, 23.12.2016, lk 39).

3

(4)  Komisjoni 20. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/46, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamerepüügi puhul loodepiirkonna vetes 2018. aastaks (ELT L 7, 12.1.2018, lk 13).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

10

(11)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1) XI lisas. Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

11

(12)  Ruudukujulise võrgusilmaga paneelid tuleb kinnitada vastavalt nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1) artiklile 7.

12

(13)  Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

13

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/17

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/2035,

18. oktoober 2018,

millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2019–2021

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja komisjoni määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja komisjoni määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine.

| (3) | Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus täpsustada neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel. |
| --- | --- |

(3)

Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus täpsustada neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel.

| (4) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antakse komisjonile õigus täita mitmeaastase kava puudumisel lossimiskohustust tagasiheitekavade kaudu, mis põhinevad liikmesriikide välja töötatud ühistel soovitustel. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antakse komisjonile õigus täita mitmeaastase kava puudumisel lossimiskohustust tagasiheitekavade kaudu, mis põhinevad liikmesriikide välja töötatud ühistel soovitustel.

| (5) | Belgial, Taanil, Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi Põhjamere kalavarude majandamiseks. Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid need liikmesriigid 31. mail 2017 komisjonile ühise soovituse, milles käsitletakse tagasiheitekava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Kõnealuse ühise soovituse alusel kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 (3) tagasiheitekava, mida kohaldatakse 2018. aastal asjaomase püügi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Belgial, Taanil, Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi Põhjamere kalavarude majandamiseks. Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid need liikmesriigid 31. mail 2017 komisjonile ühise soovituse, milles käsitletakse tagasiheitekava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Kõnealuse ühise soovituse alusel kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 (3) tagasiheitekava, mida kohaldatakse 2018. aastal asjaomase püügi suhtes.

| (6) | Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 4. juulil 2018 vastu määruse (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 11 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse lossimiskohustuse üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 4. juulil 2018 vastu määruse (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 11 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse lossimiskohustuse üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel.

| (7) | Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga ja pelaagiliste varude nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik 30. mail 2018 komisjonile uue ühise soovituse, mis käsitleb Põhjamere põhjalähedaste liikide suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasju. Ühist soovitust muudeti 30. augustil 2018. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga ja pelaagiliste varude nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik 30. mail 2018 komisjonile uue ühise soovituse, mis käsitleb Põhjamere põhjalähedaste liikide suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasju. Ühist soovitust muudeti 30. augustil 2018.

| (8) | Nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/973, jaguneb Põhjameri ICESi 2a ja 3a rajooniks ja 4. alapiirkonnaks. |
| --- | --- |

(8)

Nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/973, jaguneb Põhjameri ICESi 2a ja 3a rajooniks ja 4. alapiirkonnaks.

| (9) | Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (4). 11. septembril 2018 toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (4). 11. septembril 2018 toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament.

| (10) | Mõnede kalavarude (nt atlandi merilest) puhul tegi STECF kindlaks, et isendite ellujäämismäär ei pruugi olla nii stabiilne kui teiste liikide puhul. Komisjon kaalus siiski selle erandi suhtelist mõju kalavarudele võrreldes mõjuga isendile ning võrdles seda vajadusega jätkata püügitegevust, et koguda andmeid STECFi märkuste arvessevõtmiseks. Komisjon peab juhtudel, kui surnult tagasi heidetavate kalade suhteline kogus on üsna väike, erandite ajutist lubamist pragmaatiliseks ja mõistlikuks lähenemisviisiks kalavarude majandamisele, kuna selle keelamine takistaks andmete kogumist, mis on tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks juhtimiseks hädavajalik, pidades silmas lossimiskohustuse täielikku jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Mõnede kalavarude (nt atlandi merilest) puhul tegi STECF kindlaks, et isendite ellujäämismäär ei pruugi olla nii stabiilne kui teiste liikide puhul. Komisjon kaalus siiski selle erandi suhtelist mõju kalavarudele võrreldes mõjuga isendile ning võrdles seda vajadusega jätkata püügitegevust, et koguda andmeid STECFi märkuste arvessevõtmiseks. Komisjon peab juhtudel, kui surnult tagasi heidetavate kalade suhteline kogus on üsna väike, erandite ajutist lubamist pragmaatiliseks ja mõistlikuks lähenemisviisiks kalavarude majandamisele, kuna selle keelamine takistaks andmete kogumist, mis on tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks juhtimiseks hädavajalik, pidades silmas lossimiskohustuse täielikku jõustumist.

| (11) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti ette ellujäämismääral põhinevad erandid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele isendite traalpüügi suhtes ICESi 4c rajoonis, tuginedes tagasiheite ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (5) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks erandi kohaldamist jätkata. STECF märkis, et uut teavet noorkala kasvualade kohta ei esitatud (6). Kuna noorkala kasvualasid ei ole praegu kindlaks tehtud, võib selle erandi lisada käesolevasse määrusesse, kuid liikmesriigid peavad kasvualade kindlakstegemisel kohe esitama asjaomase teabe. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti ette ellujäämismääral põhinevad erandid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele isendite traalpüügi suhtes ICESi 4c rajoonis, tuginedes tagasiheite ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (5) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks erandi kohaldamist jätkata. STECF märkis, et uut teavet noorkala kasvualade kohta ei esitatud (6). Kuna noorkala kasvualasid ei ole praegu kindlaks tehtud, võib selle erandi lisada käesolevasse määrusesse, kuid liikmesriigid peavad kasvualade kindlakstegemisel kohe esitama asjaomase teabe.

| (12) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari lõkspüünistega püügi suhtes ICESi 2a ja 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas, tuginedes ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (7) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks erandi kohaldamist jätkata. Kuna tingimused ei ole muutunud, tuleb see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari lõkspüünistega püügi suhtes ICESi 2a ja 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas, tuginedes ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (7) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks erandi kohaldamist jätkata. Kuna tingimused ei ole muutunud, tuleb see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (13) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari teatavate püügivahenditega püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas tingimusel, et kasutatakse sortimisrestiga sortimisseadet. Erand oli piiratud talvekuudega ja teatavate ICESi funktsionaalsete üksustega. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata ja laiendada seda ICESi 2a ja 3a rajoonile. Liikmesriigid esitasid 2018. aastal ajakohastatud teaduslikud tõendid, näitamaks norra salehomaari ellujäämismäära spetsiaalse sortimisseadmega varustatud põhjatraalidega püügi korral, kui noodapära võrgusilm on suurem kui 80 mm või vähemalt 70 mm. Tõendid esitati STECFile, kes väljendas muret (8) seoses ellujäämismääraga Põhjamere läänerannikul ning sellega, kas need hinnangulised andmed esindavad kogu piirkonda. STECF märkis siiski, et täiendav teaduslik teave põhines usaldusväärsel lähenemisviisil ja valideerimistehnika kasutamine kalalaevastike laiemas kontekstis on mõistlik. Neil tingimustel võib erandit kohaldada kuni 31. detsembrini 2021, kuid otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid peavad esitama andmed Põhjamere lääneranniku kalavarude kohta. |
| --- | --- |

(13)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari teatavate püügivahenditega püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas tingimusel, et kasutatakse sortimisrestiga sortimisseadet. Erand oli piiratud talvekuudega ja teatavate ICESi funktsionaalsete üksustega. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata ja laiendada seda ICESi 2a ja 3a rajoonile. Liikmesriigid esitasid 2018. aastal ajakohastatud teaduslikud tõendid, näitamaks norra salehomaari ellujäämismäära spetsiaalse sortimisseadmega varustatud põhjatraalidega püügi korral, kui noodapära võrgusilm on suurem kui 80 mm või vähemalt 70 mm. Tõendid esitati STECFile, kes väljendas muret (8) seoses ellujäämismääraga Põhjamere läänerannikul ning sellega, kas need hinnangulised andmed esindavad kogu piirkonda. STECF märkis siiski, et täiendav teaduslik teave põhines usaldusväärsel lähenemisviisil ja valideerimistehnika kasutamine kalalaevastike laiemas kontekstis on mõistlik. Neil tingimustel võib erandit kohaldada kuni 31. detsembrini 2021, kuid otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid peavad esitama andmed Põhjamere lääneranniku kalavarude kohta.

| (14) | Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (9) et olemasolevate andmete põhjal on vette tagasi lastud kalade suremus tõenäoliselt väike, kuigi tegelik püük kalapüügipiirkonnas on väheoluline. Kuna püük ei ole märkimisväärne ja asjaolud ei ole muutunud, võib erandi lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(14)

Delegeeritud määrusega (EL) 2018/45 nähti ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (9) et olemasolevate andmete põhjal on vette tagasi lastud kalade suremus tõenäoliselt väike, kuigi tegelik püük kalapüügipiirkonnas on väheoluline. Kuna püük ei ole märkimisväärne ja asjaolud ei ole muutunud, võib erandi lisada käesolevasse määrusesse.

| (15) | Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta nakkevõrkude ja abaratega püügi suhtes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (10) et esitatud põhjendatud teave näitab märkimisväärselt kõrget ellujäämismäära. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(15)

Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta nakkevõrkude ja abaratega püügi suhtes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (10) et esitatud põhjendatud teave näitab märkimisväärselt kõrget ellujäämismäära. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (16) | Uus ühine soovitus hõlmab ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta põhjanoodaga püügi suhtes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (11) et ellujäämismäära uuringu andmed on usaldusväärsed, kuigi ellujäämismäära suurendamiseks võiks kasutada täiendavaid tegureid, sest ellujäämismäär langeb märgatavalt, kui atlandi merilesta sortimisaeg on pikem kui 30 minutit. Seetõttu võib kõnealuse erandi lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(16)

Uus ühine soovitus hõlmab ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta põhjanoodaga püügi suhtes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (11) et ellujäämismäära uuringu andmed on usaldusväärsed, kuigi ellujäämismäära suurendamiseks võiks kasutada täiendavaid tegureid, sest ellujäämismäär langeb märgatavalt, kui atlandi merilesta sortimisaeg on pikem kui 30 minutit. Seetõttu võib kõnealuse erandi lisada käesolevasse määrusesse.

| (17) | Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit talvekuudel atlandi merilesta kaaspüügi suhtes lestaliste ja tursklaste traalpüügil ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (12) et toetava uuringu kohaselt vähenes ellujäämismäär suvekuudel, kui sortimisaeg oli pikem kui 60 minutit, ja seega õigustab atlandi merilesta madal ellujäämismäär suvel erandi kohaldamist talvekuudel. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(17)

Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit talvekuudel atlandi merilesta kaaspüügi suhtes lestaliste ja tursklaste traalpüügil ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (12) et toetava uuringu kohaselt vähenes ellujäämismäär suvekuudel, kui sortimisaeg oli pikem kui 60 minutit, ja seega õigustab atlandi merilesta madal ellujäämismäär suvel erandi kohaldamist talvekuudel. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (18) | Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate atlandi merilesta isendite piimtraaliga püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas ja 2a rajoonis. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (13) et ellujäämismäära mõjutavad selles kalapüügipiirkonnas paljud tegurid ja see on väga muutuv. STECF oli ka arvamusel, et tagasiheite suhteliselt kõrget määra ja suhteliselt madalat ellujäämismäära arvesse võttes on tõenäoline, et märkimisväärne kogus vette tagasi lastud atlandi merilestast ei jää ellu. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit tuleks lubada, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Neil tingimustel võib erandit kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2019. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama a) ellujäämismäära suurendamiseks välja töötatud tegevuskava, mida STECF hindab teaduslikult, ja b) aastaaruanded edusammude ning ellujäämisprogrammi muudatuste/kohanduste kohta. |
| --- | --- |

(18)

Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate atlandi merilesta isendite piimtraaliga püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas ja 2a rajoonis. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks tagasiheite ellujäämismäära kõnealuses kalapüügipiirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (13) et ellujäämismäära mõjutavad selles kalapüügipiirkonnas paljud tegurid ja see on väga muutuv. STECF oli ka arvamusel, et tagasiheite suhteliselt kõrget määra ja suhteliselt madalat ellujäämismäära arvesse võttes on tõenäoline, et märkimisväärne kogus vette tagasi lastud atlandi merilestast ei jää ellu. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit tuleks lubada, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Neil tingimustel võib erandit kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2019. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama a) ellujäämismäära suurendamiseks välja töötatud tegevuskava, mida STECF hindab teaduslikult, ja b) aastaaruanded edusammude ning ellujäämisprogrammi muudatuste/kohanduste kohta.

| (19) | ICESi 2a ja 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütavate railaste kohta ei ole üksikasjalikud teaduslikud tõendid kõigi erandist kasu saavate laevastikuosade ja nende kombinatsioonide puhul kättesaadavad. Mõne erandiga on ellujäämismäärad siiski üldjuhul stabiilsed, kuid üksikasju on vaja täpsustada. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit tuleks lubada, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama iga aasta 31. maiks a) ellujäämismäära suurendamiseks ja STECFi poolt kindlaks tehtud andmelünkade täitmiseks välja töötatud tegevuskava, mida STECF hindab kord aastas, ja b) aastaaruanded edusammude ning ellujäämisprogrammi muudatuste või kohanduste kohta. |
| --- | --- |

(19)

ICESi 2a ja 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütavate railaste kohta ei ole üksikasjalikud teaduslikud tõendid kõigi erandist kasu saavate laevastikuosade ja nende kombinatsioonide puhul kättesaadavad. Mõne erandiga on ellujäämismäärad siiski üldjuhul stabiilsed, kuid üksikasju on vaja täpsustada. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit tuleks lubada, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama iga aasta 31. maiks a) ellujäämismäära suurendamiseks ja STECFi poolt kindlaks tehtud andmelünkade täitmiseks välja töötatud tegevuskava, mida STECF hindab kord aastas, ja b) aastaaruanded edusammude ning ellujäämisprogrammi muudatuste või kohanduste kohta.

| (20) | Railaste ellujäämismäära uurimisel selgus, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on oluliselt madalam kui teistel liikidel, kusjuures kindel teaduslik arusaamine selle kohta puudub. Selle liigi väljajätmine erandist takistaks siiski kalapüüki ja täpsete andmete jätkuvat kogumist. Seepärast leiab komisjon, et kõnealust erandit võib lubada ainult üheks aastaks ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja tõhustatud ellujäämismeetmed ning esitada need STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(20)

Railaste ellujäämismäära uurimisel selgus, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on oluliselt madalam kui teistel liikidel, kusjuures kindel teaduslik arusaamine selle kohta puudub. Selle liigi väljajätmine erandist takistaks siiski kalapüüki ja täpsete andmete jätkuvat kogumist. Seepärast leiab komisjon, et kõnealust erandit võib lubada ainult üheks aastaks ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja tõhustatud ellujäämismeetmed ning esitada need STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019.

| (21) | Delegeeritud määrus (EL) 2018/45 hõlmas vähese tähtsusega erandit seoses järgmise püügiga:






  — | hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi 2a ja 3a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(21)

Delegeeritud määrus (EL) 2018/45 hõlmas vähese tähtsusega erandit seoses järgmise püügiga:

—

hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi 2a ja 3a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | hariliku merikeele püük flaami paneeliga varustatud teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük flaami paneeliga varustatud teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3a rajoonis; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3a rajoonis;

| — | hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püük mõrdadega ICESi 3a rajoonis; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püük mõrdadega ICESi 3a rajoonis;

| — | merlangi püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3a rajoonis; |
| --- | --- |

—

merlangi püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3a rajoonis;

| — | merlangi ja tursa püük põhjatraalidega ICESi 4c rajoonis. |
| --- | --- |

—

merlangi ja tursa püük põhjatraalidega ICESi 4c rajoonis.

| (22) | Liikmesriigid esitasid vähese tähtsusega erandi toetuseks tõendid. STECF (14) vaatas tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (15) et liikmesriikide esitatud tõendid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust on keeruline täiendavalt suurendada või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured. Kuna tingimused ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vähese tähtsusega erandite kohaldamist vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja soovitatud muudatustele kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga c. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid esitasid vähese tähtsusega erandi toetuseks tõendid. STECF (14) vaatas tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (15) et liikmesriikide esitatud tõendid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust on keeruline täiendavalt suurendada või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured. Kuna tingimused ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vähese tähtsusega erandite kohaldamist vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja soovitatud muudatustele kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga c.

| (23) | Uue ühise soovituse kohaselt tuleks kehtestada vähese tähtsusega erand seoses järgmise püügiga:






  — | atlandi merilesta püük teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(23)

Uue ühise soovituse kohaselt tuleks kehtestada vähese tähtsusega erand seoses järgmise püügiga:

—

atlandi merilesta püük teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | kõigi selliste liikide püük piimtraalidega ICESi 4b ja 4c rajoonis, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme; |
| --- | --- |

—

kõigi selliste liikide püük piimtraalidega ICESi 4b ja 4c rajoonis, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme;

| — | merlangi ja tursa püük põhjatraalidega ICESi 4a ja 4b rajoonis; |
| --- | --- |

—

merlangi ja tursa püük põhjatraalidega ICESi 4a ja 4b rajoonis;

| — | hariliku molva püük teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 120 mm või rohkem, ning hariliku molva püük teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on vahemikus 100–119 mm, ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku molva püük teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 120 mm või rohkem, ning hariliku molva püük teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on vahemikus 100–119 mm, ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | merlangi püük teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merlangi püük teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | stauriidi püük põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBB) ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

stauriidi püük põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBB) ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | hariliku makrelli püük põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBB) ICESi 4. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

hariliku makrelli püük põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBB) ICESi 4. alapiirkonnas.

| (24) | Liikmesriigid esitasid uute vähese tähtsusega erandite toetuseks teaduslikud tõendid selektiivsuse suurendamisel esinevate raskuste ja püügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF vaatas need tõendid läbi 2.–6. juulil 2018 toimunud täiskogul. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid esitasid uute vähese tähtsusega erandite toetuseks teaduslikud tõendid selektiivsuse suurendamisel esinevate raskuste ja püügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF vaatas need tõendid läbi 2.–6. juulil 2018 toimunud täiskogul.

| (25) | Seoses erandiga, mis puudutab merlangi ja tursa püüki põhjatraalidega ICESi 4a ja 4b rajoonis, jõudis STECF järeldusele, et teatavate liikmesriikide asjaomased andmed puuduvad. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit peab lubama ajutiselt 31. detsembrini 2019, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(25)

Seoses erandiga, mis puudutab merlangi ja tursa püüki põhjatraalidega ICESi 4a ja 4b rajoonis, jõudis STECF järeldusele, et teatavate liikmesriikide asjaomased andmed puuduvad. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit peab lubama ajutiselt 31. detsembrini 2019, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019.

| (26) | STECF pidas liikmesriikide esitatud tõendite põhjal asjakohaseks kehtestada vähese tähtsusega erandid atlandi merilesta püügile teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

(26)

STECF pidas liikmesriikide esitatud tõendite põhjal asjakohaseks kehtestada vähese tähtsusega erandid atlandi merilesta püügile teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas.

| (27) | STECF jõudis järeldusele, et vähese tähtsusega erandi lubamiseks põhjamere garneeli piimtraalidega püügi suhtes ICESi 4b ja 4c rajoonis esitati põhjendatud andmed. |
| --- | --- |

(27)

STECF jõudis järeldusele, et vähese tähtsusega erandi lubamiseks põhjamere garneeli piimtraalidega püügi suhtes ICESi 4b ja 4c rajoonis esitati põhjendatud andmed.

| (28) | Vähese tähtsusega erandi kohta, mis puudutab hariliku molva püüki ICESi 4. alapiirkonnas teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on vahemikus 100–119 mm, leidis STECF, et selektiivsuse suurendamise mõju selles kalapüügipiirkonnas on raske kindlalt hinnata. STECF märkis, et teatavate liikmesriikide asjaomased andmed puuduvad. STECF tunnistas siiski, et asjaomases kalapüügipiirkonnas kasutatavad püügivahendid on juba selektiivsed ja et selektiivsuse suurendamine muudab kalapüügi ebamajanduslikuks. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit peab lubama ajutiselt 31. detsembrini 2019, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Liikmesriigid peavad esitama a) andmed, mis näitavad, et selektiivsuse suurendamine asjaomastes kalapüügipiirkondades on väga keeruline, ning b) täiendava teabe teiste liikmesriikide püügi või nende kalalaevastike kohta, mis võivad samuti kalapüügipiirkondades tegutseda. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. |
| --- | --- |

(28)

Vähese tähtsusega erandi kohta, mis puudutab hariliku molva püüki ICESi 4. alapiirkonnas teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on vahemikus 100–119 mm, leidis STECF, et selektiivsuse suurendamise mõju selles kalapüügipiirkonnas on raske kindlalt hinnata. STECF märkis, et teatavate liikmesriikide asjaomased andmed puuduvad. STECF tunnistas siiski, et asjaomases kalapüügipiirkonnas kasutatavad püügivahendid on juba selektiivsed ja et selektiivsuse suurendamine muudab kalapüügi ebamajanduslikuks. Nende andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma ja komisjon leiab seega, et erandit peab lubama ajutiselt 31. detsembrini 2019, kuid liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Liikmesriigid peavad esitama a) andmed, mis näitavad, et selektiivsuse suurendamine asjaomastes kalapüügipiirkondades on väga keeruline, ning b) täiendava teabe teiste liikmesriikide püügi või nende kalalaevastike kohta, mis võivad samuti kalapüügipiirkondades tegutseda. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019.

| (29) | Liikmesriikide esitatud tõendite põhjal ja STECFi järelduse kohaselt tuleb vähese tähtsusega erandit lubada hariliku molva püügi puhul ICESi 4. alapiirkonnas teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 120 mm või üle selle. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriikide esitatud tõendite põhjal ja STECFi järelduse kohaselt tuleb vähese tähtsusega erandit lubada hariliku molva püügi puhul ICESi 4. alapiirkonnas teatavate põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 120 mm või üle selle.

| (30) | STECF märkis järeldustes, et vähese tähtsusega erandi kohta, mis puudutab merlangi püüki teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas, esitati üksikasjalikku teavet. STECF osutas siiski merlangi püügil selektiivsuse suurendamise piirangutele ning märkis, et vähese tähtsusega erandi hindamisel kasutatav lähenemisviis võib piirata merlangi sortimist, sest kogu merlangi soovimatu püügi võib vette tagasi lasta. Neil tingimustel tuleks erandit kohaldada täheldatud tagasiheite (2 %) tasandil ja liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle igal aastal läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. |
| --- | --- |

(30)

STECF märkis järeldustes, et vähese tähtsusega erandi kohta, mis puudutab merlangi püüki teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas, esitati üksikasjalikku teavet. STECF osutas siiski merlangi püügil selektiivsuse suurendamise piirangutele ning märkis, et vähese tähtsusega erandi hindamisel kasutatav lähenemisviis võib piirata merlangi sortimist, sest kogu merlangi soovimatu püügi võib vette tagasi lasta. Neil tingimustel tuleks erandit kohaldada täheldatud tagasiheite (2 %) tasandil ja liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle igal aastal läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid.

| (31) | STECF vaatas läbi liikmesriikide esitatud tõendid uute vähese tähtsusega erandite kohta, mis puudutavad stauriidi ja hariliku makrelli püüki põhjatraalide, nootade ja piimtraalidega, ning jõudis järeldusele, et liikmesriigid peavad esitama täiendavat teavet. Võttes arvesse vajadust jätkata kalapüüki ja andmete kogumist selle teabe esitamiseks, peavad iga liigi kohta kehtivad üksikud erandid olema piiratud ühe aastaga ja liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Neid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(31)

STECF vaatas läbi liikmesriikide esitatud tõendid uute vähese tähtsusega erandite kohta, mis puudutavad stauriidi ja hariliku makrelli püüki põhjatraalide, nootade ja piimtraalidega, ning jõudis järeldusele, et liikmesriigid peavad esitama täiendavat teavet. Võttes arvesse vajadust jätkata kalapüüki ja andmete kogumist selle teabe esitamiseks, peavad iga liigi kohta kehtivad üksikud erandid olema piiratud ühe aastaga ja liikmesriigid peaksid olema kohustatud esitama asjaomased andmed, et STECF saaks täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon saaks selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peavad tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Neid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2019.

| (32) | Selleks et tagada tagasiheite määra usaldusväärne hindamine lubatud kogupüügi kehtestamiseks, peavad liikmesriigid juhtudel, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kogu vähese tähtsuse sättega hõlmatud kalalaevastiku kohta. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tagada tagasiheite määra usaldusväärne hindamine lubatud kogupüügi kehtestamiseks, peavad liikmesriigid juhtudel, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kogu vähese tähtsuse sättega hõlmatud kalalaevastiku kohta.

| (33) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti a kohaselt võivad lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad hõlmata tehnilisi meetmeid, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 2. Et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki Skagerrakis, on asjakohane säilitada mitu tehnilist meedet, milles Euroopa Liit ja Norra leppisid kokku 2011 (16). ja 2012. aastal, (17) ning lubada SepNepi sortimisseadme kasutamist. |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti a kohaselt võivad lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad hõlmata tehnilisi meetmeid, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 2. Et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki Skagerrakis, on asjakohane säilitada mitu tehnilist meedet, milles Euroopa Liit ja Norra leppisid kokku 2011 (16). ja 2012. aastal, (17) ning lubada SepNepi sortimisseadme kasutamist.

| (34) | Uues ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning määrusega (EL) 2018/973, eelkõige selle artikliga 11, ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(34)

Uues ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning määrusega (EL) 2018/973, eelkõige selle artikliga 11, ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (35) | Komisjon on võtnud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt arvesse nii STECFi hinnangut kui ka liikmesriikide kohustust tagada lossimiskohustuse täielik kohaldamine 1. jaanuaril 2019. STECFi märkuste arvessevõtmiseks on mitmel juhul vaja jätkata püügitegevust ja andmete kogumist. Komisjon peab nendel juhtudel erandite ajutist lubamist pragmaatiliseks ja mõistlikuks lähenemisviisiks kalavarude majandamisele, kuna selle keelamine takistaks andmete kogumist, mis on tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks juhtimiseks hädavajalik, pidades silmas lossimiskohustuse täielikku jõustumist. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon on võtnud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt arvesse nii STECFi hinnangut kui ka liikmesriikide kohustust tagada lossimiskohustuse täielik kohaldamine 1. jaanuaril 2019. STECFi märkuste arvessevõtmiseks on mitmel juhul vaja jätkata püügitegevust ja andmete kogumist. Komisjon peab nendel juhtudel erandite ajutist lubamist pragmaatiliseks ja mõistlikuks lähenemisviisiks kalavarude majandamisele, kuna selle keelamine takistaks andmete kogumist, mis on tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks juhtimiseks hädavajalik, pidades silmas lossimiskohustuse täielikku jõustumist.

| (36) | Määruse (EL) 2018/973 artikli 16 lõike 2 kohaselt antakse komisjonile alates 5. augustist 2018 viieks aastaks õigus võtta vastu lossimiskohustust käsitlevaid delegeeritud õigusakte. Seetõttu on asjakohane vaadata lossimiskohustusest tehtava, ellujäämismääral põhineva vähese tähtsusega erandi mõju läbi käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal. |
| --- | --- |

(36)

Määruse (EL) 2018/973 artikli 16 lõike 2 kohaselt antakse komisjonile alates 5. augustist 2018 viieks aastaks õigus võtta vastu lossimiskohustust käsitlevaid delegeeritud õigusakte. Seetõttu on asjakohane vaadata lossimiskohustusest tehtava, ellujäämismääral põhineva vähese tähtsusega erandi mõju läbi käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal.

| (37) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021, |
| --- | --- |

(37)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse ajavahemikus 2019–2021 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) selliste põhjalähedaste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

1)   „Selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel)– seade, mis on:

„Selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel

| — | nelja paneeliga sortimisseadme ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm); |
| --- | --- |

—

nelja paneeliga sortimisseadme ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm);

| — | vähemalt 3 m pikk; |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 m pikk;

| — | asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning |
| --- | --- |

—

asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning

| — | on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni). |
| --- | --- |

—

on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni).

2)   „Sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device)– kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava.

„Sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device

3)   „Flaami paneel“ (ingl Flemish panel)– piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:

„Flaami paneel“ (ingl Flemish panel

| — | tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; |
| --- | --- |

—

tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud;

| — | ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt; |
| --- | --- |

—

ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt;

| — | pinguletõmmatud pikkus on vähemalt 3 m. |
| --- | --- |

—

pinguletõmmatud pikkus on vähemalt 3 m.

4)   „SepNep“ (ingl SepNep)– traallaudadega traal, mis:

„SepNep“ (ingl SepNep

| — | koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 + ≥ 100 mm; |
| --- | --- |

—

koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 + ≥ 100 mm;

| — | on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning |
| --- | --- |

—

on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning

| — | võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda. |
| --- | --- |

—

võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) norra salehomaari järgmise püügi suhtes:

| a) | lõkspüünistega (FPO) (18) püütud saak; |
| --- | --- |

a)

lõkspüünistega (FPO) (18) püütud saak;

| b) | saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, TBN), mis on varustatud:






  1) | noodapäraga, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80 mm, või |
| --- | --- | --- |

b)

saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, TBN), mis on varustatud:

1)

noodapäraga, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80 mm, või

| 2) | noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm), või |
| --- | --- |

2)

noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm), või

| 3) | noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 35 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 19 mm). |
| --- | --- |

3)

noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 35 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 19 mm).

