# Eiropas Savienības L 157/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.157.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 157 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 24. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.157.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 157

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 24. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 549/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar kuru groza un labo Regulu (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 551/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 7 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 552/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 9 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 553/2010 (2010. gada 23. jūnijs), par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai | 11 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 549/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar kuru groza un labo Regulu (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) (
  1
  )

1

3

Komisijas Regula (ES) Nr. 551/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

7

Komisijas Regula (ES) Nr. 552/2010 (2010. gada 23. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

9

Komisijas Regula (ES) Nr. 553/2010 (2010. gada 23. jūnijs), par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

11

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 492/09/COL (2009. gada 2. decembris) Norsk Lotteridrift ASA sūdzība par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Norsk Tipping AS (NORVĒĢIJA) | 12 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 02/10/COL (2010. gada 5. janvāris) par Norvēģijas statusu saistībā ar infekciozo hematopoētisko nekrozi un vīrusu hemorāģisko septicēmiju un EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmuma Nr. 302/08/COL atcelšanu | 16 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 492/09/COL (2009. gada 2. decembris) Norsk Lotteridrift ASA sūdzība par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Norsk Tipping AS (NORVĒĢIJA)

12

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 02/10/COL (2010. gada 5. janvāris) par Norvēģijas statusu saistībā ar infekciozo hematopoētisko nekrozi un vīrusu hemorāģisko septicēmiju un EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmuma Nr. 302/08/COL atcelšanu

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 549/2010

(2010. gada 23. jūnijs),

ar kuru groza un labo Regulu (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta a), d) un j) apakšpunktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 12. panta 2. punktā noteikts, ka Komisija bez regulas 195. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pārtrauc valsts intervenci liellopu gaļai, ja atsauces laikposmā netiek izpildīti minētās regulas 12. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi. Ir jānosaka atsauces periods, lai pārtrauktu valsts intervenci liellopu gaļas iepirkšanai konkursa procedūrā, un šīs Komisijas pilnvaras jāatspoguļo Komisijas Regulas (ES) Nr. 1272/2009 (2) 16. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 12. panta 2. punktā noteikts, ka Komisija bez regulas 195. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pārtrauc valsts intervenci liellopu gaļai, ja atsauces laikposmā netiek izpildīti minētās regulas 12. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi. Ir jānosaka atsauces periods, lai pārtrauktu valsts intervenci liellopu gaļas iepirkšanai konkursa procedūrā, un šīs Komisijas pilnvaras jāatspoguļo Komisijas Regulas (ES) Nr. 1272/2009 (2) 16. pantā.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1272/2009 29. panta 2. punktā ir pieņemti dažādās valodu versijās atšķirīgi un kļūdaini noteikumi attiecībā uz noteikumiem, kas jāpiemēro, ja intervences aģentūra maina pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta norādīto glabāšanas vietu. Tāpēc ir jāprecizē, ka tādā gadījumā transporta izmaksas sedz intervences aģentūras, izņemot par pirmajiem 20 km, un jāpapildina, ka 38. panta 3. punkta piemērošanas gadījumā samazinājums nedrīkst pārsniegt transporta izmaksas par attālumu virs 100 km. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1272/2009 29. panta 2. punktā ir pieņemti dažādās valodu versijās atšķirīgi un kļūdaini noteikumi attiecībā uz noteikumiem, kas jāpiemēro, ja intervences aģentūra maina pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta norādīto glabāšanas vietu. Tāpēc ir jāprecizē, ka tādā gadījumā transporta izmaksas sedz intervences aģentūras, izņemot par pirmajiem 20 km, un jāpapildina, ka 38. panta 3. punkta piemērošanas gadījumā samazinājums nedrīkst pārsniegt transporta izmaksas par attālumu virs 100 km.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 1272/2009 III pielikuma IX daļā ir izklāstīti noteikumi saistībā ar kartona kārbām valsts intervencē iepirktās liellopu gaļas iepakošanai. Ir jāpielāgo 6. punktā paredzētās aizzīmogošanas prasības, lai tās saskaņotu ar prasībām, kas noteiktas II pielikuma I sadaļā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3). |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 1272/2009 III pielikuma IX daļā ir izklāstīti noteikumi saistībā ar kartona kārbām valsts intervencē iepirktās liellopu gaļas iepakošanai. Ir jāpielāgo 6. punktā paredzētās aizzīmogošanas prasības, lai tās saskaņotu ar prasībām, kas noteiktas II pielikuma I sadaļā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3).