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

3.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõike 1 punktis b sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse selliste hariliku merikeele isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraaliga (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes selliste laevade suhtes, mille pikkus on kuni kümme meetrit ja mootorivõimsus on kuni 221 kW ning mis püüavad kala vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhineva erand lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüütud kalade puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõikide selliste liikide lõkspüüniste ja mõrraga (FPO, FYK) püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügi ja kaaspüügi puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas järgmise püügi suhtes:

| a) | atlandi merilesta püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN); |
| --- | --- |

a)

atlandi merilesta püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN);

| b) | atlandi merilesta püük põhjanoodaga; |
| --- | --- |

b)

atlandi merilesta püük põhjanoodaga;

| c) | atlandi merilesta püük talvekuudel (1. novembrist 30. aprillini) põhjatraaliga (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased. |
| --- | --- |

c)

atlandi merilesta püük talvekuudel (1. novembrist 30. aprillini) põhjatraaliga (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 2a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul piimtraalidega (BT2), mille võrgusilma on 80–119 mm.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 8

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) kõigi püügivahenditega püütavate railaste suhtes.

2.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks.

3.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse käguraide suhtes 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

4.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 9

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | ICESi 2a ja 3a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

a)

ICESi 2a ja 3a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

| b) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist 2019. aastal ja 5 % ülejäänud perioodil; |
| --- | --- |

b)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist 2019. aastal ja 5 % ülejäänud perioodil;

| c) | ICESi 3a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

c)

ICESi 3a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist;

| d) | ICESi 3a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga varustatud põhjatraale (OTB) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

d)

ICESi 3a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga varustatud põhjatraale (OTB) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist;

| e) | ICESi 4c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa püügi puhul 2019. aastal kuni 6 % selliste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade aastasest kogupüügist, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust; ning 2020. ja 2021. aastal 5 % kõnealusest kogusest; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

e)

ICESi 4c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa püügi puhul 2019. aastal kuni 6 % selliste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade aastasest kogupüügist, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust; ning 2020. ja 2021. aastal 5 % kõnealusest kogusest; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;

| f) | ICESi 4a ja 4b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm) kasutavate laevadega: | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa püügi puhul 2019. aastal kuni 6 % selliste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade aastasest kogupüügist, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist; |
| --- | --- | --- |

f)

ICESi 4a ja 4b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa püügi puhul 2019. aastal kuni 6 % selliste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade aastasest kogupüügist, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;

| | punktis f sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019; |
| --- | --- |

punktis f sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019;

| g) | ICESi 3a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad selektiivtraali paneeliga varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN), mille võrgusilma suurus on 90–119 mm, või 120 mm või suurema võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, TBN):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

g)

ICESi 3a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad selektiivtraali paneeliga varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN), mille võrgusilma suurus on 90–119 mm, või 120 mm või suurema võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, TBN):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist;

| h) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

h)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist;

| i) | ICESi 4b ja 4c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega:
  kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 7 % nende liikide aastasest kogupüügist 2019. ja 2020. aastal ning 6 % kõnealusest kogusest 2021. aastal; |
| --- | --- |

i)

ICESi 4b ja 4c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega:

kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 7 % nende liikide aastasest kogupüügist 2019. ja 2020. aastal ning 6 % kõnealusest kogusest 2021. aastal;

| j) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 100–119 mm) kasutavate laevadega: | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

j)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 100–119 mm) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas;

| | punktis j sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019; |
| --- | --- |

punktis j sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019;

| k) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 120 mm või rohkem) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

k)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 120 mm või rohkem) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas;

| l) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm): | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist; |
| --- | --- | --- |

l)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;

| | liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks; |
| --- | --- |

liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks;

| m) | ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega: | stauriidi puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas 2019. aastal; |
| --- | --- | --- |

m)

ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega:

stauriidi puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas 2019. aastal;

| | punktis m sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019; |
| --- | --- |

punktis m sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019;

| n) | ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega: | hariliku makrelli puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas 2019. aastal; |
| --- | --- | --- |

n)

ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega:

hariliku makrelli puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas 2019. aastal;

| | punktis n sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019. |
| --- | --- |

punktis n sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

Artikkel 10

Tehnilised erimeetmed Skagerrakis

1.   Skagerrakis on keelatud pardal hoida või kasutada traali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2.   Erandina lõikest 1 võib kasutada järgmisi traale:

| a) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| b) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 70 mm (ruutsilm), tingimusel et need on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

b)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 70 mm (ruutsilm), tingimusel et need on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| c) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % üht või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki; |
| --- | --- |

c)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % üht või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki;

| d) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on harilikku süvameregarneeli püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm. |
| --- | --- |

d)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on harilikku süvameregarneeli püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm.

3.   Kaaspüügi eraldamise seadet on kooskõlas lõike 2 punktiga d lubatud kasutada harilikku süvameregarneeli püüdes, tingimusel et kaaspüügi katmiseks on olemas piisavad püügivõimalused ja kaaspüügi eraldamise seade on

| a) | varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm; |
| --- | --- |

a)

varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm;

| b) | vähemalt 3 m pikk ning |
| --- | --- |

b)

vähemalt 3 m pikk ning

| c) | vähemalt sama lai kui sortimisvõre. |
| --- | --- |

c)

vähemalt sama lai kui sortimisvõre.

Artikkel 11

SepNep

Määruse (EL) 2018/973 artikli 9 lõike 1 punkti a kohaselt on lubatud kasutada SepNepi võrke.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 179, 16.7.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Komisjoni 20. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/45, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes 2018. aastaks (ELT L 7, 12.1.2018, lk 6).

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf.

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf.

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1780485/STECF+PLEN+17-02.pdf.

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

11

(12)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

12

(13)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

13

(14)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf.

14

(15)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf.

15

(16)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste kalapüügi reguleerimist Skagerrakis ja Kattegatis 2012. aastal käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste protokoll.

16

(17)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki piirkonnas tagasiheite keelamise rakendamise meetmeid ja kontrollimeetmeid käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste 4. juuli 2012. aasta lõppotsuste protokoll.

17

(18)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1) XI lisas. Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendikoodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

18

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/27

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/2036,

18. oktoober 2018,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ning Vahemeres ka selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 (2) III lisas määratletud alammõõte. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ning Vahemeres ka selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 (2) III lisas määratletud alammõõte.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017 ja alates 1. jaanuarist 2019 ka ülejäänud liikide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017 ja alates 1. jaanuarist 2019 ka ülejäänud liikide suhtes.

| (3) | Lossimiskohustuse rakendamise võimaldamiseks on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(3)

Lossimiskohustuse rakendamise võimaldamiseks on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (4) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (3) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis on kehtestatud arvestades komisjonile 2016. aastal mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt esitatud kolme ühist soovitust. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (3) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis on kehtestatud arvestades komisjonile 2016. aastal mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt esitatud kolme ühist soovitust. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa.

| (5) | Komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/86 on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/153 (4) pärast seda, kui asjaomased, Vahemere lääneosa ja Aadria mere puhul otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid esitasid kõnealuste piirkondadega seonduvalt kaks ühist soovitust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/86 on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/153 (4) pärast seda, kui asjaomased, Vahemere lääneosa ja Aadria mere puhul otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid esitasid kõnealuste piirkondadega seonduvalt kaks ühist soovitust.

| (6) | 4. juunil 2018 esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta (edaspidi „Vahemere lääneosa käsitlev uus ühine soovitus“). Kõnealust ühist soovitust muudeti 27. augustil 2018. |
| --- | --- |

(6)

4. juunil 2018 esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta (edaspidi „Vahemere lääneosa käsitlev uus ühine soovitus“). Kõnealust ühist soovitust muudeti 27. augustil 2018.

| (7) | 7. juunil 2018 esitasid Küpros, Kreeka, Itaalia ja Malta pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga SUDESTMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Vahemere kaguosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta (edaspidi „Vahemere kaguosa käsitlev uus ühine soovitus“). Kõnealust ühist soovitust muudeti 28. augustil 2018. |
| --- | --- |

(7)

7. juunil 2018 esitasid Küpros, Kreeka, Itaalia ja Malta pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga SUDESTMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Vahemere kaguosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta (edaspidi „Vahemere kaguosa käsitlev uus ühine soovitus“). Kõnealust ühist soovitust muudeti 28. augustil 2018.

| (8) | 8. juunil 2018 esitasid Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga ADRIATICA konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Aadria merel toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta (edaspidi „Aadria merd käsitlev uus ühine soovitus“). Kõnealust ühist soovitust muudeti 29. augustil 2018. |
| --- | --- |

(8)

8. juunil 2018 esitasid Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga ADRIATICA konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Aadria merel toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta (edaspidi „Aadria merd käsitlev uus ühine soovitus“). Kõnealust ühist soovitust muudeti 29. augustil 2018.

| (9) | Neid kolme ühist soovitust hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2.–6. juulini 2018 toimunud suvisel täiskogu kohtumisel (5). |
| --- | --- |

(9)

Neid kolme ühist soovitust hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2.–6. juulini 2018 toimunud suvisel täiskogu kohtumisel (5).

| (10) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad alates 1. jaanuarist 2019 tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul on erandite puhul vajalik püügitegevuse jätkamine ja andmete kogumine, et STECFi poolt tehtud märkusi saaks arvesse võtta. Neil juhtudel leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt, sest neid mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks olukorras, kus lossimiskohustus täielikult jõustub. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad alates 1. jaanuarist 2019 tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul on erandite puhul vajalik püügitegevuse jätkamine ja andmete kogumine, et STECFi poolt tehtud märkusi saaks arvesse võtta. Neil juhtudel leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid tehakse ajutiselt, sest neid mitte tehes ei oleks võimalik koguda vältimatult vajalikke andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks olukorras, kus lossimiskohustus täielikult jõustub.

| (11) | Vahemere lääneosa käsitlevas uues ühises soovituses pakutakse veel välja, et mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütavate jakobi kammkarbi (Pecten jacobeus), kukk-karpide (Venerupis spp.) ja veenuskarpide (Venus spp.) suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaste, s.o ellujäämismääral põhinevate erandite kohaldamist tuleks pikendada 31. detsembrini 2021. Kõnealune ellujäämismääral põhinev erand kehtestati delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Uue ühise soovituse hindamise käigus märkis STECF, et täiendavat teavet, mis toetaks erandi pikendamist, ei ole esitatud. Teaduskirjanduses on tõendid nende liikide ellujäämuse kohta aga olemas. Kuna ellujäämismäär võib olla kõrge ja arvestades püügivahendi, püügitegevuse ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist tuleks seega jätkata, kuna asjaolud ei ole muutunud. |
| --- | --- |

(11)

Vahemere lääneosa käsitlevas uues ühises soovituses pakutakse veel välja, et mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütavate jakobi kammkarbi (Pecten jacobeus), kukk-karpide (Venerupis spp.) ja veenuskarpide (Venus spp.) suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaste, s.o ellujäämismääral põhinevate erandite kohaldamist tuleks pikendada 31. detsembrini 2021. Kõnealune ellujäämismääral põhinev erand kehtestati delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Uue ühise soovituse hindamise käigus märkis STECF, et täiendavat teavet, mis toetaks erandi pikendamist, ei ole esitatud. Teaduskirjanduses on tõendid nende liikide ellujäämuse kohta aga olemas. Kuna ellujäämismäär võib olla kõrge ja arvestades püügivahendi, püügitegevuse ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist tuleks seega jätkata, kuna asjaolud ei ole muutunud.

| (12) | Vahemere lääneosa käsitlevas uues ühises soovituses pakutakse välja, et põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) püütava norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes kehtiva ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist tuleks pikendada 31. detsembrini 2021. Kõnealune ellujäämismääral põhinev erand kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/153. Uues ühises soovituses tehti algselt ettepanek, et seda erandit tuleks kohaldada muul ajal kui juulis, augustis ja septembris, mil tuleks kohaldada uut vähese tähtsusega erandit. STECF leidis, et puudusid tõendid, mis toetaksid vähese tähtsusega erandi kohaldamist suvekuudel, ja täiendavaid märkusi ei lisanud. Siiski leidub teaduslikke tõendeid nende liikide ellujäämuse kohta selles piirkonnas ja mujal. Kuna ellujäämismäär võib olla kõrge ja arvestades püügivahendi, püügitegevuse ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et ellujäämismääral põhineva ja kogu aasta vältava erandi kohaldamist tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(12)

Vahemere lääneosa käsitlevas uues ühises soovituses pakutakse välja, et põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) püütava norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes kehtiva ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist tuleks pikendada 31. detsembrini 2021. Kõnealune ellujäämismääral põhinev erand kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/153. Uues ühises soovituses tehti algselt ettepanek, et seda erandit tuleks kohaldada muul ajal kui juulis, augustis ja septembris, mil tuleks kohaldada uut vähese tähtsusega erandit. STECF leidis, et puudusid tõendid, mis toetaksid vähese tähtsusega erandi kohaldamist suvekuudel, ja täiendavaid märkusi ei lisanud. Siiski leidub teaduslikke tõendeid nende liikide ellujäämuse kohta selles piirkonnas ja mujal. Kuna ellujäämismäär võib olla kõrge ja arvestades püügivahendi, püügitegevuse ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et ellujäämismääral põhineva ja kogu aasta vältava erandi kohaldamist tuleks jätkata.

| (13) | Aadria merd käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada piimtraaliga („rapido“) (TBB) püütud hariliku merikeele (Solea solea) suhtes kehtiva ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist. Kõnealune ellujäämismääral põhinev erand kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. STECF uut taotlust ei hinnanud. Aadria mere GSA 17 piirkonnas viiakse praegu läbi nende liikide ellujäämust käsitlevat sihtuuringut. Seega leiab komisjon, et kõnealust erandit tuleks pikendada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(13)

Aadria merd käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada piimtraaliga („rapido“) (TBB) püütud hariliku merikeele (Solea solea) suhtes kehtiva ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist. Kõnealune ellujäämismääral põhinev erand kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. STECF uut taotlust ei hinnanud. Aadria mere GSA 17 piirkonnas viiakse praegu läbi nende liikide ellujäämust käsitlevat sihtuuringut. Seega leiab komisjon, et kõnealust erandit tuleks pikendada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata.

| (14) | Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas lõkspüünistega (FPO ja FIX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. STECF leidis, et konkreetset teavet selle erandi toetuseks ei ole esitatud. Seega leiab komisjon, et kõnealune erand tuleks kehtestada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased täiendavad andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(14)

Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas lõkspüünistega (FPO ja FIX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. STECF leidis, et konkreetset teavet selle erandi toetuseks ei ole esitatud. Seega leiab komisjon, et kõnealune erand tuleks kehtestada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased täiendavad andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata.

| (15) | Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes. STECF leidis, et selle kavandatud erandi toetuseks tuleks esitada täiendavaid tõendeid. Seega leiab komisjon, et kõnealune erand tuleks kehtestada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased täiendavad andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(15)

Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes. STECF leidis, et selle kavandatud erandi toetuseks tuleks esitada täiendavaid tõendeid. Seega leiab komisjon, et kõnealune erand tuleks kehtestada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased täiendavad andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata.

| (16) | Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) ning lõkspüünistega (FPO ja FIX) püütud euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) suhtes. STECF leidis, et asjaomaste liikmesriikide poolt esitatud ning langustlaste ellujäämust käsitlev uuring on piisavalt kindlapõhjaline ja näitab lühiajalist ellujäämise määra, samas märgitakse seal, et valim oli väike. Nii langustlaste kui ka homaaride kohta tuleks esitada veel teaduslikke andmeid. Seega leiab komisjon, et kõnealune erand tuleks kehtestada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased täiendavad andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(16)

Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) ning lõkspüünistega (FPO ja FIX) püütud euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) suhtes. STECF leidis, et asjaomaste liikmesriikide poolt esitatud ning langustlaste ellujäämust käsitlev uuring on piisavalt kindlapõhjaline ja näitab lühiajalist ellujäämise määra, samas märgitakse seal, et valim oli väike. Nii langustlaste kui ka homaaride kohta tuleks esitada veel teaduslikke andmeid. Seega leiab komisjon, et kõnealune erand tuleks kehtestada vaid üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2019 asjakohased täiendavad andmed, mille alusel STECF saaks erandit uuesti hinnata.

| (17) | Aadria merd ja Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Aadria meres ja Vahemere kaguosas põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. Uues ühises soovituses tehti algselt ettepanek, et seda erandit tuleks kohaldada muul ajal kui juulis, augustis ja septembris, mil tuleks kohaldada uut vähese tähtsusega erandit. STECF leidis, et puudusid tõendid, mis toetaksid vähese tähtsusega erandi kohaldamist suvekuudel, ja täiendavaid märkusi ei lisanud. Siiski leidub teaduslikke tõendeid nende liikide ellujäämuse kohta muudes piirkondades. Kuna ellujäämismäär võib olla kõrge ja arvestades püügivahendi, püügitegevuse ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et tuleks kehtestada ellujäämismääral põhinev ja kogu aasta vältav erand. |
| --- | --- |

(17)

Aadria merd ja Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Aadria meres ja Vahemere kaguosas põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. Uues ühises soovituses tehti algselt ettepanek, et seda erandit tuleks kohaldada muul ajal kui juulis, augustis ja septembris, mil tuleks kohaldada uut vähese tähtsusega erandit. STECF leidis, et puudusid tõendid, mis toetaksid vähese tähtsusega erandi kohaldamist suvekuudel, ja täiendavaid märkusi ei lisanud. Siiski leidub teaduslikke tõendeid nende liikide ellujäämuse kohta muudes piirkondades. Kuna ellujäämismäär võib olla kõrge ja arvestades püügivahendi, püügitegevuse ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et tuleks kehtestada ellujäämismääral põhinev ja kogu aasta vältav erand.

| (18) | Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) puhul määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ulatuses ning 2021. aastal 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, ning 2019., 2020. ja 2021. aastal 1 % ulatuses kogu nende liikide aastasest püügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega. Vähese tähtsusega erand nende liikide puhul kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Tuginedes teaduslikele tõenditele, mis esitati sellega seonduvalt ühises soovituses ja mille on läbi vaadanud STECF, võttes arvesse püügivahendite omadusi, püügitegevusega hõlmatud liikide suurt arvu, Vahemere piirkonna püügitegevuse iseloomu ja eripära (sh väikesemahulise kalapüügi ülekaalu), leidis komisjon, et kõnealuse vähese tähtsusega erandi kehtestamine on asjakohane vältimaks soovimatu püügi käitlemisega kaasnevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid. STECF ei hinnanud uut soovitust põhjatraalide osas. Hinnates uut soovitust nakkevõrkude ja abaratega seoses märkis STECF, et asjaomaste liikmesriikide esitatud teave ei olnud piisavalt täielik. Võttes aga arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, leiab komisjon, et kõnealuse väheses tähtsusega erandi kohaldamist tuleks jätkata eespool nimetatud protsendimäärade ulatuses. |
| --- | --- |

(18)

Kolmes uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) puhul määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ulatuses ning 2021. aastal 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, ning 2019., 2020. ja 2021. aastal 1 % ulatuses kogu nende liikide aastasest püügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega. Vähese tähtsusega erand nende liikide puhul kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Tuginedes teaduslikele tõenditele, mis esitati sellega seonduvalt ühises soovituses ja mille on läbi vaadanud STECF, võttes arvesse püügivahendite omadusi, püügitegevusega hõlmatud liikide suurt arvu, Vahemere piirkonna püügitegevuse iseloomu ja eripära (sh väikesemahulise kalapüügi ülekaalu), leidis komisjon, et kõnealuse vähese tähtsusega erandi kehtestamine on asjakohane vältimaks soovimatu püügi käitlemisega kaasnevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid. STECF ei hinnanud uut soovitust põhjatraalide osas. Hinnates uut soovitust nakkevõrkude ja abaratega seoses märkis STECF, et asjaomaste liikmesriikide esitatud teave ei olnud piisavalt täielik. Võttes aga arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, leiab komisjon, et kõnealuse väheses tähtsusega erandi kohaldamist tuleks jätkata eespool nimetatud protsendimäärade ulatuses.

| (19) | Aadria merd käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist Aadria meres 2019., 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % ulatuses kogu nende liikide aastasest püügist, mis on tehtud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega, ning hariliku merikeele (Solea solea) puhul 2019., 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega. Vähese tähtsusega erand nende liikide puhul kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Tuginedes teaduslikele tõenditele, mis esitati sellega seonduvalt ühises soovituses ja mille on läbi vaadanud STECF, võttes arvesse püügivahendite omadusi, püügitegevusega hõlmatud liikide suurt arvu, Vahemere piirkonna püügitegevuse iseloomu ja eripära (sh väikesemahulise kalapüügi ülekaalu), leidis komisjon, et kõnealuste vähese tähtsusega erandite (kuni 1 % euroopa merluusi ja meripoisuri ning kuni 3 % hariliku merikeele puhul) kehtestamine on asjakohane vältimaks soovimatu püügi käitlemisega kaasnevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid. Uut ühist soovitust hinnates leidis STECF, et puudus konkreetne teave, mis toetanuks kohaldavate protsendimäärade märgatavat suurendamist. Võttes aga arvesse, et asjaolud praegu kehtiva protsendimäära kohaldamiseks ei ole muutunud, leiab komisjon, et kõnealuse erandi kohaldamist tuleks jätkata eespool nimetatud protsendimäärade ulatuses. |
| --- | --- |

(19)

Aadria merd käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist Aadria meres 2019., 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % ulatuses kogu nende liikide aastasest püügist, mis on tehtud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega, ning hariliku merikeele (Solea solea) puhul 2019., 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega. Vähese tähtsusega erand nende liikide puhul kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Tuginedes teaduslikele tõenditele, mis esitati sellega seonduvalt ühises soovituses ja mille on läbi vaadanud STECF, võttes arvesse püügivahendite omadusi, püügitegevusega hõlmatud liikide suurt arvu, Vahemere piirkonna püügitegevuse iseloomu ja eripära (sh väikesemahulise kalapüügi ülekaalu), leidis komisjon, et kõnealuste vähese tähtsusega erandite (kuni 1 % euroopa merluusi ja meripoisuri ning kuni 3 % hariliku merikeele puhul) kehtestamine on asjakohane vältimaks soovimatu püügi käitlemisega kaasnevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid. Uut ühist soovitust hinnates leidis STECF, et puudus konkreetne teave, mis toetanuks kohaldavate protsendimäärade märgatavat suurendamist. Võttes aga arvesse, et asjaolud praegu kehtiva protsendimäära kohaldamiseks ei ole muutunud, leiab komisjon, et kõnealuse erandi kohaldamist tuleks jätkata eespool nimetatud protsendimäärade ulatuses.

| (20) | Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist Vahemere kaguosas 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ulatuses ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega. Vähese tähtsusega erand nende liikide puhul kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Tuginedes teaduslikele tõenditele, mis esitati sellega seonduvalt ühises soovituses ja mille on läbi vaadanud STECF, võttes arvesse püügivahendite omadusi, püügitegevusega hõlmatud liikide suurt arvu, Vahemere piirkonna püügitegevuse iseloomu ja eripära (sh väikesemahulise kalapüügi ülekaalu), leidis komisjon, et kõnealuse vähese tähtsusega erandi kehtestamine on asjakohane vältimaks soovimatu püügi käitlemisega kaasnevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid. STECF uut soovitust ei hinnanud. Võttes aga arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, leiab komisjon, et kõnealuse väheses tähtsusega erandi kohaldamist tuleks jätkata eespool nimetatud protsendimäärade ulatuses. |
| --- | --- |

(20)

Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist Vahemere kaguosas 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ulatuses ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega. Vähese tähtsusega erand nende liikide puhul kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86. Tuginedes teaduslikele tõenditele, mis esitati sellega seonduvalt ühises soovituses ja mille on läbi vaadanud STECF, võttes arvesse püügivahendite omadusi, püügitegevusega hõlmatud liikide suurt arvu, Vahemere piirkonna püügitegevuse iseloomu ja eripära (sh väikesemahulise kalapüügi ülekaalu), leidis komisjon, et kõnealuse vähese tähtsusega erandi kehtestamine on asjakohane vältimaks soovimatu püügi käitlemisega kaasnevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid. STECF uut soovitust ei hinnanud. Võttes aga arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, leiab komisjon, et kõnealuse väheses tähtsusega erandi kohaldamist tuleks jätkata eespool nimetatud protsendimäärade ulatuses.

| (21) | Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak) aastasest kogupüügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak) aastasest kogupüügist, mis on tehtud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

(21)

Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak) aastasest kogupüügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak) aastasest kogupüügist, mis on tehtud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega.

| (22) | Aadria merd käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohad (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak, ent sh harilik merikeel) aastasest kogupüügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak) aastasest kogupüügist, mis on tehtud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

(22)

Aadria merd käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohad (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak, ent sh harilik merikeel) aastasest kogupüügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak) aastasest kogupüügist, mis on tehtud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega.

| (23) | Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohad (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 3 % nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo) aastasest kogupüügist, mis on tehtud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

(23)

Vahemere kaguosa käsitlevas uues ühises soovituses on tehtud ettepanek pikendada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohad (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) puhul kehtestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamist 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 3 % nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega; 2019. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo) aastasest kogupüügist, mis on tehtud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega.

| (24) | Ning lõpetuseks on kolmes uues ühises soovituses tehtud ettepanek kohaldada Vahemere lääneosas, Aadria merel ja Vahemere kaguosas vähese tähtsusega erandit anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

(24)

Ning lõpetuseks on kolmes uues ühises soovituses tehtud ettepanek kohaldada Vahemere lääneosas, Aadria merel ja Vahemere kaguosas vähese tähtsusega erandit anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2019. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega.

| (25) | STECF märkis, et põhjendustes 21, 22 ja 23 nimetatud erandid hõlmavad väga mitmeid liike, mille tagasiheitemäärad on väga erinevad, ning et konkreetset teavet, mis toetaks taotletud erandit, ei ole esitatud. Siiski viitab komisjon sellele, et neid erandeid kohaldatakse liikide rühmadele, mis hõlmavad ka ülejäänud liike, mille suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas määratletud alammäärad, ning mille puhul praeguses etapis püügi piirnorme ei ole kehtestatud. Seega ei kohaldata nende liikide suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikeid 8 ja 9. Lisaks püütakse neid liike samal ajal ja väga erinevas koguses, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemist keeruline kohaldada. Lisaks püütakse neid liike väikeste kalapüügilaevadega ja lossitakse mitmes eri lossimispunktis, mille geograafilised asukohad on hajutatud piki rannikut. Seepärast on väga tõenäoline, et soovimatu püügi käitlemise kulud on lossimiskohustuse rakendamise esimesel aastal ebaproportsionaalselt suured. Arvestatud on ka seda, et erandid on põhimõtteliselt väiksemad kui maksimaalsed lubatud püüginormid. Sellises olukorras leiab komisjon, et neid vähese tähtsusega erandeid tuleks kohaldada vaid ühe aasta jooksul. Liikmesriigid peaksid 1. maiks 2019 esitama asjakohased andmed, mille alusel saaks STECF erandi põhjendatust täielikult hinnata ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata. |
| --- | --- |

(25)

STECF märkis, et põhjendustes 21, 22 ja 23 nimetatud erandid hõlmavad väga mitmeid liike, mille tagasiheitemäärad on väga erinevad, ning et konkreetset teavet, mis toetaks taotletud erandit, ei ole esitatud. Siiski viitab komisjon sellele, et neid erandeid kohaldatakse liikide rühmadele, mis hõlmavad ka ülejäänud liike, mille suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas määratletud alammäärad, ning mille puhul praeguses etapis püügi piirnorme ei ole kehtestatud. Seega ei kohaldata nende liikide suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikeid 8 ja 9. Lisaks püütakse neid liike samal ajal ja väga erinevas koguses, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemist keeruline kohaldada. Lisaks püütakse neid liike väikeste kalapüügilaevadega ja lossitakse mitmes eri lossimispunktis, mille geograafilised asukohad on hajutatud piki rannikut. Seepärast on väga tõenäoline, et soovimatu püügi käitlemise kulud on lossimiskohustuse rakendamise esimesel aastal ebaproportsionaalselt suured. Arvestatud on ka seda, et erandid on põhimõtteliselt väiksemad kui maksimaalsed lubatud püüginormid. Sellises olukorras leiab komisjon, et neid vähese tähtsusega erandeid tuleks kohaldada vaid ühe aasta jooksul. Liikmesriigid peaksid 1. maiks 2019 esitama asjakohased andmed, mille alusel saaks STECF erandi põhjendatust täielikult hinnata ja komisjon saaks erandi põhjendatuse läbi vaadata.

| (26) | Kokkuvõttes märgib komisjon, et liikmesriigid peaksid kasutama rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki. |
| --- | --- |

(26)

Kokkuvõttes märgib komisjon, et liikmesriigid peaksid kasutama rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki.

| (27) | Komisjon märgib veel, et kooskõlas Vahemere lääneosa käsitleva ühise soovitusega peaksid asjaomased liikmesriigid kasutama julgemalt noodapäraga traale ja/või võrgupikendust, mis kinnitatakse 50 mm võrgusilmaga T90-tüüpi traalidele, ning jätkama pistelist püügipiirkondade sulgemist reaalajas. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon märgib veel, et kooskõlas Vahemere lääneosa käsitleva ühise soovitusega peaksid asjaomased liikmesriigid kasutama julgemalt noodapäraga traale ja/või võrgupikendust, mis kinnitatakse 50 mm võrgusilmaga T90-tüüpi traalidele, ning jätkama pistelist püügipiirkondade sulgemist reaalajas.

| (28) | Uute ühiste soovitustega väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3, mistõttu võib need lisada delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(28)

Uute ühiste soovitustega väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3, mistõttu võib need lisada delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud tagasiheitekavasse.

| (29) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (6) on kehtestatud vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi puhul nende liikide suhtes. Vastukaaluks tuleks delegeeritud määrusesse (EL) 2017/86 lisada väikeste pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes põhjalähedase püügi korral kehtivad vähese tähtsusega erandid. |
| --- | --- |

(29)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (6) on kehtestatud vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi puhul nende liikide suhtes. Vastukaaluks tuleks delegeeritud määrusesse (EL) 2017/86 lisada väikeste pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes põhjalähedase püügi korral kehtivad vähese tähtsusega erandid.

| (30) | Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/86 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/86 vastavalt muuta.

| (31) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019, |
| --- | --- |

(31)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Ellujäämismääral põhinev erand

  1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse järgmiste liikide suhtes:






  a) | harilik merikeel (Solea solea), mis on püütud piimtraaliga („rapido“) (TBB) (*1) Aadria meres (kuni 31. detsembrini 2019); |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse järgmiste liikide suhtes:

a)

harilik merikeel (Solea solea), mis on püütud piimtraaliga („rapido“) (TBB) (*1) Aadria meres (kuni 31. detsembrini 2019);

| b) | jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- |

b)

jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

| c) | kukk-karp (Venerupis spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- |

c)

kukk-karp (Venerupis spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

| d) | veenuskarp (Venus spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- |

d)

veenuskarp (Venus spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

| e) | norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas; |
| --- | --- |

e)

norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas;

| f) | norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019); |
| --- | --- |

f)

norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

| g) | besuugo (Pagellus bogaraveo), mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019); |
| --- | --- |

g)

besuugo (Pagellus bogaraveo), mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

| h) | euroopa homaar (Homarus gammarus), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019); |
| --- | --- |

h)

euroopa homaar (Homarus gammarus), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

| i) | langustlased (Palinuridae), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019); |
| --- | --- |

i)

langustlased (Palinuridae), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

2.   Lõikes 1 osutatud tingimustes püütud harilik merikeel (Solea solea), jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), kukk-karp (Venerupis spp.), veenuskarp (Venus spp.), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), besuugo (Pagellus bogaraveo), euroopa homaar (Homarus gammarus) ja langustlased (Palinuridae) tuleb viivitamata vabastada piirkonnas, kus need püüti.

3.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Vahemerel, esitavad komisjonile 1. maiks 2019 lisaks 2018. aasta juunis (muudetud 2018. aasta augustis) esitatud ühiste soovituste kohastele andmetele täiendavad tagasiheiteandmed ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktides a, f, g, h ja i sätestatud erandeid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 2019. aasta juuliks.

(*1)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendikoodid vastavad komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 122, 30.4.2011, lk 1) XI lisas esitatud koodidele. Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul vastab käesolevas määruses esitatud püügivahendi kood FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodile.“
  "

*1

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Vähese tähtsusega erand

  1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:






  a) | Vahemere lääneosas (lisa punkt 1):






  i) | 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Vähese tähtsusega erand

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

a)

Vahemere lääneosas (lisa punkt 1):

i)

2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| ii) | kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

ii)

kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

| iii) | kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iii)

kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| iv) | kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iv)

kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

| v) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

v)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

| vi) | kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

vi)

kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

| b) | Aadria meres (lisa punkt 2):






  i) | 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

b)

Aadria meres (lisa punkt 2):

i)

2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| ii) | kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

ii)

kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

| iii) | kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iii)

kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega;

| iv) | kuni 3 % hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iv)

kuni 3 % hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| v) | kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

v)

kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| vi) | kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vi)

kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

| vii) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vii)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

| viii) | kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

viii)

kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

| c) | Vahemere kaguosas (lisa punkt 3):






  i) | 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

c)

Vahemere kaguosas (lisa punkt 3):

i)

2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| ii) | kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

ii)

kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

| iii) | 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iii)

2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| iv) | kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iv)

kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| v) | kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

v)

kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

| vi) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vi)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

| vii) | kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

vii)

kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

2.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Vahemerel, esitavad komisjonile 1. maiks 2019 lisaks 2018. aasta juunis (muudetud 2018. aasta augustis) esitatud ühiste soovituste kohastele andmetele täiendavad tagasiheiteandmed ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punkti a alapunktides iii–vi, lõike 1 punkti b alapunktides v–viii ja lõike 1 punkti c alapunktides iv–vii sätestatud erandeid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 2019. aasta juuliks.“

| 3) | Artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2021“. |
| --- | --- |

3)

Artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2021“.

| 4) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

2

(3)  Komisjoni 20. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 14, 18.1.2017, lk 4).

3

(4)  Komisjoni 23. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/153, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 29, 1.2.2018, lk 1).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  Komisjoni 23. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/161, millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 30, 2.2.2018, lk 1).

6

---

LISA

1.   Vahemere lääneosa

| Kalandus | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius)
  Meripoisurid (Mullus spp)

  FAO koodid: MUT, MUR, MUX

  Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)
  Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris)
  Huntahven (Dicentrarchus labrax)
  Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)
  Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)
  Suur peitelhammas (Diplodus sargus)
  Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)
  Kivikohad (Epinephelus spp)
  Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)
  Hispaania besuugo (Pagellus acarne)
  Besuugo (Pagellus bogaraveo)
  Punane besuugo (Pagellus erythrinus)
  Harilik pagrus (Pagrus pagrus)
  Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)
  Harilik merikeel (Solea vulgaris)
  Doraado (Sparus aurata)


  Järgmiste liikide kaaspüük: | Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) |

Kalandus

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Lossimiskohustus

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

Järgmiste liikide kaaspüük:

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

| | Sardiin (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

Sardiin (Sardina pilchardus)

| | Makrellid (Scomber spp.) |
| --- | --- |

Makrellid (Scomber spp.)

| | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| --- | --- |

Stauriidid (Trachurus spp.)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo pandora (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kõik õngejadad

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Langustlased (Palinuridae)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Jakobi kammkarp (Pecten jacobeus)

Kukk-karbid (Venerupis spp.)

Veenuskarbid (Venus spp.)

HMD

Kõik mehhaniseeritud tragid

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Langustlased (Palinuridae)

FPO, FIX

Kõik lõkspüünised

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

2.   Aadria meri

| Kalandus | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius)
  Meripoisurid (Mullus spp)

  FAO koodid: MUT, MUR, MUX

  Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)
  Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris)
  Huntahven (Dicentrarchus labrax)
  Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)
  Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)
  Suur peitelhammas (Diplodus sargus)
  Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)
  Kivikohad (Epinephelus spp)
  Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)
  Hispaania besuugo (Pagellus acarne)
  Besuugo (Pagellus bogaraveo)
  Punane besuugo (Pagellus erythrinus)
  Harilik pagrus (Pagrus pagrus)
  Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)
  Harilik merikeel (Solea vulgaris)
  Doraado (Sparus aurata)


  Järgmiste liikide kaaspüük: | Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) |

Kalandus

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Lossimiskohustus

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

Järgmiste liikide kaaspüük:

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

| | Sardiin (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

Sardiin (Sardina pilchardus)

| | Makrellid (Scomber spp.) |
| --- | --- |

Makrellid (Scomber spp.)

| | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| --- | --- |

Stauriidid (Trachurus spp.)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kõik õngejadad

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Langustlased (Palinuridae)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Jakobi kammkarp (Pecten jacobeus)

Kukk-karbid (Venerupis.spp.)

Veenuskarbid (Venus spp.)

HMD

Kõik mehhaniseeritud tragid

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Langustlased (Palinuridae)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

FPO, FIX, FYK

Kõik lõkspüünised

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

3.   Vahemere kaguosa

| Kalandus | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius)
  Meripoisurid (Mullus spp)

  FAO koodid: MUT, MUR, MUX

  Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)
  Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris)
  Huntahven (Dicentrarchus labrax)
  Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)
  Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)
  Suur peitelhammas (Diplodus sargus)
  Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)
  Kivikohad (Epinephelus spp)
  Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)
  Hispaania besuugo (Pagellus acarne)
  Besuugo (Pagellus bogaraveo)
  Punane besuugo (Pagellus erythrinus)
  Harilik pagrus (Pagrus pagrus)
  Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)
  Harilik merikeel (Solea vulgaris)
  Doraado (Sparus aurata)


  Järgmiste liikide kaaspüük: | Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) |

Kalandus

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Lossimiskohustus

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

Järgmiste liikide kaaspüük:

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

| | Sardiin (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

Sardiin (Sardina pilchardus)

| | Makrellid (Scomber spp.) |
| --- | --- |

Makrellid (Scomber spp.)

| | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| --- | --- |

Stauriidid (Trachurus spp.)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kõik õngejadad

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

Meripoisurid (Mullus spp)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Langustlased (Palinuridae)

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

Kivikohad (Epinephelus spp)

Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus)

Harilik merikeel (Solea vulgaris)

Doraado (Sparus aurata)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Langustlased (Palinuridae)

Hispaania besuugo (Pagellus acarne)

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Punane besuugo (Pagellus erythrinus)

Harilik pagrus (Pagrus pagrus)

Harilik peitelhammas (Diplodus annularis)

Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo)

Suur peitelhammas (Diplodus sargus)

Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris)

FPO, FIX, FYK

Kõik lõkspüünised ja rüsad

Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/41

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/2037,

17. detsember 2018,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringapüük 5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2018. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 50/TQ120 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | 5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 26.11.2018 |

Nr

50/TQ120

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

26.11.2018

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/2038,

17. detsember 2018,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük 1. ja 2. püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2018. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 49/TQ120 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | POK/1N2AB. |
| Liik | Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed |
| Kuupäev | 26.11.2018 |

Nr

49/TQ120

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

POK/1N2AB.

Liik

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

Kuupäev

26.11.2018

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/2039,

17. detsember 2018,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2018. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 48/TQ120 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | LIN/1/2. |
| Liik | Harilik molva (Molva molva) |
| Piirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 26.11.2018 |

Nr

48/TQ120

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

LIN/1/2.

Liik

Harilik molva (Molva molva)

Piirkond

1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

26.11.2018

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/2040,

17. detsember 2018,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2018/120 (2) on kehtestatud kvoodid 2018. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2018. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2018. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi

peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 47/TQ120 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | ALB/AN05N |
| Liik | Põhjapoolne pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| Piirkond | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust |
| Kuupäev | 26.11.2018 |

Nr

47/TQ120

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

ALB/AN05N

Liik

Põhjapoolne pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Piirkond

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

Kuupäev

26.11.2018

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/50

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2041,

17. detsember 2018,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kaablite pistmikud, vasest (isas- või emaskontakt), pingele kuni 1 000  V.
  Tootel on ühel poolel kas pistik (nn isaskontakt e sõrmkontakt) või pistikupesa (nn emaskontakt ehk haardkontakt) ja teisel poolel isoleermaterjali kaitsekihiga kaetud kontaktliides klemmi kujul.
  Toodet kasutatakse juhtmete või kaablite, välja arvatud koaksiaalkaablid, ühendamiseks.
  Toode võimaldab luua ühenduse isaskontakti torkamisega emaskontakti ilma tööriista kasutamata.
  Vt pilti (*1). | 8536 69 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8536 , 8536 69 ja 8536 69 90 sõnastusega.
  Tootel on teise kontaktliidesega varustatud pistiku („isaskontakt“) või pistikupesa („emaskontakt“) objektiivsed omadused (vt ka harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavad märkused, rubriik 8536 , III rühm, A osa, punkt 1 ning ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused alamrubriikidele 8536 69 10 kuni 8536 69 90 ). Seepärast ei või seda klassifitseerida alamrubriigi 8536 90 10 alla kui muud ühendused ja kontaktelemendid juhtmetele ja kaablitele.
  Järelikult tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8536 69 90 alla kui muud pistikud ja pistikupesad. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

Kaablite pistmikud, vasest (isas- või emaskontakt), pingele kuni 1 000  V.

Tootel on ühel poolel kas pistik (nn isaskontakt e sõrmkontakt) või pistikupesa (nn emaskontakt ehk haardkontakt) ja teisel poolel isoleermaterjali kaitsekihiga kaetud kontaktliides klemmi kujul.

Toodet kasutatakse juhtmete või kaablite, välja arvatud koaksiaalkaablid, ühendamiseks.

Toode võimaldab luua ühenduse isaskontakti torkamisega emaskontakti ilma tööriista kasutamata.

Vt pilti (*1).

8536 69 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8536 , 8536 69 ja 8536 69 90 sõnastusega.

Tootel on teise kontaktliidesega varustatud pistiku („isaskontakt“) või pistikupesa („emaskontakt“) objektiivsed omadused (vt ka harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavad märkused, rubriik 8536 , III rühm, A osa, punkt 1 ning ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused alamrubriikidele 8536 69 10 kuni 8536 69 90 ). Seepärast ei või seda klassifitseerida alamrubriigi 8536 90 10 alla kui muud ühendused ja kontaktelemendid juhtmetele ja kaablitele.

Järelikult tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8536 69 90 alla kui muud pistikud ja pistikupesad.

---

(*1)  Pilt on üksnes illustreeriv.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2042,

18. detsember 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1152 seoses WLTP katse tingimuste selgitamise ja tüübikinnitusandmete seirega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2 heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 13 lõike 6 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et võtta arvesse erinevust uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) kohaselt ja uue kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt mõõdetud CO2 heite vahel, võeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1152 (2) kasutusele meetod CO2 heite väärtuste vastavusse seadmiseks väikeste tarbesõidukite puhul. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et võtta arvesse erinevust uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) kohaselt ja uue kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt mõõdetud CO2 heite vahel, võeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1152 (2) kasutusele meetod CO2 heite väärtuste vastavusse seadmiseks väikeste tarbesõidukite puhul.

| (2) | Vastavusmeetodiga tuleb saavutada tulemused, millega tagatakse, et määruses (EL) nr 510/2011 sätestatud vähendamise nõuded on vanas ja uues katsemenetluses oma ranguselt võrreldavad. Tüübikinnitusasutused ja tehnilised teenistused peaksid seega koos tootjatega püüdma tagada, et WLTP ja NEDC katsed tehakse käesoleva määruse kohaldamiseks katsetingimustes, mis on võrreldavad ja kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavusmeetodiga tuleb saavutada tulemused, millega tagatakse, et määruses (EL) nr 510/2011 sätestatud vähendamise nõuded on vanas ja uues katsemenetluses oma ranguselt võrreldavad. Tüübikinnitusasutused ja tehnilised teenistused peaksid seega koos tootjatega püüdma tagada, et WLTP ja NEDC katsed tehakse käesoleva määruse kohaldamiseks katsetingimustes, mis on võrreldavad ja kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega.

| (3) | Selleks on vaja selgitada teatavaid üksikasju WLTP katsetingimustes ja neid tuleks kohaldada teisenduste tegemisel selleks, et saada 2020. aastal esmaregistreeritud sõidukite CO2 heite seireks vajalikke WLTP ja NEDC tsükli andmeid. Neid selgitusi tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (3) sätestatud menetlusi ja nõudeid ega mõjutaks selle alusel heakskiidetud tüübikinnituste kehtivust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks on vaja selgitada teatavaid üksikasju WLTP katsetingimustes ja neid tuleks kohaldada teisenduste tegemisel selleks, et saada 2020. aastal esmaregistreeritud sõidukite CO2 heite seireks vajalikke WLTP ja NEDC tsükli andmeid. Neid selgitusi tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (3) sätestatud menetlusi ja nõudeid ega mõjutaks selle alusel heakskiidetud tüübikinnituste kehtivust.

| (4) | Lisaks on vaja kindlaks teha, milline on 2020. aastal erinevus selliste CO2 heite väärtuste vahel, mille on esitanud tootjad seoses WLTP-põhise tüübikinnitusega, ja vastavalt määrusele (EL) 2017/1151 mõõdetud heite väärtuste vahel. Seepärast peaksid tootjad olema kohustatud arvutama kõigi uute, 2020. kalendriaastal registreeritud väikeste tarbesõidukite WLTP-põhised CO2 heited, kasutades interpoleerimisel sisendväärtustena H- ja L-sõiduki mõõdetud heidet, ning esitama komisjonile sellekohase aruande. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks on vaja kindlaks teha, milline on 2020. aastal erinevus selliste CO2 heite väärtuste vahel, mille on esitanud tootjad seoses WLTP-põhise tüübikinnitusega, ja vastavalt määrusele (EL) 2017/1151 mõõdetud heite väärtuste vahel. Seepärast peaksid tootjad olema kohustatud arvutama kõigi uute, 2020. kalendriaastal registreeritud väikeste tarbesõidukite WLTP-põhised CO2 heited, kasutades interpoleerimisel sisendväärtustena H- ja L-sõiduki mõõdetud heidet, ning esitama komisjonile sellekohase aruande.

| (5) | Piiratud arvu interpolatsioonitüüpkondade puhul on 2020. aastal kättesaadavad üksnes H-sõiduki mõõdetud väärtused. Selliste tüüpkondade arvu tuleks tähelepanelikult jälgida ja komisjon peaks kaaluma võimalust jätta kõnealused tüüpkonnad 2020. aasta võrdlusandmete arvutamisest välja, kui selliste tüüpkondade arv peaks võrreldes 2018. aasta olukorraga märkimisväärselt suurenema. |
| --- | --- |

(5)

Piiratud arvu interpolatsioonitüüpkondade puhul on 2020. aastal kättesaadavad üksnes H-sõiduki mõõdetud väärtused. Selliste tüüpkondade arvu tuleks tähelepanelikult jälgida ja komisjon peaks kaaluma võimalust jätta kõnealused tüüpkonnad 2020. aasta võrdlusandmete arvutamisest välja, kui selliste tüüpkondade arv peaks võrreldes 2018. aasta olukorraga märkimisväärselt suurenema.

| (6) | Tuleks parandada heitekatsete läbipaistvust ning WLTP katsete andmed ja vastavusvahendi tulemused tuleks teha komisjonile kättesaadavaks. See võimaldab komisjonil kiiresti kindlaks teha menetluste rakendamisega seotud küsimused ja võimalikud vastuolud ning nendega tegeleda. Seepärast tuleks sisendandmete tabel täita iga tehtud WLTP katse kohta ja täielik tabel saata komisjonile vastavusvahendi andmevahetuse käigus. Konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleks sisendandmekogum andmete edastamiseks krüpteerida. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks parandada heitekatsete läbipaistvust ning WLTP katsete andmed ja vastavusvahendi tulemused tuleks teha komisjonile kättesaadavaks. See võimaldab komisjonil kiiresti kindlaks teha menetluste rakendamisega seotud küsimused ja võimalikud vastuolud ning nendega tegeleda. Seepärast tuleks sisendandmete tabel täita iga tehtud WLTP katse kohta ja täielik tabel saata komisjonile vastavusvahendi andmevahetuse käigus. Konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleks sisendandmekogum andmete edastamiseks krüpteerida.

| (7) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2017/1152 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel 6a:

  „Artikkel 6a
  WLTP mõõtmistulemuste aruandlus

  1.   Tootjad arvutavad iga uue, 2020. aastal registreeritud väikese tarbesõiduki CO2 koguheite vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.4 teises lõigus esitatud valemile, kus näitajad MCO2-H ja MCO2-L asendatakse asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul väärtustega MCO2,C,5, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kannetest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk) ja 2.5.1.2.3 (L-sõiduk), nagu on esitatud määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud näidises.
  Kui üksiksõiduki kogu tsükli CO2 heide määratakse üksnes H-sõiduki puhul, esitavad tootjad MCO2,C,5 väärtuse, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk).
  Tootja esitab komisjonile kõnealused CO2 heite väärtused koos arvutamiseks kasutatud MCO2,C,5 väärtustega hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon sai kätte 2020. aasta esialgsed andmed, ning laadib kõnealused andmed üles tootja kontole Euroopa Keskkonnaameti hallatavas ettevõtlusandmete hoidlas.


  2.   Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei esitata nimetatud tähtaja jooksul, kasutab komisjon EÜ tüübikinnitustunnistuse kandes 2.5.1.2.3 registreeritud väärtust ja käsitab kõnealust väärtust lõike 1 kohaldamisel kogu tsükli CO2 heitena kõigi selliste interpolatsioonitüüpkonna uute registreeritud sõidukite puhul, millele on tüübikinnitustunnistus väljastatud, ja vajaduse korral nende tüüpkondade puhul, kus on olemas üksnes H-sõiduki mõõtmisandmed.“ |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel 6a:

„Artikkel 6a

WLTP mõõtmistulemuste aruandlus

1.   Tootjad arvutavad iga uue, 2020. aastal registreeritud väikese tarbesõiduki CO2 koguheite vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.4 teises lõigus esitatud valemile, kus näitajad MCO2-H ja MCO2-L asendatakse asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul väärtustega MCO2,C,5, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kannetest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk) ja 2.5.1.2.3 (L-sõiduk), nagu on esitatud määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud näidises.

Kui üksiksõiduki kogu tsükli CO2 heide määratakse üksnes H-sõiduki puhul, esitavad tootjad MCO2,C,5 väärtuse, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk).

Tootja esitab komisjonile kõnealused CO2 heite väärtused koos arvutamiseks kasutatud MCO2,C,5 väärtustega hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon sai kätte 2020. aasta esialgsed andmed, ning laadib kõnealused andmed üles tootja kontole Euroopa Keskkonnaameti hallatavas ettevõtlusandmete hoidlas.

2.   Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei esitata nimetatud tähtaja jooksul, kasutab komisjon EÜ tüübikinnitustunnistuse kandes 2.5.1.2.3 registreeritud väärtust ja käsitab kõnealust väärtust lõike 1 kohaldamisel kogu tsükli CO2 heitena kõigi selliste interpolatsioonitüüpkonna uute registreeritud sõidukite puhul, millele on tüübikinnitustunnistus väljastatud, ja vajaduse korral nende tüüpkondade puhul, kus on olemas üksnes H-sõiduki mõõtmisandmed.“

| 2) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Lisatakse järgmised punktid 2.2a ja 2.2b:
  „2.2a.   WLTP katse tingimused
  Selleks et WLTP katset saaks käsitada asjakohasena vastavalt käesoleva määruse I lisa punktile 2.2 ja punktis 2.4 sätestatud sisendandmete määramiseks, kohaldatakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisas sätestatud katsetingimusi koos järgmiste täpsustustega:






  a) | WLTP katse andmete korrigeerimist CO2 heite massi puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punkti 2. liitele kohaldatakse olenemata kõnealuse liite punkti 3.4.4 alapunktist a kõikide selliste katsetulemuste suhtes. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Lisatakse järgmised punktid 2.2a ja 2.2b:

„2.2a.   WLTP katse tingimused

Selleks et WLTP katset saaks käsitada asjakohasena vastavalt käesoleva määruse I lisa punktile 2.2 ja punktis 2.4 sätestatud sisendandmete määramiseks, kohaldatakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisas sätestatud katsetingimusi koos järgmiste täpsustustega:

a)

WLTP katse andmete korrigeerimist CO2 heite massi puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punkti 2. liitele kohaldatakse olenemata kõnealuse liite punkti 3.4.4 alapunktist a kõikide selliste katsetulemuste suhtes.

2

| b) | Kui katsesõiduk on varustatud tehnilise lahendusega, mis mõjutab selle CO2 heidet, sealhulgas (kuid mitte ainult) punktis 2.4 sätestatud sisendandmete tabeli kannetes 42–50 osutatud süsteemidega, ning mis peavad katse ajal kasutuses olema, peavad sellised süsteemid, ilma et see piiraks määruses (EL) 2017/1151 sätestatud nõudeid ja olenemata kohaldatud katsemenetlusest (NEDC või WLTP), sõiduki katse ajal töötama. |
| --- | --- |

b)

Kui katsesõiduk on varustatud tehnilise lahendusega, mis mõjutab selle CO2 heidet, sealhulgas (kuid mitte ainult) punktis 2.4 sätestatud sisendandmete tabeli kannetes 42–50 osutatud süsteemidega, ning mis peavad katse ajal kasutuses olema, peavad sellised süsteemid, ilma et see piiraks määruses (EL) 2017/1151 sätestatud nõudeid ja olenemata kohaldatud katsemenetlusest (NEDC või WLTP), sõiduki katse ajal töötama.

2

| c) | Kui katsesõiduk on automaatkäigukastiga, kasutatakse olenemata kohaldatud katsemenetlusest sama juhi valitavat režiimi. Kui WLTP katse jaoks kasutatakse parimat ja halvimat režiimi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 6. liite punkti 1.2 alapunktile c, kasutatakse vastavusvahendi sisendina ja kõigis NEDC füüsilistes katsetes halvimat režiimi. |
| --- | --- |

c)

Kui katsesõiduk on automaatkäigukastiga, kasutatakse olenemata kohaldatud katsemenetlusest sama juhi valitavat režiimi. Kui WLTP katse jaoks kasutatakse parimat ja halvimat režiimi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 6. liite punkti 1.2 alapunktile c, kasutatakse vastavusvahendi sisendina ja kõigis NEDC füüsilistes katsetes halvimat režiimi.

| d) | Kui katsesõiduk on käsikäigukastiga, määratakse näitaja nmin_drive_set määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa lõike 2 punkti 3 alapunktis k esitatud valemiga.
  Tüübikinnitusasutuse või, kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse nõusolekul võib tootja arvutada käiguvahetuspunkte erinevalt, tingimusel et see on põhjendatud, arvestades sõiduki juhitavust ja seda, et vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa punktile 3.4 kohaldatud täiendav võimsuse ohutusvaru ei ületa 20 %. |
| --- | --- |

d)

Kui katsesõiduk on käsikäigukastiga, määratakse näitaja nmin_drive_set määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa lõike 2 punkti 3 alapunktis k esitatud valemiga.

min_drive_set

Tüübikinnitusasutuse või, kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse nõusolekul võib tootja arvutada käiguvahetuspunkte erinevalt, tingimusel et see on põhjendatud, arvestades sõiduki juhitavust ja seda, et vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa punktile 3.4 kohaldatud täiendav võimsuse ohutusvaru ei ületa 20 %.

Punktides a–d osutatud tingimusi kohaldatakse käesoleva määruse kohaselt tehtavaks korrelatsiooniks, ilma et see piiraks määruse (EL) 2017/1151 sätteid ja kõnealuse määruse kohaselt antud tüübikinnitusi.

2.2b.   WLTP katsetingimuste kohaldatavus

Punkti 2.2a punktides a–d osutatud täpsustusi kohaldatakse järgmiselt.

| a) | Uute sõidukitüüpide puhul kohaldatakse neid alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

a)

Uute sõidukitüüpide puhul kohaldatakse neid alates käesoleva määruse jõustumisest.

| b) | Olemasolevate sõidukitüüpide puhul peavad tootjad selliste sõidukitüüpide puhul, mis on lastud turule 2020. aastal, esitama tüübikinnitusasutusele tõendi, mille põhjal tüübikinnitusasutus saab kinnitada, kas punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud tingimused on WLTP-põhistes tüübikinnituskatsetes täidetud.
  Kinnituses märgitakse interpolatsioonitüüpkonna tunnus ja kinnitus iga katsetingimuse kohta, millele on osutatud punktides a–d. Tüübikinnitusasutus väljastab tootjale kinnituse ja tagab, et kinnitus registreeritakse ja tehakse komisjoni taotlusel viivitamata kättesaadavaks.
  Kui tüübikinnitusasutus ei saa ühe või mitme osutatud katsetingimuse kohta kinnitada, et need on täidetud, peab tootja tagama, et uus WLTP katse või vajaduse korral määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa kohased katseseeriad tehakse tüübikinnitusasutuse või kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse järelevalve all, kasutades punkti 2.2a alapunktides a–d sätestatud katsetingimusi asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul, sealhulgas uut korrelatsiooni vastavalt käesolevale määrusele.
  Tootja võib juhul, kui ainult punkti 2.2a alapunktis a osutatud katsetingimus ei ole täidetud, korrigeerida kõnealust väärtust sisendandmete tabelis, ilma et selleks oleks vaja uut WLTP katset. |
| --- | --- |

b)

Olemasolevate sõidukitüüpide puhul peavad tootjad selliste sõidukitüüpide puhul, mis on lastud turule 2020. aastal, esitama tüübikinnitusasutusele tõendi, mille põhjal tüübikinnitusasutus saab kinnitada, kas punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud tingimused on WLTP-põhistes tüübikinnituskatsetes täidetud.

Kinnituses märgitakse interpolatsioonitüüpkonna tunnus ja kinnitus iga katsetingimuse kohta, millele on osutatud punktides a–d. Tüübikinnitusasutus väljastab tootjale kinnituse ja tagab, et kinnitus registreeritakse ja tehakse komisjoni taotlusel viivitamata kättesaadavaks.

Kui tüübikinnitusasutus ei saa ühe või mitme osutatud katsetingimuse kohta kinnitada, et need on täidetud, peab tootja tagama, et uus WLTP katse või vajaduse korral määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa kohased katseseeriad tehakse tüübikinnitusasutuse või kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse järelevalve all, kasutades punkti 2.2a alapunktides a–d sätestatud katsetingimusi asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul, sealhulgas uut korrelatsiooni vastavalt käesolevale määrusele.