| (4) | Veicot šādus grozījumus Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ir lietderīgi labot izlaidumu minētās regulas 25. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Veicot šādus grozījumus Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ir lietderīgi labot izlaidumu minētās regulas 25. pantā.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza un jālabo Regula (ES) Nr. 1272/2009. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza un jālabo Regula (ES) Nr. 1272/2009.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 1272/2009 groza šādi.

| 1. | Regulas 16. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | konkursa procedūru liellopu gaļas iepirkšanai pa kategorijām un dalībvalstīm vai to reģioniem, pamatojoties uz divām nesenākajām reģistrētajām nedēļas tirgus cenām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Komisija pārtrauc minēto konkursa procedūru saskaņā ar to pašu procedūru pa kategorijām un dalībvalstīm vai to reģioniem, pamatojoties uz nesenākajām reģistrētajam nedēļas tirgus cenām.” |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 16. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

konkursa procedūru liellopu gaļas iepirkšanai pa kategorijām un dalībvalstīm vai to reģioniem, pamatojoties uz divām nesenākajām reģistrētajām nedēļas tirgus cenām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Komisija pārtrauc minēto konkursa procedūru saskaņā ar to pašu procedūru pa kategorijām un dalībvalstīm vai to reģioniem, pamatojoties uz nesenākajām reģistrētajam nedēļas tirgus cenām.”

| 2. | Regulas 16. panta 6. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
  “Regulas (EK) Nr. 1234/2007 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta, 12. panta 2. punkta un 18. panta 3. punkta b) apakšpunkta vajadzībām piemēro šādus noteikumus:”. |
| --- | --- |

2.

Regulas 16. panta 6. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

“Regulas (EK) Nr. 1234/2007 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta, 12. panta 2. punkta un 18. panta 3. punkta b) apakšpunkta vajadzībām piemēro šādus noteikumus:”.

| 3. | Regulas 25. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Pēc tam, kad ir pārbaudīta pieteikuma vai konkursa piedāvājuma pieņemamība, kā minēts 11. panta 1. punktā, un pēc paziņojuma saskaņā ar 20. panta 3. punktu intervences aģentūra izdod piegādes rīkojumu, neskarot pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 14. panta 1. punktu un 19. panta 1. punktu. Piegādes rīkojums ir datēts un numurēts, un tajā norāda:






  a) | piegādājamo daudzumu; |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 25. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Pēc tam, kad ir pārbaudīta pieteikuma vai konkursa piedāvājuma pieņemamība, kā minēts 11. panta 1. punktā, un pēc paziņojuma saskaņā ar 20. panta 3. punktu intervences aģentūra izdod piegādes rīkojumu, neskarot pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 14. panta 1. punktu un 19. panta 1. punktu. Piegādes rīkojums ir datēts un numurēts, un tajā norāda:

a)

piegādājamo daudzumu;

| b) | produktu piegādes beigu termiņu; |
| --- | --- |

b)

produktu piegādes beigu termiņu;

| c) | glabāšanas vietu, uz kuru produkti jāpiegādā; |
| --- | --- |

c)

glabāšanas vietu, uz kuru produkti jāpiegādā;

| d) | cenu, ar kuru pieņemts pieteikums vai konkursa piedāvājums.” |
| --- | --- |

d)

cenu, ar kuru pieņemts pieteikums vai konkursa piedāvājums.”

| 4. | Regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu.
  “2.   Ja intervences aģentūra saskaņā ar 26. panta 1. punktu maina pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta norādīto glabāšanas vietu, tad transporta papildu izmaksas, izņemot par pirmajiem 20 km, sedz intervences aģentūra. Tomēr transporta izmaksas par attālumu virs 100 km joprojām pilnā apjomā sedz intervences aģentūra. Šo punktu nepiemēro, ja piemēro 31. panta 2. punktu.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu.