Tootja võib juhul, kui ainult punkti 2.2a alapunktis a osutatud katsetingimus ei ole täidetud, korrigeerida kõnealust väärtust sisendandmete tabelis, ilma et selleks oleks vaja uut WLTP katset.

Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus registreerib korduskatse või korrigeerimise ja vastavuse tulemused kooskõlas I lisa punktiga 5 ja korduskatse sisendandmetele tuginev täielik vastavusfail edastatakse komisjonile vastavalt punktile 3.1.1.2 hiljemalt 30. aprilliks 2021.
  “

| b) | Punkti 2.4 muudetakse järgmiselt.






  i) | Esimesse lõiku lisatakse järgmine lause:
  „Sisendandmete tabel täidetakse iga tehtud WLTP katse puhul.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 2.4 muudetakse järgmiselt.

i)

Esimesse lõiku lisatakse järgmine lause:

„Sisendandmete tabel täidetakse iga tehtud WLTP katse puhul.“

| ii) | Tabelit 1 muudetakse järgmiselt:






  — | kandes 56 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:


  „Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz pardadiagnostika puhul ja 10 Hz veojõustendi puhul, sammuga 0,1 km/h“; |
| --- | --- | --- |

ii)

Tabelit 1 muudetakse järgmiselt:

—

kandes 56 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:

„Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz pardadiagnostika puhul ja 10 Hz veojõustendi puhul, sammuga 0,1 km/h“;

| — | kandes 57 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:


  „Väärtuste loetelu: 1 Hz. Teoreetiline arvutuslik käiguvahetus tuleb esitada H- ja L-sõiduki kohta (vajaduse korral)“; |
| --- | --- |

—

kandes 57 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:

„Väärtuste loetelu: 1 Hz. Teoreetiline arvutuslik käiguvahetus tuleb esitada H- ja L-sõiduki kohta (vajaduse korral)“;

| — | kandes 61 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:


  „Väärtuste loetelu: 1 HZ (seadme proovivõtusagedus 20 Hz), lahutusvõimega 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga“; |
| --- | --- |

—

kandes 61 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:

„Väärtuste loetelu: 1 HZ (seadme proovivõtusagedus 20 Hz), lahutusvõimega 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga“;

| — | kanne 67 asendatakse järgmisega:










  „67 | Taastamistegur Ki multiplikatiivne/aditiivne H- ja L-sõiduki puhul | — | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liide | Kui sõidukil puudub perioodilise energiatagastuse süsteem, võetakse see tegur võrdseks 1-ga.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

—

kanne 67 asendatakse järgmisega:

„67

Taastamistegur Ki multiplikatiivne/aditiivne H- ja L-sõiduki puhul

—

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liide

Kui sõidukil puudub perioodilise energiatagastuse süsteem, võetakse see tegur võrdseks 1-ga.“

| — | Lisatakse järgmised uued kanded:










  „69 | Kütuse kütteväärtus | kWh/l | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide | Väärtus vastavalt määruse (EL) 2017/1151 tabelile A6.App2/1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 70 | WLTP katses kütusekulu H- ja L-sõiduki puhul | l/100 km | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa 6. punkt | 1. tüüpi katse tasakaalustamata kütusekulu |
| 71 | Taaslaetava energiasalvestussüsteemi nimipinge | V | Vastavalt standardile DIN EN 60050-482 | Madalpingeakude puhul määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liite määratluse kohaselt |
| 72 | ATCT tüüpkonna parandustegur | — | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6a. all-lisa | ATCT tüüpkonna parandustegur (14 °C parandus) |
| 73 | WLTP katses kiiruse ja vahemaa korrigeerimine | — | Määrus (EL) 2017/1151 | Kas parandus on tehtud?


  0 = Ei | 1 = Jah |
| 74 | WLTP katses RCB korrigeerimine | — | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide | Kas parandus on tehtud?


  0 = Ei | 1 = Jah |
| 75 | WLTP katsete arv | 1, 2 või 3 | | Märkida kas katseandmed on võetud esimesest, teisest või kolmandast WLTP katsest |
| 76 | H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhine esitatud väärtus | g/km | Tootja avaldus | H-ja L sõiduki WLTP-põhine esitatud väärtus peaks sisaldama kõiki korrigeerimisi (vajaduse korral) |
| 77 | H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhise CO2 heite mõõdetud ja parandatud väärtus | g/km | MCO2,C,5 väärtused määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liite põhjal | H- ja L-sõiduki kogu tsükli mõõdetud CO2 heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone. 2. ja 3. WLTP katse puhul esitatakse kõik mõõtmistulemused. |
| 78 | WLTP korduskatse | — | I lisa punkti 2.2b alapunkt b | Märkida milliste I lisa punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud katsetingimustel korduskatse tehti.“ |

—

Lisatakse järgmised uued kanded:

„69

Kütuse kütteväärtus

kWh/l

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide

Väärtus vastavalt määruse (EL) 2017/1151 tabelile A6.App2/1

70

WLTP katses kütusekulu H- ja L-sõiduki puhul

l/100 km

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa 6. punkt

1. tüüpi katse tasakaalustamata kütusekulu

71

Taaslaetava energiasalvestussüsteemi nimipinge

V

Vastavalt standardile DIN EN 60050-482

Madalpingeakude puhul määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liite määratluse kohaselt

72

ATCT tüüpkonna parandustegur

—

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6a. all-lisa

ATCT tüüpkonna parandustegur (14 °C parandus)

73

WLTP katses kiiruse ja vahemaa korrigeerimine

—

Määrus (EL) 2017/1151

Kas parandus on tehtud?

0 = Ei | 1 = Jah

74

WLTP katses RCB korrigeerimine

—

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide

Kas parandus on tehtud?

0 = Ei | 1 = Jah

75

WLTP katsete arv

1, 2 või 3

Märkida kas katseandmed on võetud esimesest, teisest või kolmandast WLTP katsest

76

H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhine esitatud väärtus

g/km

Tootja avaldus

H-ja L sõiduki WLTP-põhine esitatud väärtus peaks sisaldama kõiki korrigeerimisi (vajaduse korral)

77

H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhise CO2 heite mõõdetud ja parandatud väärtus

g/km

MCO2,C,5 väärtused määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liite põhjal

H- ja L-sõiduki kogu tsükli mõõdetud CO2 heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone. 2. ja 3. WLTP katse puhul esitatakse kõik mõõtmistulemused.

78

WLTP korduskatse

—

I lisa punkti 2.2b alapunkt b

Märkida milliste I lisa punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud katsetingimustel korduskatse tehti.“

| c) | Punkti 3.1.1.1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

c)

Punkti 3.1.1.1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a jäetakse välja;

| ii) | punktis c asendatakse alapunkt iii järgmisega:






  „iii) | sisendandmed, nagu on kirjeldatud punktis 2.4.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis c asendatakse alapunkt iii järgmisega:

„iii)

sisendandmed, nagu on kirjeldatud punktis 2.4.“;

| iii) | lisatakse järgmine lõik:

  „Konfidentsiaalsuse tagamiseks punktis c osutatud kokkuvõte krüpteeritakse.“ |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõik:

„Konfidentsiaalsuse tagamiseks punktis c osutatud kokkuvõte krüpteeritakse.“

| d) | Punkt 3.1.1.2 asendatakse järgmisega:
  „3.1.1.2.   Täielik vastavusfail
  Kui punkti 3.1.1.1 kohane vastavusvahendi tulemuste originaalaruanne on koostatud vastavalt punktile 3.1.1.1, laadib tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus punkti 3.1.1.1 alapunktis c osutatud kokkuvõtte komisjoni serverisse, kust saabub saatjale kättesaamise kinnitus (ja asjaomastele komisjoni talitustele koopia), millele on lisatud juhuslik täisarv vahemikus 0–99 ning kokkuvõtte räsi, mis seob üheselt kõnealuse numbri vastavusvahendi tulemuste originaalaruandega, mille on komisjoni server digitaalselt allkirjastanud.
  Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus loob täieliku vastavusfaili, mis sisaldab punktis 3.1.1.1 osutatud vastavusvahendi tulemuste originaalaruannet ja komisjoni serverist saadetud vastust. Tüübikinnitusasutus säilitab faili kui direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa kohast katsearuannet.“ |
| --- | --- |

d)

Punkt 3.1.1.2 asendatakse järgmisega:

„3.1.1.2.   Täielik vastavusfail

Kui punkti 3.1.1.1 kohane vastavusvahendi tulemuste originaalaruanne on koostatud vastavalt punktile 3.1.1.1, laadib tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus punkti 3.1.1.1 alapunktis c osutatud kokkuvõtte komisjoni serverisse, kust saabub saatjale kättesaamise kinnitus (ja asjaomastele komisjoni talitustele koopia), millele on lisatud juhuslik täisarv vahemikus 0–99 ning kokkuvõtte räsi, mis seob üheselt kõnealuse numbri vastavusvahendi tulemuste originaalaruandega, mille on komisjoni server digitaalselt allkirjastanud.

Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus loob täieliku vastavusfaili, mis sisaldab punktis 3.1.1.1 osutatud vastavusvahendi tulemuste originaalaruannet ja komisjoni serverist saadetud vastust. Tüübikinnitusasutus säilitab faili kui direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa kohast katsearuannet.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 2 alapunkte c ja d kohaldatakse alates 1. veebruarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1152, millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemeetodi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul ja muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 293/2012 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 644).

2

(3)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

3

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/58

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2043,

18. detsember 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153 seoses WLTP katse tingimuste selgitamise ja tüübikinnitusandmete seirega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 13 lõike 7 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et võtta arvesse erinevust uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) kohaselt ja uue kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt mõõdetud CO2 heite vahel, võeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1153 (2) kasutusele meetod CO2 heite väärtuste vastavusse seadmiseks sõiduautode puhul. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et võtta arvesse erinevust uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) kohaselt ja uue kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt mõõdetud CO2 heite vahel, võeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1153 (2) kasutusele meetod CO2 heite väärtuste vastavusse seadmiseks sõiduautode puhul.

| (2) | Vastavusmeetodiga tuleb saavutada tulemused, millega tagatakse, et määruses (EÜ) nr 443/2009 sätestatud vähendamise nõuded on vanas ja uues katsemenetluses oma ranguselt võrreldavad. Tüübikinnitusasutused ja tehnilised teenistused peaksid seega koos tootjatega püüdma tagada, et WLTP ja NEDC katsed tehakse käesoleva määruse kohaldamiseks katsetingimustes, mis on võrreldavad ja kooskõlas käesoleva määruse eesmärgiga. |
| --- | --- |

(2)

Vastavusmeetodiga tuleb saavutada tulemused, millega tagatakse, et määruses (EÜ) nr 443/2009 sätestatud vähendamise nõuded on vanas ja uues katsemenetluses oma ranguselt võrreldavad. Tüübikinnitusasutused ja tehnilised teenistused peaksid seega koos tootjatega püüdma tagada, et WLTP ja NEDC katsed tehakse käesoleva määruse kohaldamiseks katsetingimustes, mis on võrreldavad ja kooskõlas käesoleva määruse eesmärgiga.

| (3) | Selleks on vaja selgitada teatavaid üksikasju WLTP katsetingimustes ja neid tuleks kohaldada teisenduste tegemisel selleks, et saada 2020. aastal esmaregistreeritud sõidukite CO2 heite seireks vajalikke WLTP ja NEDC tsükli andmeid. Neid selgitusi tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (3) sätestatud menetlusi ja nõudeid ega mõjutaks selle alusel heakskiidetud tüübikinnituste kehtivust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks on vaja selgitada teatavaid üksikasju WLTP katsetingimustes ja neid tuleks kohaldada teisenduste tegemisel selleks, et saada 2020. aastal esmaregistreeritud sõidukite CO2 heite seireks vajalikke WLTP ja NEDC tsükli andmeid. Neid selgitusi tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (3) sätestatud menetlusi ja nõudeid ega mõjutaks selle alusel heakskiidetud tüübikinnituste kehtivust.

| (4) | Lisaks on vaja kindlaks teha, milline on 2020. aastal erinevus selliste CO2 heite väärtuste vahel, mille on esitanud tootjad seoses heitega seotud tüübikinnitusega, ja vastavalt määrusele (EL) 2017/1151 mõõdetud heite väärtuste vahel. Seepärast peaksid tootjad olema kohustatud arvutama kõigi uute, 2020. kalendriaastal registreeritud sõiduautode WLTP-põhised CO2 heited, kasutades interpoleerimisel sisendväärtustena H- ja L-sõiduki mõõdetud heidet, ning esitama komisjonile sellekohase aruande. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks on vaja kindlaks teha, milline on 2020. aastal erinevus selliste CO2 heite väärtuste vahel, mille on esitanud tootjad seoses heitega seotud tüübikinnitusega, ja vastavalt määrusele (EL) 2017/1151 mõõdetud heite väärtuste vahel. Seepärast peaksid tootjad olema kohustatud arvutama kõigi uute, 2020. kalendriaastal registreeritud sõiduautode WLTP-põhised CO2 heited, kasutades interpoleerimisel sisendväärtustena H- ja L-sõiduki mõõdetud heidet, ning esitama komisjonile sellekohase aruande.

| (5) | Piiratud arvu interpolatsioonitüüpkondade puhul on 2020. aastal kättesaadavad üksnes H-sõiduki mõõdetud väärtused. Selliste tüüpkondade arvu tuleks tähelepanelikult jälgida ja komisjon peaks kaaluma võimalust jätta kõnealused tüüpkonnad 2020. aasta võrdlusandmete arvutamisest välja, kui selliste tüüpkondade arv peaks võrreldes 2018. aasta olukorraga märkimisväärselt suurenema. |
| --- | --- |

(5)

Piiratud arvu interpolatsioonitüüpkondade puhul on 2020. aastal kättesaadavad üksnes H-sõiduki mõõdetud väärtused. Selliste tüüpkondade arvu tuleks tähelepanelikult jälgida ja komisjon peaks kaaluma võimalust jätta kõnealused tüüpkonnad 2020. aasta võrdlusandmete arvutamisest välja, kui selliste tüüpkondade arv peaks võrreldes 2018. aasta olukorraga märkimisväärselt suurenema.

| (6) | Tuleks parandada heitekatsete läbipaistvust ning WLTP katsete andmed ja vastavusvahendi tulemused tuleks teha komisjonile kättesaadavaks. See võimaldab komisjonil kiiresti kindlaks teha menetluste rakendamisega seotud küsimused ja võimalikud vastuolud ning nendega tegeleda. Seepärast tuleks sisendandmete tabel täita iga tehtud WLTP katse kohta ja täielik tabel saata komisjonile vastavusvahendi andmevahetuse käigus. Konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleks sisendandmekogum andmete edastamiseks krüpteerida. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks parandada heitekatsete läbipaistvust ning WLTP katsete andmed ja vastavusvahendi tulemused tuleks teha komisjonile kättesaadavaks. See võimaldab komisjonil kiiresti kindlaks teha menetluste rakendamisega seotud küsimused ja võimalikud vastuolud ning nendega tegeleda. Seepärast tuleks sisendandmete tabel täita iga tehtud WLTP katse kohta ja täielik tabel saata komisjonile vastavusvahendi andmevahetuse käigus. Konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleks sisendandmekogum andmete edastamiseks krüpteerida.

| (7) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2017/1153 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel 7a:

  „Artikkel 7a
  WLTP mõõtmistulemuste aruandlus

  1.   Tootjad arvutavad iga uue, 2020. aastal registreeritud sõiduauto CO2 koguheite vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.4 teises lõigus esitatud valemile, kus näitajad MCO2-H ja MCO2-L asendatakse asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul väärtustega MCO2,C,5, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kannetest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk) ja 2.5.1.2.3 (L-sõiduk), nagu on esitatud määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud näidises.
  Kui üksiksõiduki kogu tsükli CO2 heide määratakse üksnes H-sõiduki puhul, esitavad tootjad MCO2,C,5 väärtuse, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk).
  Tootjad esitavad komisjonile kõnealused CO2 heite väärtused koos arvutamiseks kasutatud MCO2,C,5 väärtustega hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon sai kätte 2020. aasta esialgsed andmed, ning laadivad kõnealused andmed üles tootja kontole Euroopa Keskkonnaameti hallatavas ettevõtlusandmete hoidlas.


  2.   Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei esitata nimetatud tähtaja jooksul, kasutab komisjon EÜ tüübikinnitustunnistuse kandes 2.5.1.2.3 registreeritud väärtust ja käsitab kõnealust väärtust lõike 1 kohaldamisel kogu tsükli CO2 heitena kõigi selliste interpolatsioonitüüpkonna uute registreeritud sõidukite puhul, millele on tüübikinnitustunnistus väljastatud, ja vajaduse korral kandes 2.5.1.1.3 esitatud väärtust nende tüüpkondade puhul, kus on olemas üksnes H-sõiduki mõõtmisandmed.


  3.   Komisjon jälgib, kui palju on selliseid interpolatsioonitüüpkondi, mille puhul määratakse iga tootja CO2 heide kindlaks lähtuvalt H-sõidukist, ja kui selliste tüüpkondade arv võrreldes olukorraga 2018. aastal suureneb, hindab, kuidas see suurenemine mõjutab lõikes 1 osutatud arvutust, ja kui see on asjakohane, jätab need tüüpkonnad arvutusest välja.“ |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel 7a:

„Artikkel 7a

WLTP mõõtmistulemuste aruandlus

1.   Tootjad arvutavad iga uue, 2020. aastal registreeritud sõiduauto CO2 koguheite vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.4 teises lõigus esitatud valemile, kus näitajad MCO2-H ja MCO2-L asendatakse asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul väärtustega MCO2,C,5, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kannetest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk) ja 2.5.1.2.3 (L-sõiduk), nagu on esitatud määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud näidises.

Kui üksiksõiduki kogu tsükli CO2 heide määratakse üksnes H-sõiduki puhul, esitavad tootjad MCO2,C,5 väärtuse, mis on võetud EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk).

Tootjad esitavad komisjonile kõnealused CO2 heite väärtused koos arvutamiseks kasutatud MCO2,C,5 väärtustega hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon sai kätte 2020. aasta esialgsed andmed, ning laadivad kõnealused andmed üles tootja kontole Euroopa Keskkonnaameti hallatavas ettevõtlusandmete hoidlas.

2.   Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei esitata nimetatud tähtaja jooksul, kasutab komisjon EÜ tüübikinnitustunnistuse kandes 2.5.1.2.3 registreeritud väärtust ja käsitab kõnealust väärtust lõike 1 kohaldamisel kogu tsükli CO2 heitena kõigi selliste interpolatsioonitüüpkonna uute registreeritud sõidukite puhul, millele on tüübikinnitustunnistus väljastatud, ja vajaduse korral kandes 2.5.1.1.3 esitatud väärtust nende tüüpkondade puhul, kus on olemas üksnes H-sõiduki mõõtmisandmed.

3.   Komisjon jälgib, kui palju on selliseid interpolatsioonitüüpkondi, mille puhul määratakse iga tootja CO2 heide kindlaks lähtuvalt H-sõidukist, ja kui selliste tüüpkondade arv võrreldes olukorraga 2018. aastal suureneb, hindab, kuidas see suurenemine mõjutab lõikes 1 osutatud arvutust, ja kui see on asjakohane, jätab need tüüpkonnad arvutusest välja.“

| 2) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Lisatakse järgmised punktid 2.2a ja 2.2b:
  „2.2a.   WLTP katse tingimused
  Selleks et WLTP katset saaks käsitada asjakohasena vastavalt punktile 2.2 ja punktis 2.4 sätestatud sisendandmete määramiseks, kohaldatakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisas sätestatud katsetingimusi koos järgmiste täpsustustega:






  a) | WLTP katse andmete korrigeerimist CO2 heite massi puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liitele kohaldatakse olenemata kõnealuse liite punkti 3.4.4 alapunktist a kõikide selliste katsetulemuste suhtes. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Lisatakse järgmised punktid 2.2a ja 2.2b:

„2.2a.   WLTP katse tingimused

Selleks et WLTP katset saaks käsitada asjakohasena vastavalt punktile 2.2 ja punktis 2.4 sätestatud sisendandmete määramiseks, kohaldatakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisas sätestatud katsetingimusi koos järgmiste täpsustustega:

a)

WLTP katse andmete korrigeerimist CO2 heite massi puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liitele kohaldatakse olenemata kõnealuse liite punkti 3.4.4 alapunktist a kõikide selliste katsetulemuste suhtes.

2

| b) | Kui katsesõiduk on varustatud tehnilise lahendusega, mis mõjutab selle CO2 heidet, sealhulgas (kuid mitte ainult) punktis 2.4 sätestatud sisendandmete tabeli kannetes 42–50 osutatud süsteemidega, ning mis peavad katse ajal kasutuses olema, peavad sellised süsteemid, ilma et see piiraks määruses (EL) 2017/1151 sätestatud nõudeid ja olenemata kohaldatud katsemenetlusest (NEDC või WLTP), sõiduki katse ajal töötama. |
| --- | --- |

b)

Kui katsesõiduk on varustatud tehnilise lahendusega, mis mõjutab selle CO2 heidet, sealhulgas (kuid mitte ainult) punktis 2.4 sätestatud sisendandmete tabeli kannetes 42–50 osutatud süsteemidega, ning mis peavad katse ajal kasutuses olema, peavad sellised süsteemid, ilma et see piiraks määruses (EL) 2017/1151 sätestatud nõudeid ja olenemata kohaldatud katsemenetlusest (NEDC või WLTP), sõiduki katse ajal töötama.

2

| c) | Kui katsesõiduk on automaatkäigukastiga, kasutatakse olenemata kohaldatud katsemenetlusest sama juhi valitavat režiimi. Kui WLTP katsete jaoks kasutatakse parimat ja halvimat režiimi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 6. liite punkti 1.2 alapunktile c, kasutatakse vastavusvahendi sisendina ja kõigis NEDC füüsilistes katsetes halvimat režiimi. |
| --- | --- |

c)

Kui katsesõiduk on automaatkäigukastiga, kasutatakse olenemata kohaldatud katsemenetlusest sama juhi valitavat režiimi. Kui WLTP katsete jaoks kasutatakse parimat ja halvimat režiimi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 6. liite punkti 1.2 alapunktile c, kasutatakse vastavusvahendi sisendina ja kõigis NEDC füüsilistes katsetes halvimat režiimi.

| d) | Kui katsesõiduk on käsikäigukastiga, määratakse näitaja nmin_drive_set määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa lõike 2 punkti 3 alapunktis k esitatud valemiga.
  Tüübikinnitusasutuse või, kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse nõusolekul võib tootja arvutada käiguvahetuspunkte erinevalt, tingimusel et see on põhjendatud, arvestades sõiduki juhitavust ja seda, et vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa punktile 3.4 kohaldatud täiendav võimsuse ohutusvaru ei ületa 20 %.
  Punktides a–d osutatud tingimusi kohaldatakse käesoleva määruse kohaselt tehtavaks korrelatsiooniks, ilma et see piiraks määruse (EL) 2017/1151 sätteid ja kõnealuse määruse kohaselt antud tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

d)

Kui katsesõiduk on käsikäigukastiga, määratakse näitaja nmin_drive_set määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa lõike 2 punkti 3 alapunktis k esitatud valemiga.

min_drive_set

Tüübikinnitusasutuse või, kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse nõusolekul võib tootja arvutada käiguvahetuspunkte erinevalt, tingimusel et see on põhjendatud, arvestades sõiduki juhitavust ja seda, et vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 2. all-lisa punktile 3.4 kohaldatud täiendav võimsuse ohutusvaru ei ületa 20 %.

Punktides a–d osutatud tingimusi kohaldatakse käesoleva määruse kohaselt tehtavaks korrelatsiooniks, ilma et see piiraks määruse (EL) 2017/1151 sätteid ja kõnealuse määruse kohaselt antud tüübikinnitusi.

2.2b.   WLTP katsetingimuste kohaldatavus

Punkti 2.2a punktides a–d osutatud täpsustusi kohaldatakse järgmiselt.

| a) | Uute sõidukitüüpide puhul kohaldatakse neid alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

a)

Uute sõidukitüüpide puhul kohaldatakse neid alates käesoleva määruse jõustumisest.

| b) | Olemasolevate sõidukitüüpide puhul peavad tootjad selliste sõidukitüüpide puhul, mis on lastud turule 2020. aastal, esitama tüübikinnitusasutusele tõendi, mille põhjal tüübikinnitusasutus saab kinnitada, kas punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud tingimused on WLTP-põhistes tüübikinnituskatsetes täidetud.
  Kinnituses märgitakse interpolatsioonitüüpkonna tunnus ja kinnitus iga katsetingimuse kohta, millele on osutatud punktides a–d. Tüübikinnitusasutus väljastab tootjale kinnituse ja tagab, et kinnitus registreeritakse ja tehakse komisjoni taotlusel viivitamata kättesaadavaks.
  Kui tüübikinnitusasutus ei saa ühe või mitme osutatud katsetingimuse kohta kinnitada, et üks või mitu osutatud katsetingimust on täidetud, peab tootja tagama, et uus WLTP katse või vajaduse korral määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa kohased katseseeriad tehakse tüübikinnitusasutuse või kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse järelevalve all, kasutades punkti 2.2a alapunktides a–d sätestatud katsetingimusi asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul, sealhulgas uut korrelatsiooni vastavalt käesolevale määrusele.
  Tootja võib juhul, kui ainult punkti 2.2a alapunktis a osutatud katsetingimus ei ole täidetud, korrigeerida kõnealust väärtust sisendandmete tabelis, ilma et selleks oleks vaja uut WLTP katset.
  Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus registreerib korduskatse või korrigeerimise ja vastavuse tulemused kooskõlas I lisa punktiga 5 ja korduskatse sisendandmetele tuginev täielik vastavusfail edastatakse komisjonile vastavalt punktile 3.1.1.2 hiljemalt 30. aprilliks 2021.“ |
| --- | --- |

b)

Olemasolevate sõidukitüüpide puhul peavad tootjad selliste sõidukitüüpide puhul, mis on lastud turule 2020. aastal, esitama tüübikinnitusasutusele tõendi, mille põhjal tüübikinnitusasutus saab kinnitada, kas punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud tingimused on WLTP-põhistes tüübikinnituskatsetes täidetud.

Kinnituses märgitakse interpolatsioonitüüpkonna tunnus ja kinnitus iga katsetingimuse kohta, millele on osutatud punktides a–d. Tüübikinnitusasutus väljastab tootjale kinnituse ja tagab, et kinnitus registreeritakse ja tehakse komisjoni taotlusel viivitamata kättesaadavaks.

Kui tüübikinnitusasutus ei saa ühe või mitme osutatud katsetingimuse kohta kinnitada, et üks või mitu osutatud katsetingimust on täidetud, peab tootja tagama, et uus WLTP katse või vajaduse korral määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa kohased katseseeriad tehakse tüübikinnitusasutuse või kui see on asjakohane, tehnilise teenistuse järelevalve all, kasutades punkti 2.2a alapunktides a–d sätestatud katsetingimusi asjaomase interpolatsioonitüüpkonna puhul, sealhulgas uut korrelatsiooni vastavalt käesolevale määrusele.

Tootja võib juhul, kui ainult punkti 2.2a alapunktis a osutatud katsetingimus ei ole täidetud, korrigeerida kõnealust väärtust sisendandmete tabelis, ilma et selleks oleks vaja uut WLTP katset.

Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus registreerib korduskatse või korrigeerimise ja vastavuse tulemused kooskõlas I lisa punktiga 5 ja korduskatse sisendandmetele tuginev täielik vastavusfail edastatakse komisjonile vastavalt punktile 3.1.1.2 hiljemalt 30. aprilliks 2021.“

| b) | Punkti 2.4 muudetakse järgmiselt.






  i) | Esimesse lõiku lisatakse järgmine lause:

  „Sisendandmete tabel täidetakse iga tehtud WLTP katse puhul.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 2.4 muudetakse järgmiselt.

i)

Esimesse lõiku lisatakse järgmine lause:

„Sisendandmete tabel täidetakse iga tehtud WLTP katse puhul.“

| ii) | Tabelit 1 muudetakse järgmiselt:






  — | kandes 56 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:


  „Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz pardadiagnostika puhul ja 10 Hz veojõustendi puhul, sammuga 0,1 km/h“; |
| --- | --- | --- |

ii)

Tabelit 1 muudetakse järgmiselt:

—

kandes 56 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:

„Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz pardadiagnostika puhul ja 10 Hz veojõustendi puhul, sammuga 0,1 km/h“;

| — | kandes 57 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:


  „Väärtuste loetelu: 1 Hz. Teoreetiline arvutuslik käiguvahetus tuleb esitada H- ja L-sõiduki kohta (vajaduse korral)“; |
| --- | --- |

—

kandes 57 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:

„Väärtuste loetelu: 1 Hz. Teoreetiline arvutuslik käiguvahetus tuleb esitada H- ja L-sõiduki kohta (vajaduse korral)“;

| — | kandes 61 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:


  „Väärtuste loetelu: 1 HZ (seadme proovivõtusagedus 20 Hz), lahutusvõimega 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga“; |
| --- | --- |

—

kandes 61 asendatakse veeru „Märkused“ tekst järgmisega:

„Väärtuste loetelu: 1 HZ (seadme proovivõtusagedus 20 Hz), lahutusvõimega 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga“;

| — | kanne 67 asendatakse järgmisega:










  „67 | Taastamistegur Ki multiplikatiivne/aditiivne H- ja L-sõiduki puhul | — | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liide | Kui sõidukil puudub perioodilise energiatagastuse süsteem, võetakse see tegur võrdseks 1-ga.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

—

kanne 67 asendatakse järgmisega:

„67

Taastamistegur Ki multiplikatiivne/aditiivne H- ja L-sõiduki puhul

—

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liide

Kui sõidukil puudub perioodilise energiatagastuse süsteem, võetakse see tegur võrdseks 1-ga.“

| — | Lisatakse järgmised uued kanded:










  „69 | Kütuse kütteväärtus | kWh/l | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide | Väärtus vastavalt määruse (EL) 2017/1151 tabelile A6.App2/1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 70 | WLTP katses kütusekulu H- ja L-sõiduki puhul | l/100 km | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa 6. punkt | 1. tüüpi katse tasakaalustamata kütusekulu |
| 71 | Taaslaetava energiasalvestussüsteemi nimipinge | V | Vastavalt standardile DIN EN 60050-482 | Madalpingeakude puhul määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liite määratluse kohaselt |
| 72 | ATCT tüüpkonna parandustegur | — | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6a. all-lisa | ATCT tüüpkonna parandustegur (14 °C parandus) |
| 73 | WLTP katses kiiruse ja vahemaa korrigeerimine | — | Määrus (EL) 2017/1151 | Kas parandus on tehtud?


  0 = Ei | 1 = Jah |
| 74 | WLTP katses RCB korrigeerimine | — | Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide | Kas parandus on tehtud?


  0 = Ei | 1 = Jah |
| 75 | WLTP katsete arv | 1, 2 või 3 | | Märkida kas katseandmed on võetud esimesest, teisest või kolmandast WLTP katsest |
| 76 | H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhise CO2 heite deklareeritud väärtus | g/km | Tootja avaldus | H-ja L sõiduki WLTP-põhine esitatud väärtus peaks sisaldama kõiki korrigeerimisi (vajaduse korral) |
| 77 | H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhise CO2 heite mõõdetud ja parandatud väärtus | g/km | MCO2,C,5 väärtused määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liite põhjal | H- ja L-sõiduki kogu tsükli mõõdetud CO2 heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone. 2. ja 3. WLTP katse puhul esitatakse kõik mõõtmistulemused. |
| 78 | WLTP korduskatse | — | I lisa punkti 2.2b alapunkt b | Märkida milliste I lisa punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud katsetingimustel korduskatse tehti.“ |

—

Lisatakse järgmised uued kanded:

„69

Kütuse kütteväärtus

kWh/l

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide

Väärtus vastavalt määruse (EL) 2017/1151 tabelile A6.App2/1

70

WLTP katses kütusekulu H- ja L-sõiduki puhul

l/100 km

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa 6. punkt

1. tüüpi katse tasakaalustamata kütusekulu

71

Taaslaetava energiasalvestussüsteemi nimipinge

V

Vastavalt standardile DIN EN 60050-482

Madalpingeakude puhul määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liite määratluse kohaselt

72

ATCT tüüpkonna parandustegur

—

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6a. all-lisa

ATCT tüüpkonna parandustegur (14 °C parandus)

73

WLTP katses kiiruse ja vahemaa korrigeerimine

—

Määrus (EL) 2017/1151

Kas parandus on tehtud?

0 = Ei | 1 = Jah

74

WLTP katses RCB korrigeerimine

—

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liide

Kas parandus on tehtud?

0 = Ei | 1 = Jah

75

WLTP katsete arv

1, 2 või 3

Märkida kas katseandmed on võetud esimesest, teisest või kolmandast WLTP katsest

76

H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhise CO2 heite deklareeritud väärtus

g/km

Tootja avaldus

H-ja L sõiduki WLTP-põhine esitatud väärtus peaks sisaldama kõiki korrigeerimisi (vajaduse korral)

77

H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhise CO2 heite mõõdetud ja parandatud väärtus

g/km

MCO2,C,5 väärtused määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liite põhjal

H- ja L-sõiduki kogu tsükli mõõdetud CO2 heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone. 2. ja 3. WLTP katse puhul esitatakse kõik mõõtmistulemused.

78

WLTP korduskatse

—

I lisa punkti 2.2b alapunkt b

Märkida milliste I lisa punkti 2.2a alapunktides a–d osutatud katsetingimustel korduskatse tehti.“

| c) | Punkti 3.1.1.1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

c)

Punkti 3.1.1.1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a jäetakse välja;

| ii) | punktis c asendatakse alapunkt iii järgmisega:






  „iii) | sisendandmed, nagu on kirjeldatud punktis 2.4.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis c asendatakse alapunkt iii järgmisega:

„iii)

sisendandmed, nagu on kirjeldatud punktis 2.4.“;

| iii) | lisatakse järgmine lõik:

  „Konfidentsiaalsuse tagamiseks punktis c osutatud kokkuvõte krüpteeritakse.“ |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõik:

„Konfidentsiaalsuse tagamiseks punktis c osutatud kokkuvõte krüpteeritakse.“

| d) | Punkt 3.1.1.2 asendatakse järgmisega:
  „3.1.1.2.   Täielik vastavusfail
  Kui punkti 3.1.1.1 kohane vastavusvahendi tulemuste originaalaruanne on koostatud vastavalt punktile 3.1.1.1, laadib tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus punkti 3.1.1.1 alapunktis c osutatud kokkuvõtte komisjoni serverisse, kust saabub saatjale kättesaamise kinnitus (ja asjaomastele komisjoni talitustele koopia), millele on lisatud juhuslik täisarv vahemikus 0–99 ning kokkuvõtte räsi, mis seob üheselt kõnealuse numbri vastavusvahendi tulemuste originaalaruandega, mille on komisjoni server digitaalselt allkirjastanud.
  Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus loob täieliku vastavusfaili, mis sisaldab punktis 3.1.1.1 osutatud vastavusvahendi tulemuste originaalaruannet ja komisjoni serverist saadetud vastust. Tüübikinnitusasutus säilitab faili kui direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa kohast katsearuannet.“ |
| --- | --- |

d)

Punkt 3.1.1.2 asendatakse järgmisega:

„3.1.1.2.   Täielik vastavusfail

Kui punkti 3.1.1.1 kohane vastavusvahendi tulemuste originaalaruanne on koostatud vastavalt punktile 3.1.1.1, laadib tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus punkti 3.1.1.1 alapunktis c osutatud kokkuvõtte komisjoni serverisse, kust saabub saatjale kättesaamise kinnitus (ja asjaomastele komisjoni talitustele koopia), millele on lisatud juhuslik täisarv vahemikus 0–99 ning kokkuvõtte räsi, mis seob üheselt kõnealuse numbri vastavusvahendi tulemuste originaalaruandega, mille on komisjoni server digitaalselt allkirjastanud.

Tüübikinnitusasutus või vajaduse korral määratud tehniline teenistus loob täieliku vastavusfaili, mis sisaldab punktis 3.1.1.1 osutatud vastavusvahendi tulemuste originaalaruannet ja komisjoni serverist saadetud vastust. Tüübikinnitusasutus säilitab faili kui direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa kohast katsearuannet.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 2 alapunkte c ja d kohaldatakse alates 1. veebruarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 2. juuni 2017 rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

2

(3)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

3

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/63

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2044,

19. detsember 2018,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 113,4 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 271,2
  219,7
  333,0
  246,1 | 9
  24
  0
  16 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 340,2
  362,7 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 308,2 | 0 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

113,4

1

AR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

271,2

219,7

333,0

246,1

9

24

0

16

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

340,2

362,7

0

0

BR

CL

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

308,2

0

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

OTSUSED

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2045,

19. detsember 2018,

millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8239 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2007/701/EÜ (2) anti luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (edaspidi „mais NK603 × MON 810“) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta. Kõnealune luba hõlmab ka maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule laskmist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2007/701/EÜ (2) anti luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (edaspidi „mais NK603 × MON 810“) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta. Kõnealune luba hõlmab ka maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule laskmist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks.

| (2) | 20. oktoobril 2016 esitas äriühing Monsanto Europe N.V./S.A. komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 11 ja 23 taotluse eespool nimetatud loa pikendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

20. oktoobril 2016 esitas äriühing Monsanto Europe N.V./S.A. komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 11 ja 23 taotluse eespool nimetatud loa pikendamiseks.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) esitas 26. veebruaril 2018 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse (3). Amet tegi järelduse, et kõnealuse pikendustaotluse puhul puuduvad tõendid uute ohtude, muudetud kokkupuute või teaduslike ebamäärasuste kohta, mis võiks muuta maisi NK603 × MON 810 kohta tehtud esialgse riskihindamise järeldusi, mille amet oli 2005. aastal (4) vastu võtnud. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) esitas 26. veebruaril 2018 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse (3). Amet tegi järelduse, et kõnealuse pikendustaotluse puhul puuduvad tõendid uute ohtude, muudetud kokkupuute või teaduslike ebamäärasuste kohta, mis võiks muuta maisi NK603 × MON 810 kohta tehtud esialgse riskihindamise järeldusi, mille amet oli 2005. aastal (4) vastu võtnud.

| (4) | Nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4, võttis amet oma 26. veebruari 2018. aasta arvamuses arvesse liikmesriikide tõstatatud küsimusi ja probleeme, mis esitati riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus. |
| --- | --- |

(4)

Nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4, võttis amet oma 26. veebruari 2018. aasta arvamuses arvesse liikmesriikide tõstatatud küsimusi ja probleeme, mis esitati riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus.

| (5) | Amet jõudis ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõjude seire kava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga. |
| --- | --- |

(5)

Amet jõudis ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõjude seire kava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga.

| (6) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks pikendada maisi NK603 × MON 810 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu ja toidu koostisosade, sööda ning maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule laskmise luba muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks pikendada maisi NK603 × MON 810 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu ja toidu koostisosade, sööda ning maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule laskmise luba muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks.

| (7) | Maisile NK603 × MON 810 on esialgse loa andmisel määratud kordumatu tunnus kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 65/2004 (5). Selle kordumatu tunnuse kasutamist tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(7)

Maisile NK603 × MON 810 on esialgse loa andmisel määratud kordumatu tunnus kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 65/2004 (5). Selle kordumatu tunnuse kasutamist tuleks jätkata.

| (8) | Ameti arvamuse kohaselt ei ole käesoleva otsusega hõlmatud toodete puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (6) artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Selleks et tagada maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piirides, tuleks nende toodete (välja arvatud toiduks kasutatavad tooted) märgistusele siiski lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Ameti arvamuse kohaselt ei ole käesoleva otsusega hõlmatud toodete puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (6) artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Selleks et tagada maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piirides, tuleks nende toodete (välja arvatud toiduks kasutatavad tooted) märgistusele siiski lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (9) | Selleks et anda aru keskkonnamõju seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta, peaks loa hoidja esitama aastaaruanded vastavalt komisjoni otsuses 2009/770/EÜ (7) sätestatud standardse aruandevormi nõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et anda aru keskkonnamõju seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta, peaks loa hoidja esitama aastaaruanded vastavalt komisjoni otsuses 2009/770/EÜ (7) sätestatud standardse aruandevormi nõuetele.

| (10) | Ameti arvamuse kohaselt ei ole vaja rakendada toidu ja sööda turule laskmise ja/või kasutamise ja käitlemise eritingimusi või piiranguid ega turustamisjärgseid järelevalvenõudeid seoses kasutamisega inimeste ja loomade toiduks. |
| --- | --- |

(10)

Ameti arvamuse kohaselt ei ole vaja rakendada toidu ja sööda turule laskmise ja/või kasutamise ja käitlemise eritingimusi või piiranguid ega turustamisjärgseid järelevalvenõudeid seoses kasutamisega inimeste ja loomade toiduks.

| (11) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 28 lõikes 1. |
| --- | --- |

(11)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 28 lõikes 1.

| (12) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (8) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (8) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (13) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Leiti, et käesolev rakendusakt on vajalik, ning eesistuja esitas selle apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(13)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Leiti, et käesolev rakendusakt on vajalik, ning eesistuja esitas selle apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) NK603 × MON 810, mis on saadud maisiliinide MONØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, on määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt määratud kordumatu tunnus MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6.

Zea mays

Artikkel 2

Loa pikendamine

Vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele pikendatakse järgmiste toodete turule laskmise luba:

| a) | maisi NK603 × MON 810 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi NK603 × MON 810 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi NK603 × MON 810 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi NK603 × MON 810 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | maisi NK603 × MON 810 sisaldavad või sellest koosnevad muud tooted (v.a toit ja sööt), mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda. |
| --- | --- |

c)

maisi NK603 × MON 810 sisaldavad või sellest koosnevad muud tooted (v.a toit ja sööt), mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais“.

2.   Maisi NK603 × MON 810 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toit ja toidu koostisosad) märgistusel ja saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks“.

Artikkel 4

Määramismeetod

Maisi NK603 × MON 810 määramiseks kasutatakse lisa punktis d esitatud meetodit.

Artikkel 5

Keskkonnamõjude seire kava

1.   Loa hoidja tagab lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seire kava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa hoidja esitab komisjonile komisjoni otsuse 2009/770/EÜ kohased aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 6

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 osutatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 7

Loa hoidja

Loa hoidja on äriühing Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid), keda esindab äriühing Monsanto Europe S.A./N.V. (Belgia).

Artikkel 8

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 9

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta otsus 2007/701/EÜ, millega lubatakse NK603 × MON810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 285, 31.10.2007, lk 37).

2

(3)  Geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 käsitlev teaduslik arvamus määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase loa pikendamiseks (taotlus EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal (2018); 16(2): 5163.

3

EFSA Journal

(4)  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on an application (Reference EFSA-GMO-UK-2004-01) for the placing on the market of glyphosate-tolerant and insect-resistant genetically modified maize NK603 × MON 810, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. EFSA Journal (2005) 309, 1–22.

4

EFSA Journal

(5)  Komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (ELT L 10, 16.1.2004, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

6

(7)  Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (ELT L 275, 21.10.2009, lk 9).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1946/2003 geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta (ELT L 287, 5.11.2003, lk 1).

8

---

LISA

a)   Taotleja ja loa hoidja

| Nimi | : | Monsanto Company |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid, |

Nimi

:

Monsanto Company

Aadress

:

800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid,

keda esindab äriühing Monsanto Europe S.A., Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerpen, Belgia

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

Maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldavad või sellest koosnevad muud tooted (v.a toit ja sööt), mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda. |
| --- | --- |

3)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldavad või sellest koosnevad muud tooted (v.a toit ja sööt), mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.

Geneetiliselt muundatud maisis MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 ekspresseerub valk CP4 EPSPS, mis tagab tolerantsuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes, ning valk Cry1Ab, mis tagab kaitse teatavate liblikaliste taimekahjurite (Ostrinia nubilalis; Sesamia spp.) vastu.

c)   Märgistamine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais“. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais“.

| 2) | Maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toit ja toidu koostisosad) märgistusel ja saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks“. |
| --- | --- |

2)

Maisi MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toit ja toidu koostisosad) märgistusel ja saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks“.

d)   Määramismeetod

| 1) | Geneetiliselt muundatud maiside MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 reaalaja kvantitatiivsel polümeraasi ahelreaktsioonil (PCR) põhinevad muundorganismispetsiifilised meetodid, mis on valideeritud maisil MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6. |
| --- | --- |

1)

Geneetiliselt muundatud maiside MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 reaalaja kvantitatiivsel polümeraasi ahelreaktsioonil (PCR) põhinevad muundorganismispetsiifilised meetodid, mis on valideeritud maisil MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6.

| 2) | Meetodi on valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor ja see on avaldatud aadressil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx |
| --- | --- |

2)

Meetodi on valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor ja see on avaldatud aadressil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx

| 3) | Etalonaine: ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks) on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu aadressilt: https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue. |
| --- | --- |

3)

Etalonaine: ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks) on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu aadressilt: https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue.

e)   Kordumatu tunnus

MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

[Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: pärast teatavaks tegemist avaldatakse teave geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registris].

g)   Toodete turule laskmise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Keskkonnamõjude seire kava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seire kava.

[Link: pärast teatavaks tegemist avaldatakse seirekava geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris].

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registri ajakohastamisel.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/70

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2046,

19. detsember 2018,

millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli transformatsiooni MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8238 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. novembril 2013 esitas äriühing Monsanto Europe S.A./N.V. äriühingu Monsanto Company nimel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 5 ja 17 Belgia riiklikule pädevale asutusele taotluse geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus“). Taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muuks kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks. |
| --- | --- |

(1)

26. novembril 2013 esitas äriühing Monsanto Europe S.A./N.V. äriühingu Monsanto Company nimel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 5 ja 17 Belgia riiklikule pädevale asutusele taotluse geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus“). Taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muuks kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks.

| (2) | Lisaks hõlmas taotlus selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad kahtkümmet viit transformatsioonide alakombinatsiooni, mille tulemusena saadakse mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, või mis koosnevad sellistest alakombinatsioonidest või on nendest toodetud. Need kakskümmend viis alakombinatsiooni on juba lubatud: 1507 × 59122 on lubatud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1110; (2) MON 89034 × MON 88017 on lubatud komisjoni otsusega 2011/366/EL; (3) MON 87427 × MON 89034 on lubatud komisjoni otsusega (EL) 2018/1111 (4) ning MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122 on lubatud komisjoni rakendusotsusega 2013/650/EL (5). |
| --- | --- |

(2)

Lisaks hõlmas taotlus selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad kahtkümmet viit transformatsioonide alakombinatsiooni, mille tulemusena saadakse mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, või mis koosnevad sellistest alakombinatsioonidest või on nendest toodetud. Need kakskümmend viis alakombinatsiooni on juba lubatud: 1507 × 59122 on lubatud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1110; (2) MON 89034 × MON 88017 on lubatud komisjoni otsusega 2011/366/EL; (3) MON 87427 × MON 89034 on lubatud komisjoni otsusega (EL) 2018/1111 (4) ning MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122 on lubatud komisjoni rakendusotsusega 2013/650/EL (5).

| (3) | Nendest kaheteistkümnest juba lubatud alakombinatsioonist ühe alakombinatsiooni – MON 89034 × MON 88017 – loa hoidja Monsanto Europe S.A./N.V. taotles komisjonilt otsuse 2011/366/EL kehtetuks tunnistamist ja selle inkorporeerimist käesoleva otsuse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(3)

Nendest kaheteistkümnest juba lubatud alakombinatsioonist ühe alakombinatsiooni – MON 89034 × MON 88017 – loa hoidja Monsanto Europe S.A./N.V. taotles komisjonilt otsuse 2011/366/EL kehtetuks tunnistamist ja selle inkorporeerimist käesoleva otsuse kohaldamisalasse.

| (4) | Käesolev otsus hõlmab neljateist alakombinatsiooni: nelja transformatsiooni neli alakombinatsiooni (MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 ja MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122); kolme transformatsiooni kuus alakombinatsiooni (MON 87427 × MON 89034 × 1507, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 59122, MON 87427 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × 1507 × 59122 ja MON 87427 × MON 88017 × 59122) ning kahe transformatsiooni neli alakombinatsiooni (MON 87427 × 1507, MON 87427 × MON 88017, MON 87427 × 59122 and MON 89034 × MON 88017). |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus hõlmab neljateist alakombinatsiooni: nelja transformatsiooni neli alakombinatsiooni (MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 ja MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122); kolme transformatsiooni kuus alakombinatsiooni (MON 87427 × MON 89034 × 1507, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 59122, MON 87427 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × 1507 × 59122 ja MON 87427 × MON 88017 × 59122) ning kahe transformatsiooni neli alakombinatsiooni (MON 87427 × 1507, MON 87427 × MON 88017, MON 87427 × 59122 and MON 89034 × MON 88017).

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 sisaldas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (6) II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi ning kõnealuse direktiivi III ja IV lisas nõutud teavet. Taotlus sisaldas ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõju seire kava. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 sisaldas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (6) II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi ning kõnealuse direktiivi III ja IV lisas nõutud teavet. Taotlus sisaldas ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõju seire kava.

| (6) | 5. septembril 2017 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 (7) artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Amet järeldas, et geneetiliselt muundatud mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 on taotlusega hõlmatud kasutusviiside puhul sama ohutu ja toiteväärtuslik kui geneetiliselt muundamata võrdlusmaterjal ja katsetatud geneetiliselt muundamata võrdlussordid. Varem hinnatud alakombinatsioonide puhul ei avastatud uusi ohutusprobleeme ning varasemad järeldused nende alakombinatsioonide kohta jäävad kehtima. Ülejäänud alakombinatsioonide puhul jõudis amet järeldusele, et need peaksid olema sama ohutud ja sama toiteväärtusega kui transformatsioonid MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122, varem hinnatud alakombinatsioonid ning viie transformatsiooni komplektiga mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122. |
| --- | --- |

(6)

5. septembril 2017 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 (7) artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Amet järeldas, et geneetiliselt muundatud mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 on taotlusega hõlmatud kasutusviiside puhul sama ohutu ja toiteväärtuslik kui geneetiliselt muundamata võrdlusmaterjal ja katsetatud geneetiliselt muundamata võrdlussordid. Varem hinnatud alakombinatsioonide puhul ei avastatud uusi ohutusprobleeme ning varasemad järeldused nende alakombinatsioonide kohta jäävad kehtima. Ülejäänud alakombinatsioonide puhul jõudis amet järeldusele, et need peaksid olema sama ohutud ja sama toiteväärtusega kui transformatsioonid MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122, varem hinnatud alakombinatsioonid ning viie transformatsiooni komplektiga mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122.

| (7) | Nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4, võttis amet oma arvamuses arvesse liikmesriikide tõstatatud küsimusi ja probleeme, mis esitati liikmesriikide pädevate asutustega konsulteerimise käigus. |
| --- | --- |

(7)

Nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4, võttis amet oma arvamuses arvesse liikmesriikide tõstatatud küsimusi ja probleeme, mis esitati liikmesriikide pädevate asutustega konsulteerimise käigus.

| (8) | Amet jõudis ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõjude seire kava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisidega. Ameti soovitusel on komisjon siiski läbi vaatamas seirekava, et see hõlmaks ka käesoleva otsusega reguleeritavaid alakombinatsioone. |
| --- | --- |

(8)

Amet jõudis ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõjude seire kava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisidega. Ameti soovitusel on komisjon siiski läbi vaatamas seirekava, et see hõlmaks ka käesoleva otsusega reguleeritavaid alakombinatsioone.

| (9) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule geneetiliselt muundatud mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ja põhjenduses 4 esitatud selle neljateist alakombinatsiooni ning neid sisaldavad, neist koosnevad või neist toodetud tooted taotluses loetletud kasutusviiside puhul. |
| --- | --- |

(9)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule geneetiliselt muundatud mais MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ja põhjenduses 4 esitatud selle neljateist alakombinatsiooni ning neid sisaldavad, neist koosnevad või neist toodetud tooted taotluses loetletud kasutusviiside puhul.

| (10) | Lihtsustamise huvides tuleks otsus 2011/366/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(10)

Lihtsustamise huvides tuleks otsus 2011/366/EL kehtetuks tunnistada.

| (11) | Käesoleva otsusega hõlmatud igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 65/2004 (8). Otsusega 2011/366/EL määratud kordumatu tunnuse kasutamist tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega hõlmatud igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 65/2004 (8). Otsusega 2011/366/EL määratud kordumatu tunnuse kasutamist tuleks jätkata.

| (12) | Ameti arvates ei ole käesoleva otsusega hõlmatud toodete puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (9) artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Selleks et tagada kõnealuste toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piirides, tuleks nende toodete (välja arvatud toiduks kasutatavad tooted) märgistusele siiski lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(12)

Ameti arvates ei ole käesoleva otsusega hõlmatud toodete puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (9) artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Selleks et tagada kõnealuste toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piirides, tuleks nende toodete (välja arvatud toiduks kasutatavad tooted) märgistusele siiski lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (13) | Loa hoidja peab esitama komisjonile aastaaruande keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada vastavalt komisjoni otsuses 2009/770/EÜ (10) sätestatud standardse aruandevormi nõuetele. |
| --- | --- |

(13)

Loa hoidja peab esitama komisjonile aastaaruande keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada vastavalt komisjoni otsuses 2009/770/EÜ (10) sätestatud standardse aruandevormi nõuetele.

| (14) | Ameti arvates ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punkti e ega artikli 18 lõike 5 punkti e kohaseid turule laskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ega kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda tarbimise suhtes, ega eritingimusi konkreetse keskkonna, konkreetsete ökosüsteemide ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(14)

Ameti arvates ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punkti e ega artikli 18 lõike 5 punkti e kohaseid turule laskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ega kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda tarbimise suhtes, ega eritingimusi konkreetse keskkonna, konkreetsete ökosüsteemide ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (15) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 28 lõikes 1. |
| --- | --- |

(15)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 28 lõikes 1.

| (16) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (11) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (11) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (17) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Leiti, et käesolev rakendusakt on vajalik, ning eesistuja esitas selle apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(17)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Leiti, et käesolev rakendusakt on vajalik, ning eesistuja esitas selle apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organismid ja kordumatud tunnused

Geneetiliselt muundatud maisile, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, on määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt määratud järgmised kordumatud tunnused:

| a) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

a)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 jaoks;

Zea mays

| b) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 jaoks; |
| --- | --- |

b)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 jaoks;

Zea mays

| c) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

c)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122 jaoks;

Zea mays

| d) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

d)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 jaoks;

Zea mays

| e) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

e)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122 jaoks;

Zea mays

| f) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 jaoks; |
| --- | --- |

f)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 jaoks;

Zea mays

| g) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 jaoks; |
| --- | --- |

g)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 jaoks;

Zea mays

| h) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

h)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 59122 jaoks;

Zea mays

| i) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 jaoks; |
| --- | --- |

i)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 jaoks;

Zea mays

| j) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

j)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × 59122 jaoks;

Zea mays

| k) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

k)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 × 59122 jaoks;

Zea mays

| l) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 jaoks; |
| --- | --- |

l)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 jaoks;

Zea mays

| m) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 jaoks; |
| --- | --- |

m)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 jaoks;

Zea mays

| n) | kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 59122 jaoks; |
| --- | --- |

n)

kordumatu tunnus MON-87427-7 × DAS-59122-7 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 87427 × 59122 jaoks;

Zea mays

| o) | kordumatu tunnus MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017 jaoks. |
| --- | --- |

o)

kordumatu tunnus MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017 jaoks.

Zea mays

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele antakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses luba järgmistele toodetele:

| a) | artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;

| b) | artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud mais toodetes, mis seda sisaldavad või sellest koosnevad, muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

c)

artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud mais toodetes, mis seda sisaldavad või sellest koosnevad, muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais“.

2.   Artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toit ja toidu koostisosad) märgistusel ja saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks“.

Artikkel 4

Määramismeetod

Artiklis 1 osutatud geneetiliselt muundatud maisisortide määramiseks kasutatakse lisa punktis d sätestatud meetodit.

Artikkel 5

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa hoidja tagab lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seire kava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa hoidja esitab komisjonile otsuse 2009/770/EÜ kohased aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 6

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 28 lõikes 1 osutatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 7

Loa hoidja

Loa hoidja on äriühing Monsanto Company (USA), keda esindab äriühing Monsanto Europe S.A./N.V. (Belgia).

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2011/366/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 9

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 10

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. augusti 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1110, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL (ELT L 203, 10.8.2018, lk 13).

2

(3)  Komisjoni 17. juuni 2011. aasta otsus 2011/366/EL, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3×MON-88Ø17-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT L 163, 23.6.2011, lk 55).

3

(4)  Komisjoni 3. augusti 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1111, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (ELT L 203, 10.8.2018, lk 20).

4

(5)  Komisjoni 6. novembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/650/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 viia turule tooteid, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), koosnevad sellest või on sellest toodetud, tooteid, mis sisaldavad nelja seotud geneetiliselt muundatud maisi (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), mille puhul on kombineeritud kolm erinevat ühekordset transformatsiooni, koosnevad nendest või on nendest toodetud, ja tooteid, mis sisaldavad nelja seotud geneetiliselt muundatud maisi (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), mille puhul on kombineeritud kaks erinevat ühekordset transformatsiooni, koosnevad nendest või on nendest toodetud (ELT L 302, 13.11.2013, lk 47).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

6

(7)  EFSA GMO Panel (EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon), 2017. Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company. EFSA Journal 2017;15(8):4921, lk 32, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

7

(8)  Komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (ELT L 10, 16.1.2004, lk 5).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

9

(10)  Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (ELT L 275, 21.10.2009, lk 9).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1946/2003 geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta (ELT L 287, 5.11.2003, lk 1).

11

---

LISA

a)   Taotleja ja loa hoidja

| Nimi | : | Monsanto Company |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA, |

Nimi

:

Monsanto Company

Aadress

:

800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA,

keda esindab äriühing Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Punktis e osutatud geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained. |
| --- | --- |

1)

Punktis e osutatud geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained.

| 2) | Punktis e osutatud geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt. |
| --- | --- |

2)

Punktis e osutatud geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt.

| 3) | Punktis e osutatud geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

3)

Punktis e osutatud geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine.

Maisis MON-87427-7 ekspresseerub valk CP4 EPSPS, mis tekitab vastupidavuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes.