“2.   Ja intervences aģentūra saskaņā ar 26. panta 1. punktu maina pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta norādīto glabāšanas vietu, tad transporta papildu izmaksas, izņemot par pirmajiem 20 km, sedz intervences aģentūra. Tomēr transporta izmaksas par attālumu virs 100 km joprojām pilnā apjomā sedz intervences aģentūra. Šo punktu nepiemēro, ja piemēro 31. panta 2. punktu.”

| 5. | Regulas 38. panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | transporta izmaksas starp faktisko pārņemšanas vietu, ko izraugās intervences aģentūra, un uzglabāšanas vietu, kura minēta 10. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā un uz kuru par viszemākajām izmaksām bija jānogādā produkti, bet nepārsniedzot 29. panta 1. punktā norādīto 100 km slieksni; un”. |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 38. panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

transporta izmaksas starp faktisko pārņemšanas vietu, ko izraugās intervences aģentūra, un uzglabāšanas vietu, kura minēta 10. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā un uz kuru par viszemākajām izmaksām bija jānogādā produkti, bet nepārsniedzot 29. panta 1. punktā norādīto 100 km slieksni; un”.

| 6. | Regulas III pielikuma IX daļas 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “6. | Kartona kārbām jābūt aizzīmogotām šādi:






  a) | izmantojot identifikācijas marķējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas prasībām; un |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Regulas III pielikuma IX daļas 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.

Kartona kārbām jābūt aizzīmogotām šādi:

a)

izmantojot identifikācijas marķējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas prasībām; un

| b) | kartona kārbas abos galos – ar intervences aģentūras etiķetēm, uz kurām ir kārtas numurs un kuras piestiprinātas tā, lai tās tiek sabojātas, kartona kārbu atverot.” |
| --- | --- |

b)

kartona kārbas abos galos – ar intervences aģentūras etiķetēm, uz kurām ir kārtas numurs un kuras piestiprinātas tā, lai tās tiek sabojātas, kartona kārbu atverot.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro:

| a) | no 2010. gada 1. jūlija liellopu gaļai un teļa gaļai, sviestam, sausajam vājpienam un labībai; un |
| --- | --- |

a)

no 2010. gada 1. jūlija liellopu gaļai un teļa gaļai, sviestam, sausajam vājpienam un labībai; un

| b) | no 2010. gada 1. septembra rīsiem. |
| --- | --- |

b)

no 2010. gada 1. septembra rīsiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

3

---

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 550/2010

(2010. gada 23. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski grāmatvedības standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski grāmatvedības standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (IASB) 2009. gada 23. jūlijā publicēja grozījumus 1. starptautisko finanšu pārskatu standartā (SFPS) “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana”, turpmāk “grozījumi 1. SFPS”. Saskaņā ar 1. SFPS grozījumiem uzņēmumiem, kas veic darbības naftas un gāzes nozarē un pāriet uz SFPS, atļauts izmantot naftas un gāzes aktīvu uzskaites vērtības, kuras noteiktas saskaņā ar to iepriekšējiem grāmatvedības noteikumiem. Uzņēmumiem, kas nolēmuši izmantot minēto atbrīvojumu, jāpieprasa novērtēt pārtraukto darbu, atjaunoto darbu un līdzīgas saistības, kuras attiecas uz naftas un gāzes aktīviem, saskaņā ar 37. SGS “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” un atzīt saistības attiecībā uz nesadalītajiem ieņēmumiem. Grozījumi 1. SFPS arī attiecas uz nomas līgumu atkārtotu novērtēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (IASB) 2009. gada 23. jūlijā publicēja grozījumus 1. starptautisko finanšu pārskatu standartā (SFPS) “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana”, turpmāk “grozījumi 1. SFPS”. Saskaņā ar 1. SFPS grozījumiem uzņēmumiem, kas veic darbības naftas un gāzes nozarē un pāriet uz SFPS, atļauts izmantot naftas un gāzes aktīvu uzskaites vērtības, kuras noteiktas saskaņā ar to iepriekšējiem grāmatvedības noteikumiem. Uzņēmumiem, kas nolēmuši izmantot minēto atbrīvojumu, jāpieprasa novērtēt pārtraukto darbu, atjaunoto darbu un līdzīgas saistības, kuras attiecas uz naftas un gāzes aktīviem, saskaņā ar 37. SGS “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” un atzīt saistības attiecībā uz nesadalītajiem ieņēmumiem. Grozījumi 1. SFPS arī attiecas uz nomas līgumu atkārtotu novērtēšanu.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi 1. SFPS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi 1. SFPS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs.