Maisis MON-89Ø34-3 ekspresseeruvad valgud Cry1A.105 ja Cry2Ab2, mis kaitsevad maisi teatavate kahjurliblikaliste eest.

Maisis DAS-Ø15Ø7-1 ekspresseerub valk Cry1F, mis kaitseb maisi teatavate liblikaliste kahjurite eest, ja valk PAT, mis tekitab vastupidavuse glüfosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes.

Maisis MON-88Ø17-3 ekspresseerub muundatud valk Cry3Bb1, mis kaitseb maisi teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ja valk CP4 EPSPS, mis annab sellele vastupidavuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes.

Maisis DAS-59122-7 ekspresseeruvad valgud Cry34Ab1 ja Cry35Ab1, mis kaitsevad maisi teatavate mardikaliste kahjurite eest, ja valk PAT, mis tekitab vastupidavuse glüfosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes.

c)   Märgistamine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais“. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais“.

| 2) | Punktis e täpsustatud maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toit ja toidu koostisosad) märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks“. |
| --- | --- |

2)

Punktis e täpsustatud maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toit ja toidu koostisosad) märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks“.

d)   Määramismeetod

| 1) | Maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil on valideeritud meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-87427-7, MON-89Ø34-3, DAS-Ø15Ø7-1, MON-88Ø17-3 ja DAS-59122-7 suhtes. |
| --- | --- |

1)

Maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil on valideeritud meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-87427-7, MON-89Ø34-3, DAS-Ø15Ø7-1, MON-88Ø17-3 ja DAS-59122-7 suhtes.

| 2) | Meetodid on valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor ja need on avaldatud aadressil: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx. |
| --- | --- |

2)

Meetodid on valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor ja need on avaldatud aadressil: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx.

| 3) | Etalonaine: ERM®-BF418 (DAS-Ø15Ø7-1 jaoks) ja ERM®-BF424 (DAS-59122-7 jaoks) on võimalik tellida Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse veebisaidilt https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue/ ning AOCS 0512-A (MON-87427-7 jaoks), AOCS 0906-E (MON-89Ø34-3 jaoks) ja AOCS 0406-D (MON-88Ø17-3 jaoks) organisatsiooni American Oil Chemists Society veebisaidilt https://www.aocs.org/crm#maize. |
| --- | --- |

3)

Etalonaine: ERM®-BF418 (DAS-Ø15Ø7-1 jaoks) ja ERM®-BF424 (DAS-59122-7 jaoks) on võimalik tellida Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse veebisaidilt https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue/ ning AOCS 0512-A (MON-87427-7 jaoks), AOCS 0906-E (MON-89Ø34-3 jaoks) ja AOCS 0406-D (MON-88Ø17-3 jaoks) organisatsiooni American Oil Chemists Society veebisaidilt https://www.aocs.org/crm#maize.

e)   Kordumatud tunnused

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1;

| | MON-87427-7 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-59122-7;

| | MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3. |
| --- | --- |

MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3.

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

[Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: pärast teatavaks tegemist avaldatakse teave geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registris].

g)   Toodete turulelaskmise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Keskkonnamõjude seire kava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seire kava.

[Link: pärast teatavaks tegemist avaldatakse seirekava geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registris].

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/77

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2047,

20. detsember 2018,

Šveitsis börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 25 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks.

| (2) | Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente.

| (3) | Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel peaks komisjon hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014, (3) direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada kõnealuste õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu terviklikkust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust. 30. juulil 2018 taotles Saksamaa finantsjärelevalveamet, et komisjon hindaks uuesti Šveitsi õigus- ja järelevalveraamistikku ning võtaks vastu otsuse Šveitsi börside samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel peaks komisjon hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014, (3) direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada kõnealuste õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu terviklikkust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust. 30. juulil 2018 taotles Saksamaa finantsjärelevalveamet, et komisjon hindaks uuesti Šveitsi õigus- ja järelevalveraamistikku ning võtaks vastu otsuse Šveitsi börside samaväärsuse kohta.

| (4) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus peaks olema tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus peaks olema tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (5) | Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas õiguslikult siduvad nõuded, mida kohaldatakse Šveitsis seal asutatud ja tegevusloa saanud ning Šveitsi finantsjärelevalveasutuse (edaspidi „FINMA“) järelevalvatavate börside suhtes, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega, ning seda, kas nende suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas õiguslikult siduvad nõuded, mida kohaldatakse Šveitsis seal asutatud ja tegevusloa saanud ning Šveitsi finantsjärelevalveasutuse (edaspidi „FINMA“) järelevalvatavate börside suhtes, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega, ning seda, kas nende suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (6) | Finantsturu taristut ning väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise valdkonna turukäitumist käsitleva föderaalseaduse (edaspidi „FMIA“) artikli 26 lõike b kohaselt on börs mitmepoolse väärtpaberitega kauplemise institutsioon, kus väärtpabereid noteeritakse ja mille otstarve on mitme osalise vahel üheaegne pakkumiste vahetamine ning lepingute sõlmimine mittediskrimineerivate reeglite alusel. Börsil ei ole tehingute täitmisel kaalutlusõigust ja börs ei või kaubelda oma nimel ega teha kliendikorralduste sobitamistehinguid. Lisaks peab börs andma osalistele erapooletu ja mittediskrimineeriva juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Selleks peab börs kehtestama reeglid, millega on ette nähtud, kuidas väärtpaberite diiler või teised FINMA järelevalvealused pooled, samuti FINMA-lt tegevusloa saanud välismaised osalejad võivad osalemist taotleda. FMIA artikli 27 lõike 4 kohaselt koostoimes finantsturu taristut ning väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise valdkonna turukäitumist käsitleva määruse (edaspidi „FMIO“) artikli 25 lõikega 1 vaatab FINMA läbi osaliste börsile lubamist, lõive ja börsile lubamisest keeldumist käsitlevad eeskirjad ja nende muudatused ning kiidab need heaks. Börs ei tohi liikmeks võtta osalist, kes ei ole saanud FINMA-lt tegevusluba, ja võib keelduda sellise osalise liikmeks võtmisest, kes on seadusest tulenevalt diskvalifitseeritud. |
| --- | --- |

(6)

Finantsturu taristut ning väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise valdkonna turukäitumist käsitleva föderaalseaduse (edaspidi „FMIA“) artikli 26 lõike b kohaselt on börs mitmepoolse väärtpaberitega kauplemise institutsioon, kus väärtpabereid noteeritakse ja mille otstarve on mitme osalise vahel üheaegne pakkumiste vahetamine ning lepingute sõlmimine mittediskrimineerivate reeglite alusel. Börsil ei ole tehingute täitmisel kaalutlusõigust ja börs ei või kaubelda oma nimel ega teha kliendikorralduste sobitamistehinguid. Lisaks peab börs andma osalistele erapooletu ja mittediskrimineeriva juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Selleks peab börs kehtestama reeglid, millega on ette nähtud, kuidas väärtpaberite diiler või teised FINMA järelevalvealused pooled, samuti FINMA-lt tegevusloa saanud välismaised osalejad võivad osalemist taotleda. FMIA artikli 27 lõike 4 kohaselt koostoimes finantsturu taristut ning väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise valdkonna turukäitumist käsitleva määruse (edaspidi „FMIO“) artikli 25 lõikega 1 vaatab FINMA läbi osaliste börsile lubamist, lõive ja börsile lubamisest keeldumist käsitlevad eeskirjad ja nende muudatused ning kiidab need heaks. Börs ei tohi liikmeks võtta osalist, kes ei ole saanud FINMA-lt tegevusluba, ja võib keelduda sellise osalise liikmeks võtmisest, kes on seadusest tulenevalt diskvalifitseeritud.

| (7) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud kauplemiskohtade suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud kauplemiskohtade suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga.

| (8) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (9) | Börs peab olema enne tegevuse alustamist saanud FINMA-lt tegevusloa. FMIA artiklite 4 ja 5 kohaselt annab FINMA tegevusloa, kui leiab, et taotleja vastab tema suhtes kohaldatavatele tingimustele ja nõuetele. Tegevusloa nõuded on sätestatud FMIAs ja sellega seonduvates seaduse jõuga määrustes. FMIAga on ette nähtud, et börs kehtestab korra, millega reguleeritakse kõiki toiminguid ja tegevusi, millega taotleja soovib tegeleda. FMIA artikli 27 lõike 1 kohaselt asutab börs FINMA järelevalve all oma tegevuse jaoks asjakohase regulatsiooni- ja järelevalveasutuse. Pärast FINMA heakskiitu muutub börsi eneseregulatsioon siduvaks ja täitmisele pööratavaks. Vastavalt FMIA artiklile 27 koostoimes FMIO artikli 24 lõikega 1 tuleb selleks, et regulatsiooni- ja järelevalveasutus oleks asjakohane, asutada regulatiivseid ülesandeid täitev organ, kauplemise järelevalve organ, väärtpaberite kauplemisele lubamise eest vastutav organ ja kaebusi menetlev organ. Need organid peavad olema nii korralduslikult kui ka töötajate osas börsi ärijuhtimisest sõltumatud. Eneseregulatsiooni- ja järelevalveasutuses on vastavad vastutavad organid, kes jälgivad olukorda ja tagavad, et börsi osalised täidavad börsi reegleid ja määrusi. |
| --- | --- |

(9)

Börs peab olema enne tegevuse alustamist saanud FINMA-lt tegevusloa. FMIA artiklite 4 ja 5 kohaselt annab FINMA tegevusloa, kui leiab, et taotleja vastab tema suhtes kohaldatavatele tingimustele ja nõuetele. Tegevusloa nõuded on sätestatud FMIAs ja sellega seonduvates seaduse jõuga määrustes. FMIAga on ette nähtud, et börs kehtestab korra, millega reguleeritakse kõiki toiminguid ja tegevusi, millega taotleja soovib tegeleda. FMIA artikli 27 lõike 1 kohaselt asutab börs FINMA järelevalve all oma tegevuse jaoks asjakohase regulatsiooni- ja järelevalveasutuse. Pärast FINMA heakskiitu muutub börsi eneseregulatsioon siduvaks ja täitmisele pööratavaks. Vastavalt FMIA artiklile 27 koostoimes FMIO artikli 24 lõikega 1 tuleb selleks, et regulatsiooni- ja järelevalveasutus oleks asjakohane, asutada regulatiivseid ülesandeid täitev organ, kauplemise järelevalve organ, väärtpaberite kauplemisele lubamise eest vastutav organ ja kaebusi menetlev organ. Need organid peavad olema nii korralduslikult kui ka töötajate osas börsi ärijuhtimisest sõltumatud. Eneseregulatsiooni- ja järelevalveasutuses on vastavad vastutavad organid, kes jälgivad olukorda ja tagavad, et börsi osalised täidavad börsi reegleid ja määrusi.

| (10) | Lisaks on FMIA artikliga 18 ette nähtud, et börsid peavad osalistele ja turutegijatele tagama mittediskrimineeriva ja avatud juurdepääsu. FINMA tagab nii tegevusloa andmisel kui ka jooksvalt, et börsi reeglid vastavad sellele nõudele (vt SSX-reeglistiku jaotised 3–5 koostoimes 1. SSX-direktiiviga ja BXi Šveitsi reeglistiku jaotistega 3–5). Juurdepääsu andmisest keeldumine on lubatud üksnes ohutuse ja tõhususe huvides ning pärast ranget proportsionaalsuse kontrollimist (FMIA artikkel 18, FMIO artikkel 17). Taotlejad, kellele juurdepääsu andmisest keelduti, võivad esitada sõltumatule apellatsiooninõukogule edasikaebuse (SSX-reeglistiku jaotis 8 ja BXi Šveitsi reeglistiku jaotis 15). Selle üle, kas börsid vastavad FMIA artiklile 18 ja FMIO artiklile 17, teeb järelevalvet FINMA. Reeglite ja nende muudatuste vastuvõtmiseks on vaja FINMA eelnevat nõusolekut, nende rakendamist võivad kontrollida FINMA töötajad, samuti võib see toimuda auditite, teabepäringute või Šveitsi finantsturu järelevalveasutuse föderaalseaduse (edaspidi „FINMASA“) artiklite 24jj kohaste parandusmeetmete kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks on FMIA artikliga 18 ette nähtud, et börsid peavad osalistele ja turutegijatele tagama mittediskrimineeriva ja avatud juurdepääsu. FINMA tagab nii tegevusloa andmisel kui ka jooksvalt, et börsi reeglid vastavad sellele nõudele (vt SSX-reeglistiku jaotised 3–5 koostoimes 1. SSX-direktiiviga ja BXi Šveitsi reeglistiku jaotistega 3–5). Juurdepääsu andmisest keeldumine on lubatud üksnes ohutuse ja tõhususe huvides ning pärast ranget proportsionaalsuse kontrollimist (FMIA artikkel 18, FMIO artikkel 17). Taotlejad, kellele juurdepääsu andmisest keelduti, võivad esitada sõltumatule apellatsiooninõukogule edasikaebuse (SSX-reeglistiku jaotis 8 ja BXi Šveitsi reeglistiku jaotis 15). Selle üle, kas börsid vastavad FMIA artiklile 18 ja FMIO artiklile 17, teeb järelevalvet FINMA. Reeglite ja nende muudatuste vastuvõtmiseks on vaja FINMA eelnevat nõusolekut, nende rakendamist võivad kontrollida FINMA töötajad, samuti võib see toimuda auditite, teabepäringute või Šveitsi finantsturu järelevalveasutuse föderaalseaduse (edaspidi „FINMASA“) artiklite 24jj kohaste parandusmeetmete kaudu.

| (11) | Tulemuslikku järelevalvet reguleerivad peamised esmased õigusaktid, millega Šveitsis on kehtestatud väärtpaberitega kauplemise õiguslikult siduv kord, on FINMASA, börside ja väärtpaberitega kauplemise föderaalseadus (edaspidi „SESTA“) ja FMIA. FINMASA, SESTA ja FMIA-ga on FINMA-le andnud ulatuslikud õigused väärtpaberite valdkonna kõikides aspektides, sh õigus tegevusloa andmiseks ja järelevalveks väärtpaberite diilerite, kesksete vastaspoolte, väärtpaberite keskdepositooriumite, kauplemisteabehoidlate ja maksesüsteemide suhtes. Samuti on FMIA ja FMIOga määratletud ja turul keelatud teatavad tegevusmustrid ning antud FINMA-le õigus määrata reguleeritud üksustele ja nendega seotud isikutele distsiplinaarkaristusi. FINMASA artikliga 29 on FINMA-le antud laiaulatuslik juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele mis tahes järelevalvealuse isiku ja üksuse, nende audiitorühingute ja audiitorite kohta. Šveitsi raamistikus lasub börsidel põhivastutus selle eest, et kehtestatakse reeglid, mida nende osalised peavad oma äritegevuses järgima, ning jälgitakse osaliste äritegevust. FINMA jälgib börsi eeskirju vahetult, et tagada nende vastavus õigusraamistikule. Kõik eeskirjad ja nende muudatused tuleb esitada heakskiitmiseks FINMA-le (FMIA artikli 27 lõige 4). FINMA alustab uurimist börsidelt võimalike seadusrikkumiste kohta laekuvate aruannete või oma kahtluste põhjal. |
| --- | --- |

(11)

Tulemuslikku järelevalvet reguleerivad peamised esmased õigusaktid, millega Šveitsis on kehtestatud väärtpaberitega kauplemise õiguslikult siduv kord, on FINMASA, börside ja väärtpaberitega kauplemise föderaalseadus (edaspidi „SESTA“) ja FMIA. FINMASA, SESTA ja FMIA-ga on FINMA-le andnud ulatuslikud õigused väärtpaberite valdkonna kõikides aspektides, sh õigus tegevusloa andmiseks ja järelevalveks väärtpaberite diilerite, kesksete vastaspoolte, väärtpaberite keskdepositooriumite, kauplemisteabehoidlate ja maksesüsteemide suhtes. Samuti on FMIA ja FMIOga määratletud ja turul keelatud teatavad tegevusmustrid ning antud FINMA-le õigus määrata reguleeritud üksustele ja nendega seotud isikutele distsiplinaarkaristusi. FINMASA artikliga 29 on FINMA-le antud laiaulatuslik juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele mis tahes järelevalvealuse isiku ja üksuse, nende audiitorühingute ja audiitorite kohta. Šveitsi raamistikus lasub börsidel põhivastutus selle eest, et kehtestatakse reeglid, mida nende osalised peavad oma äritegevuses järgima, ning jälgitakse osaliste äritegevust. FINMA jälgib börsi eeskirju vahetult, et tagada nende vastavus õigusraamistikule. Kõik eeskirjad ja nende muudatused tuleb esitada heakskiitmiseks FINMA-le (FMIA artikli 27 lõige 4). FINMA alustab uurimist börsidelt võimalike seadusrikkumiste kohta laekuvate aruannete või oma kahtluste põhjal.

| (12) | Pärast börsile tegevusloa andmist jälgib FINMA pidevalt, kas börs täidab ka edaspidi tegevusloa andmisega seotud tingimusi ja kohustusi (FMIA artikkel 83). Börs on õiguslikult kohustatud teavitama FINMAt mis tahes muudatustest, mis mõjutavad tema tegevusloa andmise või heakskiidu aluseks olnud asjaolusid. Kui muudatused on olulised, peab finantsturu taristu hankima tegevuse jätkamiseks FINMA-lt eelneva loa või heakskiidu (FMIA artikkel 7). Põhinõuded on järgmised: vastavus korralduslikele nõuetele; sisekontrollisüsteemi olemasolu ja tulemuslikkus; IT-süsteemide asjakohasus; ning korralik ärikäitumine. FINMA järelevalve alla kuuluvad kõik börsi organid, sh kauplemise jälgimise ja sanktsioonide kohaldamisega tegelevad organid. FINMASA artiklite 24 ja 24a kohaselt võib FINMA teha auditeid kohapeal või oma ruumides, kas ise või litsentseeritud audiitorühingute kaudu. FMIA artiklite 27, 30 ja 34 kohaselt peavad kõik tegevusloa saanud börsid suutma tagada, et nende emitendid, osalised ja nendega seotud isikud täidavad FMIA ja FMIO sätteid, nendega seonduvaid seadusi ja eeskirju ning nende endi reegleid ja eeskirju. Börsi kohustus tagada, et liikmed nõudeid täidaksid, sisaldab ka kohustust uurida kohaldatavate seaduste ja reeglite võimalikke rikkumisi ning vajaduse korral karistusi määrata. |
| --- | --- |

(12)

Pärast börsile tegevusloa andmist jälgib FINMA pidevalt, kas börs täidab ka edaspidi tegevusloa andmisega seotud tingimusi ja kohustusi (FMIA artikkel 83). Börs on õiguslikult kohustatud teavitama FINMAt mis tahes muudatustest, mis mõjutavad tema tegevusloa andmise või heakskiidu aluseks olnud asjaolusid. Kui muudatused on olulised, peab finantsturu taristu hankima tegevuse jätkamiseks FINMA-lt eelneva loa või heakskiidu (FMIA artikkel 7). Põhinõuded on järgmised: vastavus korralduslikele nõuetele; sisekontrollisüsteemi olemasolu ja tulemuslikkus; IT-süsteemide asjakohasus; ning korralik ärikäitumine. FINMA järelevalve alla kuuluvad kõik börsi organid, sh kauplemise jälgimise ja sanktsioonide kohaldamisega tegelevad organid. FINMASA artiklite 24 ja 24a kohaselt võib FINMA teha auditeid kohapeal või oma ruumides, kas ise või litsentseeritud audiitorühingute kaudu. FMIA artiklite 27, 30 ja 34 kohaselt peavad kõik tegevusloa saanud börsid suutma tagada, et nende emitendid, osalised ja nendega seotud isikud täidavad FMIA ja FMIO sätteid, nendega seonduvaid seadusi ja eeskirju ning nende endi reegleid ja eeskirju. Börsi kohustus tagada, et liikmed nõudeid täidaksid, sisaldab ka kohustust uurida kohaldatavate seaduste ja reeglite võimalikke rikkumisi ning vajaduse korral karistusi määrata.

| (13) | Õigusnormide tulemusliku täitmise tagamiseks on FINMA käsutuses oma volituste ja pädevuse kasutamiseks erinevad haldusmehhanismid. Kui tuvastatakse seadus- või muid rikkumisi, võtab FINMA vajalikud parandusmeetmed, mis võivad hõlmata ka haldustäitemeetmeid. Proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestades kohaldab FINMA meetmeid, mida ta peab kõige sobivamaks tagamaks õigusnormide järgimist. Võimalike meetmete hulka kuulub järgmine: noomitused, erijuhised seadusele vastavuse taastamiseks, isikutele määratav ametialal tegutsemise keeld, diileritele määratav tegutsemiskeeld ja litsentside tagasivõtmine. Samuti võib FINMA konfiskeerida ebaseaduslikult saadud kasumi või ebaseaduslikult välditud kahjumi ning nõuda, et avaldataks lõplik ja siduv otsus. Selleks et taastada börsi vastavus kohaldatavatele sätetele, võib FINMA kasutada oma haldusvolitusi ka laitmatu ärikäitumise vastu eksimise kahtlusega juhatuse liikmete või töötajate eemaldamiseks. FINMA haldusmehhanismide kõrval on FINMASA 4. peatükis kirjeldatud süütegude puhul võimalik määrata ka kriminaalkaristusi. Kriminaalkaristused on sätestatud ka FMIA artiklites 147jj ja SESTA artiklites 42a ja 43. Sellised juhtumid annab FINMA üle pädevale prokuratuurile. Kui see on otstarbekas ja vajalik, kooskõlastavad FINMA ja pädev prokuratuur oma uurimisi. Tavaliselt vastutab föderaalse rahandusministeeriumi õigustalitus nii FINMASA kriminaalsätete ja finantsturgude seaduste rikkumiste eest süüdistuse esitamise kui ka sellistes asjades otsuste langetamise eest. Süüdistuse esitamine FMIAs sätestatud siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise süütegude eest on aga riigiprokuröri büroo ülesanne. |
| --- | --- |

(13)

Õigusnormide tulemusliku täitmise tagamiseks on FINMA käsutuses oma volituste ja pädevuse kasutamiseks erinevad haldusmehhanismid. Kui tuvastatakse seadus- või muid rikkumisi, võtab FINMA vajalikud parandusmeetmed, mis võivad hõlmata ka haldustäitemeetmeid. Proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestades kohaldab FINMA meetmeid, mida ta peab kõige sobivamaks tagamaks õigusnormide järgimist. Võimalike meetmete hulka kuulub järgmine: noomitused, erijuhised seadusele vastavuse taastamiseks, isikutele määratav ametialal tegutsemise keeld, diileritele määratav tegutsemiskeeld ja litsentside tagasivõtmine. Samuti võib FINMA konfiskeerida ebaseaduslikult saadud kasumi või ebaseaduslikult välditud kahjumi ning nõuda, et avaldataks lõplik ja siduv otsus. Selleks et taastada börsi vastavus kohaldatavatele sätetele, võib FINMA kasutada oma haldusvolitusi ka laitmatu ärikäitumise vastu eksimise kahtlusega juhatuse liikmete või töötajate eemaldamiseks. FINMA haldusmehhanismide kõrval on FINMASA 4. peatükis kirjeldatud süütegude puhul võimalik määrata ka kriminaalkaristusi. Kriminaalkaristused on sätestatud ka FMIA artiklites 147jj ja SESTA artiklites 42a ja 43. Sellised juhtumid annab FINMA üle pädevale prokuratuurile. Kui see on otstarbekas ja vajalik, kooskõlastavad FINMA ja pädev prokuratuur oma uurimisi. Tavaliselt vastutab föderaalse rahandusministeeriumi õigustalitus nii FINMASA kriminaalsätete ja finantsturgude seaduste rikkumiste eest süüdistuse esitamise kui ka sellistes asjades otsuste langetamise eest. Süüdistuse esitamine FMIAs sätestatud siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise süütegude eest on aga riigiprokuröri büroo ülesanne.

| (14) | Seega võib järeldada, et Šveitsi börsidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Seega võib järeldada, et Šveitsi börsidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (15) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(15)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (16) | Šveitsi õigusega on ette nähtud, et börsid peavad avaldama väärtpaberite kauplemisele lubamise eeskirjad (FMIA artiklid 35 ja 36). Nendele eeskirjadele tuleb saada FINMA heakskiit. Eeskirjade koostamisel arvestatakse tunnustatud rahvusvahelisi standardeid ja need sisaldavad kindlasti sätteid, millega reguleeritakse väärtpaberite kaubeldavust; väärtpaberi omaduste ja emitendi kvaliteedi hindamiseks investoritele vajaliku teabe avaldamist; emitendi, tema esindajate ja kolmandate isikute kohustusi ajal, mil väärtpaberid on noteeritud või kauplemisele lubatud; omakapitaliväärtpaberite suhtes kohustust järgida 16. detsembri 2005. aasta audiitorite litsentseerimise ja järelevalve föderaalseaduse artikleid 7 ja 81. Väärtpaberite kauplemisele lubamist ja noteerimist (kauplemisele lubamise erivorm) reguleeritakse peamiselt noteerimisreeglite ning noteerimise ja kauplemisele lubamise täiendavate reeglitega. Börs vaatab iga väärtpaberi emitendi täidetud taotluse läbi ja kontrollib, et kõik asjakohased nõuded oleks täidetud. Börs avaldab iga taotluse kohta kirjaliku otsuse. Kauplemisele lubamise otsust käsitlev teave on avalikkusele kättesaadav. Pärast väärtpaberi noteerimist peab emitent noteeringu säilitamiseks täitma perioodiliste aruannete esitamise kohustusi, sh näiteks finantsaruandluse ja äriühingu üldjuhtimise kohustused, kuid ka sündmustega seotud aruandekohustusi, nt regulaarne aruandekohustus, juhtkonna liikmete tehingute avalikustamine ja erakorralised teated. FMIA artikli 35 lõike 3 kohaselt jälgib börs emitendi vastavust nendele reeglitele ja määrab rikkumiste eest lepingus sätestatud sanktsioone. FMIO artikli 33 lõike 1 kohaselt tagab börs, et kõigi kauplemisele lubatud väärtpaberite ja kõigi noteeritud väärtpaberitega saab kaubelda õiglaselt, nõuetekohaselt ja tõhusalt. Omakapitaliväärtpaberite suhtes on noteerimisreeglites ette nähtud avalikkusele kuuluvate aktsiate nõuded, millega tagada, et selliste väärtpaberitega saab tõhusalt kaubelda. Börsi sõltumatud organid võivad väärtpaberitega kauplemise ajutiselt peatada, kui sellise peatamise tingib ebatavaline olukord, sh emitendi poolne oluliste avalikustamiskohustuste rikkumine. Nad võivad väärtpaberite noteerimise tühistada, kui on tõsiseid kahtlusi emitendi likviidsuse suhtes või kui maksejõuetus- või likvideerimismenetlust on juba alustatud. Samuti võib FINMA talle FINMASA artikliga 31 antud volituste alusel kohustada börsi konkreetse väärtpaberiga kauplemist peatama, selleks et taastada vastavus FMIA sätetele, või muudele õigusnormide rikkumistele reageerides. |
| --- | --- |

(16)

Šveitsi õigusega on ette nähtud, et börsid peavad avaldama väärtpaberite kauplemisele lubamise eeskirjad (FMIA artiklid 35 ja 36). Nendele eeskirjadele tuleb saada FINMA heakskiit. Eeskirjade koostamisel arvestatakse tunnustatud rahvusvahelisi standardeid ja need sisaldavad kindlasti sätteid, millega reguleeritakse väärtpaberite kaubeldavust; väärtpaberi omaduste ja emitendi kvaliteedi hindamiseks investoritele vajaliku teabe avaldamist; emitendi, tema esindajate ja kolmandate isikute kohustusi ajal, mil väärtpaberid on noteeritud või kauplemisele lubatud; omakapitaliväärtpaberite suhtes kohustust järgida 16. detsembri 2005. aasta audiitorite litsentseerimise ja järelevalve föderaalseaduse artikleid 7 ja 81. Väärtpaberite kauplemisele lubamist ja noteerimist (kauplemisele lubamise erivorm) reguleeritakse peamiselt noteerimisreeglite ning noteerimise ja kauplemisele lubamise täiendavate reeglitega. Börs vaatab iga väärtpaberi emitendi täidetud taotluse läbi ja kontrollib, et kõik asjakohased nõuded oleks täidetud. Börs avaldab iga taotluse kohta kirjaliku otsuse. Kauplemisele lubamise otsust käsitlev teave on avalikkusele kättesaadav. Pärast väärtpaberi noteerimist peab emitent noteeringu säilitamiseks täitma perioodiliste aruannete esitamise kohustusi, sh näiteks finantsaruandluse ja äriühingu üldjuhtimise kohustused, kuid ka sündmustega seotud aruandekohustusi, nt regulaarne aruandekohustus, juhtkonna liikmete tehingute avalikustamine ja erakorralised teated. FMIA artikli 35 lõike 3 kohaselt jälgib börs emitendi vastavust nendele reeglitele ja määrab rikkumiste eest lepingus sätestatud sanktsioone. FMIO artikli 33 lõike 1 kohaselt tagab börs, et kõigi kauplemisele lubatud väärtpaberite ja kõigi noteeritud väärtpaberitega saab kaubelda õiglaselt, nõuetekohaselt ja tõhusalt. Omakapitaliväärtpaberite suhtes on noteerimisreeglites ette nähtud avalikkusele kuuluvate aktsiate nõuded, millega tagada, et selliste väärtpaberitega saab tõhusalt kaubelda. Börsi sõltumatud organid võivad väärtpaberitega kauplemise ajutiselt peatada, kui sellise peatamise tingib ebatavaline olukord, sh emitendi poolne oluliste avalikustamiskohustuste rikkumine. Nad võivad väärtpaberite noteerimise tühistada, kui on tõsiseid kahtlusi emitendi likviidsuse suhtes või kui maksejõuetus- või likvideerimismenetlust on juba alustatud. Samuti võib FINMA talle FINMASA artikliga 31 antud volituste alusel kohustada börsi konkreetse väärtpaberiga kauplemist peatama, selleks et taastada vastavus FMIA sätetele, või muudele õigusnormide rikkumistele reageerides.

| (17) | Šveitsi regulatiivses raamistikus on muu hulgas kehtestatud nõuded turuosalistele kauplemiseelse teabe avaldamise kohta. Kauplemiseelse läbipaistvuse õiguslik alus tuleneb FMIA artikli 29 lõikest 1, milles on sätestatud, et börsid avaldavad reaalajas iga aktsia ja muu väärtpaberi viie parima ostu- ja müügipakkumise hinnad, samuti nende hindadega võetud kauplemispositsioonide suuruse. Sama kehtib kauplemishuvi teadete suhtes (FMIO artikli 27 lõige 3). Vabastust on võimalik saada võrdlushindade süsteemidele, üksnes juba kokkulepitud tehingute ametlikuks vormistamiseks loodud süsteemidele, börsi korralduste haldamise süsteemis avalikustamist ootavatele korraldustele ja tavalise turumahuga võrreldes suuremahulistele korraldustele. Šveitsi regulatiivse raamistikuga on kehtestatud nõuded ka kauplemisjärgse teabe avaldamise kohta. Kauplemisjärgse läbipaistvuse õiguslik alus tuleneb FMIA artikli 29 lõikest 2, milles on sätestatud, et börs avaldab viivitamatult teabe kõigi kauplemisele lubatud väärtpaberitega börsil või börsiväliselt tehtud kõikide tehingute kohta. Eelkõige tuleb avaldada tehingute hind, maht ja aeg. Kauplemisjärgse läbipaistvuse erandid on samad nagu kauplemiseelse läbipaistvuse puhul. Teatavate ebatüüpiliste tehingute teave avaldatakse samuti viivitusega. Börsi kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse andmeteenused on täiesti läbipaistvad ja neid pakutakse mittediskrimineerivalt kõikidele börsi osalistele. Viivitusega avaldatavad andmed on kõikidele kasutajatele tasuta kättesaadavad. |
| --- | --- |

(17)

Šveitsi regulatiivses raamistikus on muu hulgas kehtestatud nõuded turuosalistele kauplemiseelse teabe avaldamise kohta. Kauplemiseelse läbipaistvuse õiguslik alus tuleneb FMIA artikli 29 lõikest 1, milles on sätestatud, et börsid avaldavad reaalajas iga aktsia ja muu väärtpaberi viie parima ostu- ja müügipakkumise hinnad, samuti nende hindadega võetud kauplemispositsioonide suuruse. Sama kehtib kauplemishuvi teadete suhtes (FMIO artikli 27 lõige 3). Vabastust on võimalik saada võrdlushindade süsteemidele, üksnes juba kokkulepitud tehingute ametlikuks vormistamiseks loodud süsteemidele, börsi korralduste haldamise süsteemis avalikustamist ootavatele korraldustele ja tavalise turumahuga võrreldes suuremahulistele korraldustele. Šveitsi regulatiivse raamistikuga on kehtestatud nõuded ka kauplemisjärgse teabe avaldamise kohta. Kauplemisjärgse läbipaistvuse õiguslik alus tuleneb FMIA artikli 29 lõikest 2, milles on sätestatud, et börs avaldab viivitamatult teabe kõigi kauplemisele lubatud väärtpaberitega börsil või börsiväliselt tehtud kõikide tehingute kohta. Eelkõige tuleb avaldada tehingute hind, maht ja aeg. Kauplemisjärgse läbipaistvuse erandid on samad nagu kauplemiseelse läbipaistvuse puhul. Teatavate ebatüüpiliste tehingute teave avaldatakse samuti viivitusega. Börsi kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse andmeteenused on täiesti läbipaistvad ja neid pakutakse mittediskrimineerivalt kõikidele börsi osalistele. Viivitusega avaldatavad andmed on kõikidele kasutajatele tasuta kättesaadavad.

| (18) | Seega võib järeldada, et Šveitsi börsidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(18)

Seega võib järeldada, et Šveitsi börsidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (19) | Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(19)

Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (20) | Investorite kõrgetasemelise kaitse tagamiseks tuleb börsi kehtestatud eeskirjades kauplemisele lubamise kohta kindlaks määrata avalikustatav teave, mis võimaldaks investoritel hinnata väärtpaberite omadusi ja emitendi kvaliteeti. Emitendid, kelle väärtpaberid lubatakse Šveitsi börsil kauplemisele, peavad avaldama aasta- ja vahefinantsaruandeid. Emitent peab avaldama oma raamatupidamise aastaaruanded oma veebisaidil. Šveitsi börsil kauplemisele lubatud väärtpaberitega võib kaubelda ka muudes kohtades. Emitentide aruandluskohustust kohaldatakse olenemata tehingute toimumise kohast. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(20)

Investorite kõrgetasemelise kaitse tagamiseks tuleb börsi kehtestatud eeskirjades kauplemisele lubamise kohta kindlaks määrata avalikustatav teave, mis võimaldaks investoritel hinnata väärtpaberite omadusi ja emitendi kvaliteeti. Emitendid, kelle väärtpaberid lubatakse Šveitsi börsil kauplemisele, peavad avaldama aasta- ja vahefinantsaruandeid. Emitent peab avaldama oma raamatupidamise aastaaruanded oma veebisaidil. Šveitsi börsil kauplemisele lubatud väärtpaberitega võib kaubelda ka muudes kohtades. Emitentide aruandluskohustust kohaldatakse olenemata tehingute toimumise kohast. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse.

| (21) | Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemisele Šveitsi börsidel, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(21)

Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemisele Šveitsi börsidel, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (22) | Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(22)

Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (23) | FMIA artiklitega 142 ja 143 on keelatud siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine ükskõik kelle poolt. Lisaks on FMIA artiklite 154 ja 155 kohaselt siseteabe kasutamise või kasutamise katse ja hinnaga manipuleerimise korral kuriteo koosseis täidetud. Börs peab avaldama eeskirjad emitentide poolt siseteabe avalikustamise kohta. Börsi noteerimisreeglite kohaselt peab emitent teavitama turgu oma tegevusvaldkonda mõjutavatest hinnatundlikest ilmnenud või varsti ilmnevatest asjaoludest nii pea kui need talle teatavaks saavad. Hinnatundlikud asjaolud on asjaolud, mille tulemusel võivad turuhinnad oluliselt muutuda. Avalikustamine on vajalik, et tagada kõigi turuosaliste võrdne kohtlemine. Lisaks peavad Šveitsi börsid FMIA artikli 31 lõike 1 kohaselt jälgima hinna kujunemist ja börsil sooritatud tehinguid, et seeläbi tuvastada siseteabe alusel kauplemist, hinna ja turuga manipuleerimist ning muid seadus- ja eeskirjade rikkumisi. Selleks peavad börsid läbi vaatama väljaspool kauplemiskohta toimunud tehingud, mille kohta neile esitatakse aruandeid või millele nende tähelepanu muul moel juhitakse (FMIA artikli 31 lõige 1). Järelevalveülesannet peab täitma sõltumatu börsiorgan. Emitendid peavad oma teabeesitamiskohustusest tulenevalt olema võimelised esitama nõudmise korral FINMA-le siseteabe valdajate nimekirja, sh mis tahes lisateabe ja dokumendid, mida FINMA nõuab oma ülesannete täitmiseks (FINMASA artikli 29 lõige 1 koostoimes FMIA artikliga 145). Börs peab FINMAt teavitama igast seadusrikkumise või muude rikkumiste kahtlusest. Kui kõnealused rikkumised liigituvad kuriteoks, peab börs viivitamatult teavitama ka pädevat süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavat asutust (FMIA artikli 31 lõige 2). FINMA algatab uurimisi börsidelt õigusrikkumiste kohta laekunud teabe põhjal, samuti turu kuritarvitamist keelavate järelevalveseaduste täitmise tagamiseks FINMA korraldatava turuseire alusel. |
| --- | --- |

(23)

FMIA artiklitega 142 ja 143 on keelatud siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine ükskõik kelle poolt. Lisaks on FMIA artiklite 154 ja 155 kohaselt siseteabe kasutamise või kasutamise katse ja hinnaga manipuleerimise korral kuriteo koosseis täidetud. Börs peab avaldama eeskirjad emitentide poolt siseteabe avalikustamise kohta. Börsi noteerimisreeglite kohaselt peab emitent teavitama turgu oma tegevusvaldkonda mõjutavatest hinnatundlikest ilmnenud või varsti ilmnevatest asjaoludest nii pea kui need talle teatavaks saavad. Hinnatundlikud asjaolud on asjaolud, mille tulemusel võivad turuhinnad oluliselt muutuda. Avalikustamine on vajalik, et tagada kõigi turuosaliste võrdne kohtlemine. Lisaks peavad Šveitsi börsid FMIA artikli 31 lõike 1 kohaselt jälgima hinna kujunemist ja börsil sooritatud tehinguid, et seeläbi tuvastada siseteabe alusel kauplemist, hinna ja turuga manipuleerimist ning muid seadus- ja eeskirjade rikkumisi. Selleks peavad börsid läbi vaatama väljaspool kauplemiskohta toimunud tehingud, mille kohta neile esitatakse aruandeid või millele nende tähelepanu muul moel juhitakse (FMIA artikli 31 lõige 1). Järelevalveülesannet peab täitma sõltumatu börsiorgan. Emitendid peavad oma teabeesitamiskohustusest tulenevalt olema võimelised esitama nõudmise korral FINMA-le siseteabe valdajate nimekirja, sh mis tahes lisateabe ja dokumendid, mida FINMA nõuab oma ülesannete täitmiseks (FINMASA artikli 29 lõige 1 koostoimes FMIA artikliga 145). Börs peab FINMAt teavitama igast seadusrikkumise või muude rikkumiste kahtlusest. Kui kõnealused rikkumised liigituvad kuriteoks, peab börs viivitamatult teavitama ka pädevat süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavat asutust (FMIA artikli 31 lõige 2). FINMA algatab uurimisi börsidelt õigusrikkumiste kohta laekunud teabe põhjal, samuti turu kuritarvitamist keelavate järelevalveseaduste täitmise tagamiseks FINMA korraldatava turuseire alusel.

| (24) | Seega võib järeldada, et Šveitsi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(24)

Seega võib järeldada, et Šveitsi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (25) | Seega võib lisaks järeldada, et käesoleva otsuse lisas nimetatud ja Šveitsis FINMA järelevalve all tegutsevate börside puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(25)

Seega võib lisaks järeldada, et käesoleva otsuse lisas nimetatud ja Šveitsis FINMA järelevalve all tegutsevate börside puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem.

| (26) | Arvestades, et väga paljude Šveitsis emiteeritud ja kauplemisele lubatud aktsiatega kaubeldakse ka liidu kauplemiskohtades, on asjakohane käesoleva otsusega tagada, et kõik investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet, saavad ka edaspidi kaubelda aktsiatega, mis on lubatud kauplemisele Šveitsi börsidel, kus need aktsiad on kõige likviidsemad. Kuna Šveitsi börsidel kauplemisele lubatud aktsiad on seal kõige likviidsemad, võimaldaks Šveitsi õigus- ja järelevalveraamistiku tunnustamine investeerimisühingutel kaubelda Šveitsis Šveitsi börsidel kauplemisele lubatud aktsiatega ja täita klientide ees parimal viisil täitmise kohustust. |
| --- | --- |

(26)

Arvestades, et väga paljude Šveitsis emiteeritud ja kauplemisele lubatud aktsiatega kaubeldakse ka liidu kauplemiskohtades, on asjakohane käesoleva otsusega tagada, et kõik investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet, saavad ka edaspidi kaubelda aktsiatega, mis on lubatud kauplemisele Šveitsi börsidel, kus need aktsiad on kõige likviidsemad. Kuna Šveitsi börsidel kauplemisele lubatud aktsiad on seal kõige likviidsemad, võimaldaks Šveitsi õigus- ja järelevalveraamistiku tunnustamine investeerimisühingutel kaubelda Šveitsis Šveitsi börsidel kauplemisele lubatud aktsiatega ja täita klientide ees parimal viisil täitmise kohustust.

| (27) | Kokkuvõttes kaubeldakse liidus paljude Šveitsi börsidel kauplemisele lubatud aktsiatega nii sageli, et liidu investeerimisühingud ei saaks kasutada määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 punkti a kohast erandit. See tähendab, et määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet tuleks kohaldada väga paljude Šveitsis kauplemisele lubatud aktsiate suhtes. |
| --- | --- |

(27)

Kokkuvõttes kaubeldakse liidus paljude Šveitsi börsidel kauplemisele lubatud aktsiatega nii sageli, et liidu investeerimisühingud ei saaks kasutada määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 punkti a kohast erandit. See tähendab, et määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet tuleks kohaldada väga paljude Šveitsis kauplemisele lubatud aktsiate suhtes.

| (28) | Käesoleva otsuse täiendusena sõlmitakse koostöökokkulepped, millega tagatakse riiklike pädevate asutuste ja FINMA vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva otsuse täiendusena sõlmitakse koostöökokkulepped, millega tagatakse riiklike pädevate asutuste ja FINMA vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine.

| (29) | Käesolev otsus põhineb käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal Šveitsis börside suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Šveitsi börside õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev otsus põhineb käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal Šveitsis börside suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Šveitsi börside õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (30) | Käesolevas otsuses on arvestatud ka nõukogu 28. veebruari 2017. aasta järeldustega, mille kohaselt jääb Šveitsiga valdkondliku lähenemisviisi edasiarendamise eeltingimuseks ühise institutsioonilise raamistiku loomine olemasolevatele ja tulevastele kokkulepetele, mille kaudu reguleeritakse Šveitsi osalemist ELi ühtsel turul. Kui komisjon kaalus, kas käesoleva otsuse kohaldamist pikendada, siis võttis ta arvesse ühise institutsioonilise raamistiku loomise kokkuleppeni jõudmiseks seni tehtud edusamme. ELi ja Šveitsi läbirääkijad on selle kokkuleppe eelnõu tervikteksti kokku leppinud. Šveitsi Föderaalnõukogu on kokkuleppe teadmiseks võtnud ja otsustas alustada siseriiklikke konsultatsioone, mis kestavad kuni 2019. aasta kevadeni. |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas otsuses on arvestatud ka nõukogu 28. veebruari 2017. aasta järeldustega, mille kohaselt jääb Šveitsiga valdkondliku lähenemisviisi edasiarendamise eeltingimuseks ühise institutsioonilise raamistiku loomine olemasolevatele ja tulevastele kokkulepetele, mille kaudu reguleeritakse Šveitsi osalemist ELi ühtsel turul. Kui komisjon kaalus, kas käesoleva otsuse kohaldamist pikendada, siis võttis ta arvesse ühise institutsioonilise raamistiku loomise kokkuleppeni jõudmiseks seni tehtud edusamme. ELi ja Šveitsi läbirääkijad on selle kokkuleppe eelnõu tervikteksti kokku leppinud. Šveitsi Föderaalnõukogu on kokkuleppe teadmiseks võtnud ja otsustas alustada siseriiklikke konsultatsioone, mis kestavad kuni 2019. aasta kevadeni.

| (31) | Komisjon peaks Šveitsis börside suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. Korrapärased kontrollid ei piira komisjoni õigust korraldada juba varem spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon peaks Šveitsis börside suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. Korrapärased kontrollid ei piira komisjoni õigust korraldada juba varem spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (32) | Liidu finantsturgude terviklikkuse tagamiseks ja arvestades eelkõige seda, kuidas on edenenud Šveitsi osalemist liidu ühtsel turul võimaldava ühise institutsioonilise raamistiku loomine, peaks käesolev otsus kaotama kehtivuse 30. juunil 2019. |
| --- | --- |

(32)

Liidu finantsturgude terviklikkuse tagamiseks ja arvestades eelkõige seda, kuidas on edenenud Šveitsi osalemist liidu ühtsel turul võimaldava ühise institutsioonilise raamistiku loomine, peaks käesolev otsus kaotama kehtivuse 30. juunil 2019.

| (33) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2441 (5) (Šveitsis börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2018. Seetõttu on vaja, et käesolev otsus jõustuks kiiresti ja seda kohaldataks alates 1. jaanuarist 2019. |
| --- | --- |

(33)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2441 (5) (Šveitsis börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2018. Seetõttu on vaja, et käesolev otsus jõustuks kiiresti ja seda kohaldataks alates 1. jaanuarist 2019.

| (34) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse lisas sätestatud Šveitsi börside suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks direktiivist 2014/65/EL, määrusest (EL) nr 600/2014, määrusest (EL) nr 596/2014 ja direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega ning leitakse, et nende suhtes kohaldatakse tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

See kaotab kehtivuse 30. juunil 2019.

Brüssel, 20. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

4

(5)  Komisjoni 21. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2441 Šveitsis börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (ELT L 344, 23.12.2017, lk 52).

5

---

LISA

Börsid, mida Šveitsis käsitatakse samaväärsetena direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turgudega

| a) | SIX Swiss Exchange AG |
| --- | --- |

a)

SIX Swiss Exchange AG

| b) | BX Swiss AG |
| --- | --- |

b)

BX Swiss AG

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/84

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2048,

20. detsember 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 toetuseks koostatud veebisaitide ja mobiilirakenduste harmoneeritud standardi kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (1), eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (2) artikli 6 lõike 1 kohaselt eeldatakse, et veebisaitide ja mobiilirakenduste sisu, mis vastab sellistele harmoneeritud standarditele või nende osadele, millele osutavad viited on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud juurdepääsetavusnõuetega, mis on reguleeritud kõnealuste standardite või nende osadega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (2) artikli 6 lõike 1 kohaselt eeldatakse, et veebisaitide ja mobiilirakenduste sisu, mis vastab sellistele harmoneeritud standarditele või nende osadele, millele osutavad viited on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud juurdepääsetavusnõuetega, mis on reguleeritud kõnealuste standardite või nende osadega.

| (2) | Rakendusotsusega C (2017) 2585 (3) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse koostada harmoneeritud standard/standardid, mis põhinevad standardil EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) ning sisaldavad kõiki vajalikke sätteid direktiivi (EL) 2016/2102 artikli 4 rakendamise toetamiseks. EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) oli komisjoni standardimisvolituse nr 376 (4) tulemus ja sisaldas juba teatavaid sätteid, mis käsitlevad veebisaitide ja mobiilirakenduste ning muude IKT toodete ja teenuste juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsusega C (2017) 2585 (3) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse koostada harmoneeritud standard/standardid, mis põhinevad standardil EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) ning sisaldavad kõiki vajalikke sätteid direktiivi (EL) 2016/2102 artikli 4 rakendamise toetamiseks. EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) oli komisjoni standardimisvolituse nr 376 (4) tulemus ja sisaldas juba teatavaid sätteid, mis käsitlevad veebisaitide ja mobiilirakenduste ning muude IKT toodete ja teenuste juurdepääsetavust.

| (3) | Rakendusotsuse C (2017) 2585 alusel on CEN, CENELEC ja ETSI viinud lõpule töö nõutud harmoneeritud standardiga ja esitanud komisjonile harmoneeritud Euroopa standardi EN 301 549 V2.1.2 (2018-08), milles on muu hulgas sätestatud tehnilised nõuded veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta. Harmoneeritud Euroopa standard EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) sisaldab muu hulgas tabelit, milles on esitatud vastavus standardi sätete ja direktiivi (EL) 2016/2102 artiklis 4 sätestatud juurdepääsetavuse nõuete vahel. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsuse C (2017) 2585 alusel on CEN, CENELEC ja ETSI viinud lõpule töö nõutud harmoneeritud standardiga ja esitanud komisjonile harmoneeritud Euroopa standardi EN 301 549 V2.1.2 (2018-08), milles on muu hulgas sätestatud tehnilised nõuded veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta. Harmoneeritud Euroopa standard EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) sisaldab muu hulgas tabelit, milles on esitatud vastavus standardi sätete ja direktiivi (EL) 2016/2102 artiklis 4 sätestatud juurdepääsetavuse nõuete vahel.

| (4) | Komisjon hindas koos CENi, CENELECi ja ETSIga, kas harmoneeritud Euroopa standardi EN 301 549 V2.1.2 (2018-08), mille on esitanud CEN, CENELEC ja ETSI, asjakohased sätted vastavad rakendusotsuses C (2017) 2585 sätestatud nõudele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon hindas koos CENi, CENELECi ja ETSIga, kas harmoneeritud Euroopa standardi EN 301 549 V2.1.2 (2018-08), mille on esitanud CEN, CENELEC ja ETSI, asjakohased sätted vastavad rakendusotsuses C (2017) 2585 sätestatud nõudele.

| (5) | Harmoneeritud Euroopa standardi EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) asjakohased sätted vastavad nende suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on esitatud rakendusotsuse C (2017) 2585 II lisas. Seepärast on asjakohane avaldada viide nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(5)

Harmoneeritud Euroopa standardi EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) asjakohased sätted vastavad nende suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on esitatud rakendusotsuse C (2017) 2585 II lisas. Seepärast on asjakohane avaldada viide nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas.

| (6) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(6)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas viide direktiivi (EL) 2016/2102 toetuseks koostatud veebisaitide ja mobiilirakenduste harmoneeritud standardile, mis on loetletud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 27. aprilli 2017. aasta rakendusotsus C (2017) 2585 standardimistaotluse kohta, mis esitatakse Euroopa standardiorganisatsioonidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust) toetuseks.

3

(4)  CENi, CENELECi ja ETSI standardimisvolitus M/376 seoses Euroopa ligipääsetavusnõuetega IKT valdkonna toodete ja teenuste riigihangete puhul, 7. detsember 2005.

4

---

LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN 301 549 V2.1.2 (2018-08)
  IKT toodete ja teenuste juurdepääsetavuse nõuded |

Nr

Viide standardile

1.

EN 301 549 V2.1.2 (2018-08)

IKT toodete ja teenuste juurdepääsetavuse nõuded

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/87

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2018/2049,

12. detsember 2018,

müntide emissiooni 2019. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2018/35)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga otsust (EL) 2015/2332, 4. detsember 2015, euromüntide emissioonimahu heakskiitmise menetlusraamistiku kohta (EKP/2015/43), (1) eelkõige selle artikli 2 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide emiteeritud müntide emissiooni mahu heakskiitmise ainuõigus. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide emiteeritud müntide emissiooni mahu heakskiitmise ainuõigus.

| (2) | 19 liikmesriiki, mille rahaühik on euro, on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma taotlused 2019. aastal emiteeritavate müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metodoloogia kohta. Mõned nendest liikmesriikidest on esitanud ka täiendava teabe käibemüntide kohta, kui see oli kättesaadav ja liikmesriik pidas seda oluliseks taotluse heakskiitmise põhjendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

19 liikmesriiki, mille rahaühik on euro, on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma taotlused 2019. aastal emiteeritavate müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metodoloogia kohta. Mõned nendest liikmesriikidest on esitanud ka täiendava teabe käibemüntide kohta, kui see oli kättesaadav ja liikmesriik pidas seda oluliseks taotluse heakskiitmise põhjendamiseks.

| (3) | Seoses liikmesriikide müntide emiteerimise õigusega tuleb saada EKP nõusolek emissooni mahu kohta ja seega ei tohi liikmesriigid EKP poolt heaks kiidetud mahtusid ületada ilma eelneva EKP nõusolekuta. |
| --- | --- |

(3)

Seoses liikmesriikide müntide emiteerimise õigusega tuleb saada EKP nõusolek emissooni mahu kohta ja seega ei tohi liikmesriigid EKP poolt heaks kiidetud mahtusid ületada ilma eelneva EKP nõusolekuta.

| (4) | Otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 2 lõike 9 kohaselt delegeeritakse eurot rahaühikuna kasutatavate liikmesriikide poolt esitatud müntide emissioonimahu iga-aastaste ja ühekordsete heakskiitmise taotluste otsuste tegemise pädevus EKP juhatusele, kui müntide taotletud emissioonimahu muudatused ei ole vajalikud, |
| --- | --- |

(4)

Otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 2 lõike 9 kohaselt delegeeritakse eurot rahaühikuna kasutatavate liikmesriikide poolt esitatud müntide emissioonimahu iga-aastaste ja ühekordsete heakskiitmise taotluste otsuste tegemise pädevus EKP juhatusele, kui müntide taotletud emissioonimahu muudatused ei ole vajalikud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2019. aastal emiteeritavate euro müntide mahu heakskiitmine

EKP kiidab heaks eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide poolt 2019. aastal emiteeritavate euro müntide mahu vastavalt järgmisele tabelile:

| | 2019. aasta emissiooniks heakskiidetud euro müntide maht |
| --- | --- |
| Käibemündid | Meenemündid
  (mitte ringluse eesmärgil) | Müntide emissiooni maht |
| (miljonit eurot) | (miljonit eurot) | (miljonit eurot) |
| Belgia | 46,0 | 1,0 | 47,0 |
| Saksamaa | 401,0 | 231,0 | 632,0 |
| Eesti | 10,2 | 0,3 | 10,5 |
| Iirimaa | 11,0 | 0,5 | 11,5 |
| Kreeka | 110,9 | 0,6 | 111,5 |
| Hispaania | 357,2 | 30,0 | 387,2 |
| Prantsusmaa | 235,8 | 50,1 | 285,9 |
| Itaalia | 204,2 | 2,1 | 206,3 |
| Küpros | 13,5 | 0,1 | 13,6 |
| Läti | 15,7 | 0,2 | 15,9 |
| Leedu | 22,0 | 0,7 | 22,7 |
| Luksemburg | 12,4 | 0,2 | 12,6 |
| Malta | 9,0 | 0,2 | 9,2 |
| Holland | 25,0 | 3,0 | 28,0 |
| Austria | 73,2 | 153,4 | 226,6 |
| Portugal | 43,1 | 2,5 | 45,6 |
| Sloveenia | 22,0 | 1,5 | 23,5 |
| Slovakkia | 17,0 | 1,2 | 18,2 |
| Soome | 15,0 | 10,0 | 25,0 |
| Kokku | 1 644,2 | 488,6 | 2 132,8 |

2019. aasta emissiooniks heakskiidetud euro müntide maht

Käibemündid

Meenemündid

(mitte ringluse eesmärgil)

Müntide emissiooni maht

(miljonit eurot)

(miljonit eurot)

(miljonit eurot)

Belgia

46,0

1,0

47,0

Saksamaa

401,0

231,0

632,0

Eesti

10,2

0,3

10,5

Iirimaa

11,0

0,5

11,5

Kreeka

110,9

0,6

111,5

Hispaania

357,2

30,0

387,2

Prantsusmaa

235,8

50,1

285,9

Itaalia

204,2

2,1

206,3

Küpros

13,5

0,1

13,6

Läti

15,7

0,2

15,9

Leedu

22,0

0,7

22,7

Luksemburg

12,4

0,2

12,6

Malta

9,0

0,2

9,2

Holland

25,0

3,0

28,0

Austria

73,2

153,4

226,6

Portugal

43,1

2,5

45,6

Sloveenia

22,0

1,5

23,5

Slovakkia

17,0

1,2

18,2

Soome

15,0

10,0

25,0

Kokku

Kokku

1 644,2

1 644,2

488,6

488,6

2 132,8

2 132,8

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 12. detsember 2018

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  ELT L 328, 12.12.2015, lk 123.

1

---

SOOVITUSED

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/89

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/2050,

19. detsember 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8598 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul.

| (2) | Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement. |
| --- | --- |

(2)

Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement.

| (3) | Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel.

| (4) | Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid, (3) teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta, (5) et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid, (3) teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta, (5) et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid.

| (5) | Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi.

| (6) | Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi,

| (7) | Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma demonstreerimiste ja hindamiste eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma demonstreerimiste ja hindamiste eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.

| (8) | Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP, (6) tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas, Seoses sellega on liikmesriigid tunnustanud deklaratsiooni liikmesriikide poliitiliste kohustuste kohta seoses tarnekindlusega (7), |
| --- | --- |

(8)

Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP, (6) tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas, Seoses sellega on liikmesriigid tunnustanud deklaratsiooni liikmesriikide poliitiliste kohustuste kohta seoses tarnekindlusega (7),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   ÜLDISED VEOLOAD DEMONSTREERIMISTEKS JA HINDAMISTEKS

Liikmesriikidel soovitatakse viia oma demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavad üldised veoload kooskõlla järgmiste elementidega.

1.1.   Kaitseotstarbelised tooted, mida tohib üldise veoloa alusel vedada demonstreerimise ja hindamise eesmärgil, mis on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c

Järgmised sõjaliste kaupade kategooriad moodustavad alamrühma direktiivi 2009/43/EÜ lisas sätestatud kaitseotstarbelistest toodetest. Demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba peab võimaldama vähemalt allpool sõjaliste kaupade kategoorias loetletud kaitseotstarbeliste toodete vedu. Liikmesriigid võivad lisada oma demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla sõjaliste kaupade kategooriaid koos vastavate kaitseotstarbeliste toodetega.