| (4) | Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana” groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Katrs uzņēmums piemēro grozījumus 1. SFPS atbilstīgi šīs regulas pielikumam vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads pēc 2009. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| SFPS Nr. 1 | Grozījumi 1. SFPS Papildu atbrīvojumi pirmreizējiem piemērotājiem |
| --- | --- |

SFPS Nr. 1

Grozījumi 1. SFPS Papildu atbrīvojumi pirmreizējiem piemērotājiem

Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no IASB šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

Grozījumi 1. SFPS

Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana

Pievienots nosaukums un 31.A un 39.A punkts.

UZRĀDĪŠANA UN INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

Pārejas uz SFPS skaidrojums

Domāto izmaksu izmantošana naftas un gāzes aktīviem

| 31.A | Ja uzņēmums izmanto D8.A punkta b) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu attiecībā uz naftas un gāzes aktīviem, tas atklāj šo faktu un norāda, uz kāda pamata iedalītas uzskaites vērtības, kuras noteiktas saskaņā ar saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. |
| --- | --- |

31.A

Ja uzņēmums izmanto D8.A punkta b) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu attiecībā uz naftas un gāzes aktīviem, tas atklāj šo faktu un norāda, uz kāda pamata iedalītas uzskaites vērtības, kuras noteiktas saskaņā ar saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 39.A | Ar 2009. gada jūlijā izdotajiem “Papildu atbrīvojumiem pirmreizējiem piemērotājiem” (grozījumi 1. SFPS) pievienots 31.A, D8.A, D9.A un D21.A punkts un grozīts D1 punkta c), d) un l. apakšpunkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2010. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumus agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

39.A

Ar 2009. gada jūlijā izdotajiem “Papildu atbrīvojumiem pirmreizējiem piemērotājiem” (grozījumi 1. SFPS) pievienots 31.A, D8.A, D9.A un D21.A punkts un grozīts D1 punkta c), d) un l. apakšpunkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2010. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumus agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj.

ATBRĪVOJUMI NO CITIEM SFPS

D pielikumā grozīts D1 punkta c), d) un l) apakšpunkts un nosaukums. Pievienots D8.A, D9.Aun D21.A punkts.

| D.1 | Uzņēmums var izlemt izmantot vienu vai vairākus šādus atbrīvojumus:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

D.1

Uzņēmums var izlemt izmantot vienu vai vairākus šādus atbrīvojumus:

a)

...

| c) | domātās izmaksas (D5–D8.A punkts); |
| --- | --- |

c)

domātās izmaksas (D5–D8.A punkts);

| d) | noma (D9 un D9.A punkts); |
| --- | --- |

d)

noma (D9 un D9.A punkts);

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

| l) | pamatlīdzekļu izmaksās iekļautās saistības sakarā ar ekspluatācijas pārtraukšanu (D21 un D21.A punkts); |
| --- | --- |

l)

pamatlīdzekļu izmaksās iekļautās saistības sakarā ar ekspluatācijas pārtraukšanu (D21 un D21.A punkts);

| m) | ... |
| --- | --- |

m)

...

Domātās izmaksas

| D8.A | Saskaņā ar dažu valstu grāmatvedības prasībām izpētes un attīstības izmaksas saistībā ar naftas un gāzes īpašumiem attīstības vai ražošanas posmā uzskaita izmaksu centros, kas aptver visus īpašumus plašā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pirmreizējais piemērotājs, kas piemēro šādu grāmatvedības praksi saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, var izlemt novērtēt naftas un gāzes aktīvus pārejas datumā uz SFPS uz šāda pamata:






  a) | pētniecības un novērtēšanas aktīvi par summu, kas noteikta saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, un |
| --- | --- | --- |

D8.A

Saskaņā ar dažu valstu grāmatvedības prasībām izpētes un attīstības izmaksas saistībā ar naftas un gāzes īpašumiem attīstības vai ražošanas posmā uzskaita izmaksu centros, kas aptver visus īpašumus plašā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pirmreizējais piemērotājs, kas piemēro šādu grāmatvedības praksi saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, var izlemt novērtēt naftas un gāzes aktīvus pārejas datumā uz SFPS uz šāda pamata:

a)

pētniecības un novērtēšanas aktīvi par summu, kas noteikta saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, un

| b) | aktīvi attīstības vai ražošanas posmā par summu, kas noteikta izmaksu centram saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. Uzņēmums atbilstoši iedala šo summu izmaksu centra pamatā esošajos aktīvos, pamatojoties uz attiecīgās dienas rezerves apjomiem vai rezerves vērtībām. |
| --- | --- |

b)

aktīvi attīstības vai ražošanas posmā par summu, kas noteikta izmaksu centram saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. Uzņēmums atbilstoši iedala šo summu izmaksu centra pamatā esošajos aktīvos, pamatojoties uz attiecīgās dienas rezerves apjomiem vai rezerves vērtībām.

Uzņēmums pārbauda, vai pētniecības un novērtēšanas aktīvu, kā arī aktīvu attīstības un ražošanas posmā vērtība nav samazinājusies dienā, kurā notiek pāreja uz SFPS, saskaņā ar attiecīgi 6. SFPS Derīgo izrakteņu pētniecība un novērtēšana vai 36. SGS, un nepieciešamības gadījumā samazina summu, kas noteikta saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. Piemērojot šo punktu, naftas un gāzes aktīvi aptver tikai tos aktīvus, kurus izmanto naftas un gāzes izpētē, novērtēšanā, attīstībā vai ražošanā.

Noma

| D9.A | Ja pirmreizējais piemērotājs ir veicis to pašu konstatēšanu, vai vienošanās ietver nomas attiecības saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kā to pieprasa 4. SFPIK, bet citā dienā, nekā to pieprasa 4. SFPIK, pirmreizējam piemērotājam šis konstatējums jānovērtē no jauna, pieņemot SFPS. Uzņēmumam, kurš ir veicis to pašu konstatēšanu, vai vienošanās ietver nomas attiecības saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, šīs konstatēšanas rezultātam vajadzētu būt tādam pašam kā, piemērojot 17. SGS Noma un 4. SFPIK. |
| --- | --- |

D9.A

Ja pirmreizējais piemērotājs ir veicis to pašu konstatēšanu, vai vienošanās ietver nomas attiecības saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kā to pieprasa 4. SFPIK, bet citā dienā, nekā to pieprasa 4. SFPIK, pirmreizējam piemērotājam šis konstatējums jānovērtē no jauna, pieņemot SFPS. Uzņēmumam, kurš ir veicis to pašu konstatēšanu, vai vienošanās ietver nomas attiecības saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, šīs konstatēšanas rezultātam vajadzētu būt tādam pašam kā, piemērojot 17. SGS Noma un 4. SFPIK.

Pamatlīdzekļu izmaksās iekļautās saistības sakarā ar ekspluatācijas pārtraukšanu

| D21.A | Uzņēmums, kas izmanto D8.A punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu (naftas un gāzes aktīviem attīstības vai ražošanas posmā, kurus uzskaita izmaksu centros, kas aptver visus īpašumus plašā ģeogrāfiskajā apgabalā, saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem), nevis piemēro 1. SFPIK D21 punktu, bet gan:






  a) | saistības sakarā ar ekspluatācijas pārtraukšanu, atjaunošanu un līdzīgām darbībām novērtē dienā, kurā notiek pāreja uz SFPS, saskaņā ar 37. SGS, un |
| --- | --- | --- |

D21.A

Uzņēmums, kas izmanto D8.A punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu (naftas un gāzes aktīviem attīstības vai ražošanas posmā, kurus uzskaita izmaksu centros, kas aptver visus īpašumus plašā ģeogrāfiskajā apgabalā, saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem), nevis piemēro 1. SFPIK D21 punktu, bet gan:

a)

saistības sakarā ar ekspluatācijas pārtraukšanu, atjaunošanu un līdzīgām darbībām novērtē dienā, kurā notiek pāreja uz SFPS, saskaņā ar 37. SGS, un

| b) | visu starpību starp šo summu un šo saistību uzskaites vērtību dienā, kurā notiek pāreja uz SFPS, kura noteikta saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, uzskaita tieši nesadalītajā peļņā. |
| --- | --- |

b)

visu starpību starp šo summu un šo saistību uzskaites vērtību dienā, kurā notiek pāreja uz SFPS, kura noteikta saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, uzskaita tieši nesadalītajā peļņā.