Sõjaliste kaupade kategooriate miinimumloetelu:

| — | ML3. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | osislõhkekehad, mis kuuluvad kobarlahingumoona konventsiooni alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML3. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

osislõhkekehad, mis kuuluvad kobarlahingumoona konventsiooni alla;

| — | lennulõppfaasis juhitavad laskekehad; |
| --- | --- |

—

lennulõppfaasis juhitavad laskekehad;

| — | laskemoon, laskevarustus ja paiskelaengud, mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud. |
| --- | --- |

—

laskemoon, laskevarustus ja paiskelaengud, mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud.

| — | ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt 5.b: sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus; |
| --- | --- | --- |

—

ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt 5.b: sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus;

| — | alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks. |
| --- | --- |

—

alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks.

Kõik kaubad tuleb tarnida ilma krüpteerimiskomponendita ja ilma integreeritud andmebaasita.

| — | ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | komplektsed sõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

komplektsed sõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

| — | šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla; |
| --- | --- |

—

šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

| — | varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse. |
| --- | --- |

—

varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

| — | ML7. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud; |
| --- | --- | --- |

—

ML7. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud;

| — | alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid.

| — | ML8. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | kõik ained kõikide järgmiste omadustega:






  — | detonatsioonikiirus võrdne või suurem kui 8 000 m/s; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML8. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

kõik ained kõikide järgmiste omadustega:

—

detonatsioonikiirus võrdne või suurem kui 8 000 m/s;

| — | tihedus võrdne või kuni 1,80 g/cm3; |
| --- | --- |

—

tihedus võrdne või kuni 1,80 g/cm3;

| — | kõik järgmised lõhkeained ja nendega seotud segud:






  — | alapunkt 8.a.15: HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0); |
| --- | --- | --- |

—

kõik järgmised lõhkeained ja nendega seotud segud:

—

alapunkt 8.a.15: HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0);

| — | alapunkt 8.a.21: RDX ja selle järgmised derivaadid:






  — | RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

—

alapunkt 8.a.21: RDX ja selle järgmised derivaadid:

—

RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

| — | keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1); |
| --- | --- |

—

keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

| — | alapunkt 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6); |
| --- | --- |

—

alapunkt 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6);

| — | kõik ained, mida saab otse või kaudselt kasutada selliste osislõhkekehaga relvade valmistamiseks, mis kuuluvad 3. detsembril 2008. aastal Oslos sõlmitud kobarlahingumoona konventsiooni alla, välja arvatud kassettlahingumoona konventsiooni ratifitseerinud liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

kõik ained, mida saab otse või kaudselt kasutada selliste osislõhkekehaga relvade valmistamiseks, mis kuuluvad 3. detsembril 2008. aastal Oslos sõlmitud kobarlahingumoona konventsiooni alla, välja arvatud kassettlahingumoona konventsiooni ratifitseerinud liikmesriikides.

| — | ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), mis kuuluvad alapunkti ML9.a alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), mis kuuluvad alapunkti ML9.a alla;

| — | tervikkered; |
| --- | --- |

—

tervikkered;

| — | alapunkt ML9.a.2.d: punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML9.a.2.d: punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid;

| — | alapunkt ML9.b.4: spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML9.b.4: spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid;

| — | alapunkt ML9.d: allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML9.d: allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.

| — | ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | tervikõhusõidukid, õhust kergemad õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML10.a, ML10.b või ML10.c alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

tervikõhusõidukid, õhust kergemad õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML10.a, ML10.b või ML10.c alla;

| — | lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered; |
| --- | --- |

—

lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered;

| — | lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid; |
| --- | --- |

—

lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid;

| — | varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse. |
| --- | --- |

—

varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

| — | ML11. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt ML11.a.g: juhtimis- ja navigatsiooniseadmed, v.a seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud rakettide, kanderakettide ja mehitamata õhusõidukite jaoks; |
| --- | --- | --- |

—

ML11. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt ML11.a.g: juhtimis- ja navigatsiooniseadmed, v.a seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud rakettide, kanderakettide ja mehitamata õhusõidukite jaoks;

| — | alapunkt ML11.a.h: troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.h: troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

| — | alapunkt ML11.a.j: automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.j: automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid.

| — | ML13. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML13. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML15. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt ML15.f. |
| --- | --- | --- |

—

ML15. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt ML15.f.

| — | ML16. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | need, mis on seotud kaupadega, millel on seos ballistilise tehnoloogiaga ja KBRT-materjalide levikuga. |
| --- | --- | --- |

—

ML16. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

need, mis on seotud kaupadega, millel on seos ballistilise tehnoloogiaga ja KBRT-materjalide levikuga.

| — | ML17. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt ML17.b: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed; |
| --- | --- | --- |

—

ML17. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt ML17.b: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed;

| — | alapunkt ML17.d: pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.d: pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.j: mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjalise varustuse teenindamiseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.j: mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjalise varustuse teenindamiseks;

| — | alapunkt ML17.k: välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.k: välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.l: konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.l: konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.m: parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.m: parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.o: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.o: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus.

| — | ML21. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt ML21.a: üldistes veolubades loetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara; |
| --- | --- | --- |

—

ML21. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt ML21.a: üldistes veolubades loetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara;

| — | alapunkt ML21.b.4: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tarkvara, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML21.b.4: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tarkvara, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks.

| — | ML22. Siia kuulub:






  — | ainult tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks. |
| --- | --- | --- |

—

ML22. Siia kuulub:

—

ainult tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks.

1.2.   Demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla lisatavad tingimused

Järgnev loetelu ei ole ammendav. Samal ajal ei tohi liikmesriigi lisatavad muud tingimused olla vastuolus allpool loetletud tingimustega ega kahjustada neid.

| Geograafiline kehtivus | : | Euroopa Majanduspiirkond (8) |
| --- | --- | --- |
| Vedu demonstreerimise eesmärgil | : | kaitseotstarbelise toote vedu käitlemistingimusi simuleerivas keskkonnas kasutamiseks. Mõiste „vedu demonstreerimise eesmärgil“ hõlmab katsetulistamist relvadega. |
| Vedu hindamise eesmärgil | : | kaitseotstarbelise toote vedu toote katsetamiseks ja katsetulemuste jagamiseks. Mõiste „vedu hindamise eesmärgil“ hõlmab tehnika vedu katsetulemuste jagamiseks. |
| Edasivedu | : | liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote edasiveoks pärast demonstreerimisi ja hindamisi:






  a) | erandit eelneva loa kohustusest saab rakendada direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt; |

Geograafiline kehtivus

:

Euroopa Majanduspiirkond (8)

Vedu demonstreerimise eesmärgil

:

kaitseotstarbelise toote vedu käitlemistingimusi simuleerivas keskkonnas kasutamiseks. Mõiste „vedu demonstreerimise eesmärgil“ hõlmab katsetulistamist relvadega.

Vedu hindamise eesmärgil

:

kaitseotstarbelise toote vedu toote katsetamiseks ja katsetulemuste jagamiseks. Mõiste „vedu hindamise eesmärgil“ hõlmab tehnika vedu katsetulemuste jagamiseks.

Edasivedu

:

liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote edasiveoks pärast demonstreerimisi ja hindamisi:

a)

erandit eelneva loa kohustusest saab rakendada direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt;

| b) | avaldada pärast toodete demonstreerimist või hindamist kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks kasutatav üldine konkreetne veoluba, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu; |
| --- | --- |

b)

avaldada pärast toodete demonstreerimist või hindamist kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks kasutatav üldine konkreetne veoluba, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu;

| c) | lisada edasivedu demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla. |
| --- | --- |

c)

lisada edasivedu demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla.

Kestus

:

lähteliikmesriigid võivad kehtestada tähtaja kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks, mida tarnija peab päritoluliikmesriigi pädeva asutuse suhtes järgima. Liikmesriigid, kust kaitseotstarbeline toode on edasi toimetatud, võivad samuti kehtestada edasiveo tähtaja, mida tarnija või tema esindaja peavad järgima.

2.   JÄRELMEETMED

Liikmesriike kutsutakse üles jõustama käesolev soovitus hiljemalt 1. juuliks 2019.

Liikmesriikidel soovitatakse teatada komisjonile käesoleva soovituse jõustamiseks võetavatest meetmetest.

3.   ADRESSAADID

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 329, 3.12.2016, lk 101.

2

(3)  
  ELT L 329, 3.12.2016, lk 105.

3

(4)  COM(2016) 950 final.

4

(5)  COM(2016) 760 final.

5

(6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

6

(7)  Vastu võetud EDA töös osalevate, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate poolt nõukogu 3551. istungil, mis toimus 19. juunil 2017.

7

(8)  EMP ühiskomitee 14. juuni 2013. aasta otsus nr 111/2013, millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ (ELT L 318, 28.11.2013, lk 12), millega inkorporeeriti EMP lepingusse direktiiv 2009/43/EÜ, sisaldas selgesõnalist kohandusteksti: „Käesolevat direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“

8

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/94

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/2051,

19. detsember 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8610 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul.

| (2) | Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement. |
| --- | --- |

(2)

Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement.

| (3) | Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel.

| (4) | Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid (3), teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta (5), et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid (3), teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta (5), et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid.

| (5) | Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi.

| (6) | Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi,

| (7) | Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.

| (8) | Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP (6), tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas. Seoses sellega on liikmesriigid tunnustanud deklaratsiooni liikmesriikide poliitiliste kohustuste kohta seoses tarnekindlusega (7), |
| --- | --- |

(8)

Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP (6), tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas. Seoses sellega on liikmesriigid tunnustanud deklaratsiooni liikmesriikide poliitiliste kohustuste kohta seoses tarnekindlusega (7),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   ÜLDISED VEOLOAD PARANDAMISEKS JA HOOLDAMISEKS

Liikmesriikidel soovitatakse viia oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavad üldised veoload kooskõlla järgmiste elementidega.

1.1.   Kaitseotstarbelised tooted, mida tohib üldise veoloa alusel vedada parandamise ja hooldamise eesmärgil, mis on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d

Järgmised sõjaliste kaupade kategooriad moodustavad alamrühma direktiivi 2009/43/EÜ lisas sätestatud kaitseotstarbelistest toodetest. Parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba peab võimaldama vähemalt alljärgnevates sõjaliste kaupade kategooriates loetletud kaitseotstarbeliste toodete vedu. Liikmesriigid võivad lisada oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla sõjaliste kaupade kategooriaid koos vastavate kaitseotstarbeliste toodetega.

Sõjaliste kaupade kategooriate miinimumloetelu:

| — | ML3. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | osislõhkekehad, mis kuuluvad kobarlahingumoona konventsiooni alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML3. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

osislõhkekehad, mis kuuluvad kobarlahingumoona konventsiooni alla;

| — | lennulõppfaasis juhitavad laskekehad; |
| --- | --- |

—

lennulõppfaasis juhitavad laskekehad;

| — | laskemoon, laskevarustus ja paiskelaengud, mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud. |
| --- | --- |

—

laskemoon, laskevarustus ja paiskelaengud, mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud.

| — | ML4. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt 4.a: pommid, torpeedod, juhitavad ja mittejuhitavad raketid, muud seadmed ja laengud ning spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud komponendid; |
| --- | --- | --- |

—

ML4. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt 4.a: pommid, torpeedod, juhitavad ja mittejuhitavad raketid, muud seadmed ja laengud ning spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud komponendid;

| — | alapunkt 4.b: spetsiaalselt loodud komponendid õhkulennutamiseks, asetamiseks, peibutuseks, segamiseks, häirimiseks, mis kuuluvad alapunkti ML4.a alla. |
| --- | --- |

—

alapunkt 4.b: spetsiaalselt loodud komponendid õhkulennutamiseks, asetamiseks, peibutuseks, segamiseks, häirimiseks, mis kuuluvad alapunkti ML4.a alla.

| — | ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt 5.b: sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus; |
| --- | --- | --- |

—

ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt 5.b: sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus;

| — | alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks. |
| --- | --- |

—

alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks.

Kõik kaubad tuleb tarnida ilma krüpteerimiskomponendita ja ilma integreeritud andmebaasita.

| — | ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | terviksõidukid; |
| --- | --- | --- |

—

ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

terviksõidukid;

| — | šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla; |
| --- | --- |

—

šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

| — | varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse. |
| --- | --- |

—

varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

| — | ML7. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud; |
| --- | --- | --- |

—

ML7. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud;

| — | alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid.

| — | ML8. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | kõik ained kõikide järgmiste omadustega:






  — | detonatsioonikiirus võrdne või suurem kui 8 000 m/s; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML8. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

kõik ained kõikide järgmiste omadustega:

—

detonatsioonikiirus võrdne või suurem kui 8 000 m/s;

| — | tihedus võrdne või kuni 1,80 g/cm3; |
| --- | --- |

—

tihedus võrdne või kuni 1,80 g/cm3;

| — | kõik järgmised lõhkeained ja nendega seotud segud:






  — | alapunkt 8.a.15: HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22–0); |
| --- | --- | --- |

—

kõik järgmised lõhkeained ja nendega seotud segud:

—

alapunkt 8.a.15: HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22–0);

| — | alapunkt 8.a.21: RDX ja selle järgmised derivaadid:






  — | RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

—

alapunkt 8.a.21: RDX ja selle järgmised derivaadid:

—

RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

| — | keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1); |
| --- | --- |

—

keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

| — | alapunkt 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38–6); |
| --- | --- |

—

alapunkt 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38–6);

| — | kõik ained, mida saab otse või kaudselt kasutada selliste osislõhkekehaga relvade valmistamiseks, mis kuuluvad 3. detsembril 2008. aastal Oslos sõlmitud kobarlahingumoona konventsiooni alla, välja arvatud kassettlahingumoona konventsiooni ratifitseerinud liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

kõik ained, mida saab otse või kaudselt kasutada selliste osislõhkekehaga relvade valmistamiseks, mis kuuluvad 3. detsembril 2008. aastal Oslos sõlmitud kobarlahingumoona konventsiooni alla, välja arvatud kassettlahingumoona konventsiooni ratifitseerinud liikmesriikides.

| — | ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), mis kuuluvad alapunkti ML9.a alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), mis kuuluvad alapunkti ML9.a alla;

| — | tervikkered; |
| --- | --- |

—

tervikkered;

| — | alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.

| — | ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | tervikõhusõidukid, õhust kergemad õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML10.a või ML10.c alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

tervikõhusõidukid, õhust kergemad õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML10.a või ML10.c alla;

| — | lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered; |
| --- | --- |

—

lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered;

| — | lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid; |
| --- | --- |

—

lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid;

| — | varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse. |
| --- | --- |

—

varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

| — | ML11. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt ML11.a.g: juhtimis- ja navigatsiooniseadmed, v.a seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud rakettide, kanderakettide ja mehitamata õhusõidukite jaoks; |
| --- | --- | --- |

—

ML11. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt ML11.a.g: juhtimis- ja navigatsiooniseadmed, v.a seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud rakettide, kanderakettide ja mehitamata õhusõidukite jaoks;

| — | alapunkt ML11.a.h: troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.h: troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

| — | alapunkt ML11.a.j: automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.j: automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid.

| — | ML13. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML13. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML14. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML14. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML15. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML15. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML16. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | need, mis on seotud kaupadega, millel on seos ballistilise tehnoloogiaga ja KBRT-materjalide levikuga. |
| --- | --- | --- |

—

ML16. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

need, mis on seotud kaupadega, millel on seos ballistilise tehnoloogiaga ja KBRT-materjalide levikuga.

| — | ML17. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt ML17.b: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed; |
| --- | --- | --- |

—

ML17. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt ML17.b: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed;

| — | alapunkt ML17.d: pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.d: pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.j: mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjalise varustuse teenindamiseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.j: mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjalise varustuse teenindamiseks;

| — | alapunkt ML17.k: välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.k: välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.l: konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.l: konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.m: parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.m: parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| — | alapunkt ML17.o: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.o: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus.

| — | ML21. Siia kuuluvad järgmised kaubad:






  — | alapunkt ML21.a: üldistes veolubades loetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara; |
| --- | --- | --- |

—

ML21. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

—

alapunkt ML21.a: üldistes veolubades loetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara;

| — | alapunkt ML21.b.4: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tarkvara, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML21.b.4: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tarkvara, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks;

| — | ML22. Siia kuulub:






  — | tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks. |
| --- | --- | --- |

—

ML22. Siia kuulub:

—

tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks.

1.2.   Parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla lisatavad tingimused

Järgmine tingimuste loetelu ei ole ammendav. Samal ajal ei tohi liikmesriigi lisatavad muud tingimused olla vastuolus allpool loetletud tingimustega ega kahjustada neid.

| Geograafiline kehtivus | : | Euroopa Majanduspiirkond (8) |
| --- | --- | --- |
| Vedu parandamise eesmärgil | : | Kaitseotstarbelise toote vedu selle parandamise eesmärgil, mitte uuendamiseks või täiustamiseks jõudluse suurendamise mõttes. |
| Vedu hooldamise eesmärgil | : | Kaitseotstarbelise toote vedu selle hooldamise eesmärgil, mitte uuendamiseks või täiustamiseks jõudluse suurendamise mõttes. |
| Tagasisaatmine | : | Liikmesriigid võivad nõuda pärast parandamist tagasisaadetava kauba algseks veoks antud eelnevat luba. Liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote tagasisaatmiseks pärast parandamist või hooldamist:






  a) | Erand eelneva loa kohustusest direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt. |

Geograafiline kehtivus

:

Euroopa Majanduspiirkond (8)

Vedu parandamise eesmärgil

:

Kaitseotstarbelise toote vedu selle parandamise eesmärgil, mitte uuendamiseks või täiustamiseks jõudluse suurendamise mõttes.

Vedu hooldamise eesmärgil

:

Kaitseotstarbelise toote vedu selle hooldamise eesmärgil, mitte uuendamiseks või täiustamiseks jõudluse suurendamise mõttes.

Tagasisaatmine

:

Liikmesriigid võivad nõuda pärast parandamist tagasisaadetava kauba algseks veoks antud eelnevat luba. Liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote tagasisaatmiseks pärast parandamist või hooldamist:

a)

Erand eelneva loa kohustusest direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt.

| b) | Kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks kasutatava konkreetse üldise veoloa avaldamine pärast nende parandamist või hooldamist, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu; |
| --- | --- |

b)

Kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks kasutatava konkreetse üldise veoloa avaldamine pärast nende parandamist või hooldamist, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu;

| c) | Tagasisaatmise lisamine parandamise ja/või hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla. |
| --- | --- |

c)

Tagasisaatmise lisamine parandamise ja/või hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla.

Kestus

:

Liikmesriigid võivad kehtestada tähtaja kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks.

2.   JÄRELMEETMED

Liikmesriike kutsutakse üles jõustama käesolev soovitus hiljemalt 1. juuliks 2019.

Liikmesriikidel soovitatakse teatada komisjonile käesoleva soovituse jõustamiseks võetavatest meetmetest.

3.   ADRESSAADID

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 329, 3.12.2016, lk 101.

2

(3)  
  ELT L 329, 3.12.2016, lk 105.

3

(4)  COM(2016) 950 final.

4

(5)  COM(2016) 760 final.

5

(6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

6

(7)  Vastu võetud EDA töös osalevate, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate poolt nõukogu 3551. istungil, mis toimus 19. juunil 2017.

7

(8)  EMP ühiskomitee 14. juuni 2013. aasta otsus nr 111/2013 (millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“) (ELT L 318, 28.11.2013, lk 12), millega inkorporeeriti EMP lepingusse direktiiv 2009/43/EÜ, sisaldas selgesõnalist kohandusteksti:
  „Käesolevat direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“

8

„Käesolevat direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/98

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/2052,

19. detsember 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud väljapanekute eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8611 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul.

| (2) | Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement. |
| --- | --- |

(2)

Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement.

| (3) | Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel.

| (4) | Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid (3), teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta (5), et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid (3), teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta (5), et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid.

| (5) | Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi.

| (6) | Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi.

| (7) | Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma väljapanekute eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud väljapanekute eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma väljapanekute eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud väljapanekute eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.

| (8) | Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP (6), tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas, |
| --- | --- |

(8)

Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP (6), tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   VÄLJAPANEKUTEKS KASUTATAVAD ÜLDISED VEOLOAD

Liikmesriikidel soovitatakse viia oma väljapanekute eesmärgil kasutatavad üldised veoload kooskõlla järgmiste elementidega.

1.1.   Kaitseotstarbelised tooted, mida tohib üldise veoloa alusel vedada väljapanekute eesmärgil, mis on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c

Järgmised sõjaliste kaupade kategooriad moodustavad alamrühma direktiivi 2009/43/EÜ lisas sätestatud kaitseotstarbelistest toodetest. Väljapanekute eesmärgil kasutatav üldine veoluba peab võimaldama vähemalt alljärgnevates sõjaliste kaupade kategooriates loetletud kaitseotstarbeliste toodete vedu. Liikmesriigid võivad lisada oma väljapanekute eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla sõjaliste kaupade kategooriaid koos vastavate kaitseotstarbeliste toodetega.

Sõjaliste kaupade kategooriate miinimumloetelu:

| — | ML1. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks loodud relvad; |
| --- | --- | --- |

—

ML1. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks loodud relvad;

| — | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud relvade rauad ja lukud. |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud relvade rauad ja lukud.

| — | ML2. Alapunktid c ja d. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML2. Alapunktid c ja d. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML3. Siia kuulub järgmine kaup:






  — | inertlaskemoon. |
| --- | --- | --- |

—

ML3. Siia kuulub järgmine kaup:

—

inertlaskemoon.

| — | ML4. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt 4.a: kõik kaubad on välja jäetud, v.a inertmudelid, mis on hõlmatud; |
| --- | --- | --- |

—

ML4. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt 4.a: kõik kaubad on välja jäetud, v.a inertmudelid, mis on hõlmatud;

| — | alapunkt 4.b: spetsiaalselt loodud komponendid õhkulennutamiseks, asetamiseks, peibutuseks, segamiseks, häirimiseks, mis kuuluvad alapunkti ML4.a alla. |
| --- | --- |

—

alapunkt 4.b: spetsiaalselt loodud komponendid õhkulennutamiseks, asetamiseks, peibutuseks, segamiseks, häirimiseks, mis kuuluvad alapunkti ML4.a alla.

| — | ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks. |
| --- | --- | --- |

—

ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks.

Kõik kaubad tuleb tarnida ilma krüpteerimiskomponendita ja ilma integreeritud andmebaasita.

| — | ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | terviksõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla; |
| --- | --- | --- |

—

ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

terviksõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

| — | šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla. |
| --- | --- |

—

šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla.

| — | ML7. Kõik kaubad on välja jäetud, v.a






  — | alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud; |
| --- | --- | --- |

—

ML7. Kõik kaubad on välja jäetud, v.a

—

alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud;

| — | alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid.

| — | ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad); |
| --- | --- | --- |

—

ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad);

| — | tervikkered; |
| --- | --- |

—

tervikkered;

| — | alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad. Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad. Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.

| — | ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | tervikõhusõidukid; |
| --- | --- | --- |

—

ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

tervikõhusõidukid;

| — | lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered; |
| --- | --- |

—

lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered;

| — | lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid. |
| --- | --- |

—

lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid.

| — | ML11. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt ML11.a.a: elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed, kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed; |
| --- | --- | --- |

—

ML11. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt ML11.a.a: elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed, kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed;

| — | alapunkt ML11.a.b: sageduse kiirhäälestusega lambid; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.b: sageduse kiirhäälestusega lambid;

| — | alapunkt ML11.a.c: elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.c: elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks;

| — | alapunkt ML11.a.d: veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.d: veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega;

| — | alapunkt ML11.a.e: andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.e: andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist;

| — | alapunkt ML11.a.f: identifitseerimise, autentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.f: identifitseerimise, autentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus;

| — | alapunkt ML11.a.i: spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.a.i: spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid;

| — | alapunkt ML11.b: globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.b: globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| — | alapunkt ML11.c: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud „kosmosesõidukid“ ja spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „kosmosesõidukite“ komponendid. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML11.c: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud „kosmosesõidukid“ ja spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „kosmosesõidukite“ komponendid.

| — | ML13. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML13. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML14. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML14. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML15. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML15. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML16. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML16. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML17. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt ML17.f: andmekogud, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks süsteemide, varustuse või komponentidega, mis on loetletud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- | --- |

—

ML17. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt ML17.f: andmekogud, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks süsteemide, varustuse või komponentidega, mis on loetletud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| — | alapunkt ML17.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergia tootmisseadmed või tuumajõuseadmed, kaasa arvatud tuumareaktorid ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergia tootmisseadmed või tuumajõuseadmed, kaasa arvatud tuumareaktorid ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid;

| — | alapunkt ML17.h: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.h: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| — | alapunkt ML17.i: simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega tuumareaktoritele. |
| --- | --- |

—

alapunkt ML17.i: simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega tuumareaktoritele.

| — | ML18. Kõik kaubad on hõlmatud. |
| --- | --- |

—

ML18. Kõik kaubad on hõlmatud.

| — | ML21. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a






  — | alapunkt ML21.a: järgmiste tegevuste jaoks spetsiaalselt loodud või kohandatud tarkvara:






  — | sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse arendamine, tootmine, toimimine või hooldus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML21. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

—

alapunkt ML21.a: järgmiste tegevuste jaoks spetsiaalselt loodud või kohandatud tarkvara:

—

sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse arendamine, tootmine, toimimine või hooldus;

| — | sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud materjalide arendamine või tootmine; või |
| --- | --- |

—

sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud materjalide arendamine või tootmine; või

| — | sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud tarkvara arendamine, tootmine, toimimine või hooldus; |
| --- | --- |

—

sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud tarkvara arendamine, tootmine, toimimine või hooldus;

| — | üldistes veolubades mitteloetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara. |
| --- | --- |

—

üldistes veolubades mitteloetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara.

| — | ML22. Siia kuulub:






  — | ainult tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks. |
| --- | --- | --- |

—

ML22. Siia kuulub:

—

ainult tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks.

1.2.   Väljapanekute eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla lisatavad tingimused

Järgnev loetelu ei ole ammendav. Samal ajal ei tohi liikmesriigi lisatavad muud tingimused olla vastuolus allpool loetletud tingimustega ega kahjustada neid.

| Geograafiline kehtivus | : | Euroopa Majanduspiirkond (7) |
| --- | --- | --- |
| Vedu väljapanekute eesmärgil | : | Mis tahes kaitseotstarbeliste toodete vedu nende väljapanekuks liikmesriigis; kaitseotstarbelisi tooteid ei tohi käitamistingimustes kasutada; väljapanemine ei hõlma demonstreerimist ja hindamist. |
| Edasivedu | : | Liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote edasiveoks pärast väljapanekuid, vastavalt vajadusele:






  (a) | erand eelneva loa kohustusest direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt; |

Geograafiline kehtivus

:

Euroopa Majanduspiirkond (7)

Vedu väljapanekute eesmärgil

:

Mis tahes kaitseotstarbeliste toodete vedu nende väljapanekuks liikmesriigis; kaitseotstarbelisi tooteid ei tohi käitamistingimustes kasutada; väljapanemine ei hõlma demonstreerimist ja hindamist.

Edasivedu

:

Liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote edasiveoks pärast väljapanekuid, vastavalt vajadusele:

(a)

erand eelneva loa kohustusest direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt;

| (b) | kaitseotstarbeliste toodete edasiveoks kasutatava konkreetse üldise veoloa avaldamine pärast nende väljapanekut, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu; |
| --- | --- |

(b)

kaitseotstarbeliste toodete edasiveoks kasutatava konkreetse üldise veoloa avaldamine pärast nende väljapanekut, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu;

| (c) | edasiveo lisamine väljapanekute eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla. |
| --- | --- |

(c)

edasiveo lisamine väljapanekute eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla.

Kestus

:

Lähteliikmesriigid võivad kehtestada tähtaja kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks, mida tarnija peab päritoluliikmesriigi pädeva asutuse suhtes järgima. Liikmesriigid, kust kaitseotstarbeline toode on edasi toimetatud, võivad samuti kehtestada edasiveo tähtaja, mida tarnija või tema esindaja peavad järgima.

2.   JÄRELMEETMED

Liikmesriike kutsutakse üles jõustama käesolev soovitus hiljemalt 1. juuliks 2019.

Liikmesriikidel soovitatakse teatada komisjonile käesoleva soovituse jõustamiseks võetavatest meetmetest.

3.   ADRESSAADID

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 329, 3.12.2016, lk 101.

2

(3)  
  ELT L 329, 3.12.2016, lk 105.

3

(4)  COM(2016) 950 final.

4

(5)  COM(2016) 760 final.

5

(6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

6

(7)  EMP ühiskomitee 14. juuni 2013. aasta otsus nr 111/2013 (millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“) (ELT L 318, 28.11.2013, lk 12), millega inkorporeeriti EMP lepingusse direktiiv 2009/43/EÜ, sisaldas selgesõnalist kohandusteksti: „Käesolevat direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“

7

---