---

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 551/2010

(2010. gada 23. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 41,0 |
| TR | 59,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | MK | 36,4 |
| TR | 117,9 |
| ZZ | 77,2 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,5 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| ZA | 104,2 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 10 80 | AR | 98,5 |
| BR | 85,1 |
| CA | 68,4 |
| CL | 99,7 |
| CN | 46,9 |
| NZ | 119,5 |
| US | 154,2 |
| UY | 160,6 |
| ZA | 100,0 |
| ZZ | 103,7 |
| 0809 10 00 | TR | 233,1 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 315,0 |
| 0809 20 95 | SY | 178,6 |
| TR | 302,4 |
| US | 700,6 |
| ZZ | 393,9 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 218,2 |
| IL | 235,2 |
| US | 373,2 |
| ZZ | 253,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

44,4

MK

41,0

TR

59,4

ZZ

48,3

0707 00 05

MK

36,4

TR

117,9

ZZ

77,2

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

92,5

BR

112,1

TR

97,3

ZA

104,2

ZZ

101,5

0808 10 80

AR

98,5

BR

85,1

CA

68,4

CL

99,7

CN

46,9

NZ

119,5

US

154,2

UY

160,6

ZA

100,0

ZZ

103,7

0809 10 00

TR

233,1

US

396,9

ZZ

315,0

0809 20 95

SY

178,6

TR

302,4

US

700,6

ZZ

393,9

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

218,2

IL

235,2

US

373,2

ZZ

253,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 552/2010

(2010. gada 23. jūnijs),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 545/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 545/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 155, 22.6.2010., 31. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 24. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 40,91 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 40,91 | 2,63 |
| 1701 12 10 (1) | 40,91 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 40,91 | 2,33 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

40,91

0,00

1701 11 90 (1)

40,91

2,63

1701 12 10 (1)

40,91

0,00

1701 12 90 (1)

40,91

2,33

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 553/2010

(2010. gada 23. jūnijs),

par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2008. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērta tarifa kvota liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2008. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērta tarifa kvota liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas tiesību pieteikumiem, kuri attiecas uz kvotu ar kārtas numuru 09.4003 un kuri iesniegti periodam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 431/2008, piemēro piešķīruma koeficientu 24,413883 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 130, 20.5.2008., 3. lpp.

3

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/12

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 492/09/COL

(2009. gada 2. decembris)

Norsk Lotteridrift ASA sūdzība par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Norsk Tipping AS (NORVĒĢIJA)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola (4) I daļas 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Iestādes pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanai un interpretācijai (5),

TĀ KĀ:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Iestāde 2004. gada 12. oktobrī saņēma Norsk Lotteridrift ASA sūdzību par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Norsk Tipping AS (notikums Nr. 295765).

Vēstulē 2004. gada 22. oktobrī (notikums Nr. 296715) Iestāde lūdza sūdzības iesniedzēju sniegt papildu informāciju par dažiem konkrētiem jautājumiem.

Vēstulē 2004. gada 15. novembrī (notikums Nr. 299345) sūdzības iesniedzējs sniedza Iestādei savas atbildes uz uzdotajiem jautājumiem.

Vēstulē 2004. gada 8. decembrī (notikums Nr. 300861) Iestāde iesniedza Norvēģijas iestādēm sūdzības kopiju un lūdza tās iesniegt piezīmes un papildu informāciju.

Vēstulē 2005. gada 10. februārī (notikums Nr. 308469) Norvēģijas iestādes sniedza Iestādei savas piezīmes un papildu informāciju.

Pēc minētā datuma vēstuļu apmaiņa nenotika.

Vēstulē 2008. gada 12. martā (notikums Nr. 469510) jurists, kas pārstāv sūdzības iesniedzēju, informēja Iestādi, ka Norsk Lotteridrift ASA ir likvidēts un vairs nevēlas uzturēt sūdzību, kas rezultātā tika atsaukta.

2.   Sūdzības iemesli

Norsk Lotteridrift ASA bija Norvēģijā lielākais uzņēmums, kas veic tā saucamo Amusement with Prize machines (spēļu automāti, turpmāk “AWP”) ekspluatāciju. Norsk Tipping AS ir Norvēģijā lielākais azartspēļu uzņēmums un pilnībā pieder Norvēģijas valstij. Līdz 2003. gadam Norsk Tipping AS nedarbojās AWP automātu tirgū.

2003. gada jūnijā tika pieņemts likums, kas uzņēmumam Norsk Tipping AS piešķir ekskluzīvas tiesības šo automātu ekspluatācijai. No 2006. gada 1. janvāraNorsk Tipping AS bija vienīgais AWP automātu ekspluatācijas uzņēmums Norvēģijā.

Pārejas periodā no 2003. gada jūnija līdz 2006. gada 1. janvārimNorsk Tipping AS sāka ieviest pirmos AWP automātus, bet esošie operatori bija spiesti aiziet no tirgus, jo pakāpeniski beidzās atļauju termiņš šo automātu ekspluatācijai. Tāpēc pārejas periodā Norsk Lotteridrift ASA un Norsk Tipping AS konkurēja tajā pašā tirgū. Pašlaik uzņēmumam Norsk Tipping AS ir ekskluzīvas tiesības AWP ekspluatācijai Norvēģijā (6).

Norsk Lotteridrift ASA sūdzējās, ka situācijā, kad Norsk Tipping AS konkurēja ar citiem AWP automātu operatoriem, divi pasākumi Norsk Tipping AS labā radīja konkurences izkropļojumus un iespaidoja tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.

Sūdzības iesniedzējs atsaucās uz diviem šādiem elementiem:

| — | pirmkārt, Norsk Tipping AS nemaksāja uzņēmumu ienākuma nodokli, turpretim privātie operatori tika aplikti ar nodokli (2.1.), |
| --- | --- |

—

pirmkārt, Norsk Tipping AS nemaksāja uzņēmumu ienākuma nodokli, turpretim privātie operatori tika aplikti ar nodokli (2.1.),

| — | otrkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmumam Norsk Tipping AS bija daudz lielāka izvēles brīvība noteikt, kādus ieņēmumus ziedot labdarības iestādēm, jo tas veica maksājumus labdarībai no sava neto pārpalikuma, turpretim privātajiem operatoriem bija jāmaksā labdarībai 40 % no katra automāta ienākumiem (2.2.). |
| --- | --- |

—

otrkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmumam Norsk Tipping AS bija daudz lielāka izvēles brīvība noteikt, kādus ieņēmumus ziedot labdarības iestādēm, jo tas veica maksājumus labdarībai no sava neto pārpalikuma, turpretim privātajiem operatoriem bija jāmaksā labdarībai 40 % no katra automāta ienākumiem (2.2.).

2.1.   Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa

2.30. g) pantā Nr. 3 (iepriekš Nr. 5) 1999. gada 26. marta Nodokļu likumā Nr. 14 noteikts, ka Norsk Tipping AS ir atbrīvots no uzņēmumu ienākuma nodokļa. Šis noteikums jālasa saistībā ar 1992. gada 28. augusta Likumu Nr. 103 par azartspēlēm (turpmāk “Azartspēļu likums”), kurā noteikts, ka Norsk Tipping AS pienākums ir maksāt visu savu peļņu pēc ieguldījumu fonda rezervēm paredzētā piešķīruma (7).

Sūdzības iesniedzējs, kura pienākums bija maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli, apgalvoja, ka Norsk Tipping AS iespēja izmantot šo atbrīvojumu ir valsts atbalsts.

2.2.   Norsk Tipping AS iespēja noteikt savu paša peļņu

2000. gada 22. septembra Noteikumos Nr. 960 par atļauju uzstādīt AWP automātus paredzēts, ka šīs atļaujas tiks piešķirtas ar šādiem nosacījumiem: vismaz 40 % no pārpalikuma no katra automāta jāmaksā labdarībai, ne vairāk kā 20 % jāmaksā to telpu īpašniekam, kurās automāti izvietoti, un ne vairāk kā 40 % paliek operatoram. Šie noteikumi neattiecās uz Norsk Tipping AS
   (8).

Norsk Tipping AS darbību reglamentēja Azartspēļu likums, kas nosaka, ka Norsk Tipping AS peļņa pēc rezervēm paredzētā piešķīruma jāmaksā labdarības iestādēm.

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmumam Norsk Tipping AS bija daudz lielāka rīcības brīvība nekā tā konkurentiem. Patiešām, tas apgalvoja, ka “pavisam cits jautājums ir maksāt labdarības iestādēm neto pārpalikuma daļas no uzņēmuma apvienotās darbības salīdzinājumā ar pārpalikuma no katra automāta noteiktas procentuālās daļas maksāšanu labdarības iestādēm neatkarīgi no uzņēmuma vispārējās rentabilitātes”. Norsk Lotteridrift ASA uzskatīja, ka uzņēmumam Norsk Tipping AS ir lielāka rīcības brīvība, nosakot savu budžetu un īpaši lemjot par nepieciešamo ieguldījumu veikšanu situācijā, kad ir vajadzīgi jauni ieguldījumi. Tiesību aktos nebija ierobežojumu attiecībā uz ieguldījumu fondam paredzēto rezervju apmēru vai minimālas prasības par labdarības iestādēm veicamo maksājumu apmēru. Norsk Tipping AS bija izvēle veikt nepieciešamos piešķīrumus šo ieguldījumu rezervēm, turpretim konkurentiem, piemēram, Lotteridrift ASA, bija mazāk iespēju.

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šāds labums ir atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta esība

EEZ līguma 61. panta 1. punkts ir šāds:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

Sūdzības novērtējumā Iestāde secīgi izskatīs abus sūdzības iemeslus.

2.   Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa

Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa

Pasākumam jābūt tādam, ko piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem.

Iestāde uzskata, ka, piešķirot atbrīvojumu, Norvēģijas valsts atteicās no nodokļu ieņēmumiem, ko tā parasti būtu saņēmusi. Šo līdzekļu neesamība bija slogs valsts līdzekļiem no maksājumiem, kurus parasti sedz no uzņēmumu budžeta (9). Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu formā (10). Tāpēc Iestāde uzskata, ka tas, ka Norsk Tipping AS ir atbrīvots no ienākuma nodokļa, sākumā ietvēra valsts līdzekļu patēriņu.

9

10

Norsk Tipping AS

Turklāt pasākumam jābūt selektīvam, lai dotu priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Lai noteiktu, vai pasākums ir selektīvs, Iestāde pārbaudīs, vai konkrētas tiesību sistēmas ietvaros pasākums dod priekšrocību uzņēmumam salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Šajā ziņā, pirmkārt, ir jānosaka vispārīgais vai parastais režīms piemērojamā nodokļu sistēmā, kas ir atsauces pamats.

Iestāde uzskata, ka atsauces pamats, lai novērtētu selektivitāti, ir Norvēģijas Nodokļu likums, saskaņā ar kuru uzņēmumam Norsk Tipping AS ir Norvēģijas Nodokļu likuma 2.30. g) pantā Nr. 3 skaidri noteikts atbrīvojums.

Norsk Tipping AS

Attiecībā uz vispārīgo vai “parasto” nodokļu režīmu Iestādei, otrkārt, jānovērtē un jānosaka, vai ar konkrēto nodokļu pasākumu piešķirtā priekšrocība var būt selektīva, pierādot, ka pasākums ir atkāpe no šā vispārīgā režīma tādā mērā, ka pasākums nosaka atšķirību starp uzņēmējiem, kas, ņemot vērā konkrētās EBTA valsts nodokļu sistēmai noteikto mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā.

Iestāde prima facie uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa šķiet selektīvs, jo Norsk Tipping ir individuāli atbrīvots no nodokļa.

prima facie

Norsk Tipping

Kā minēts iepriekš, uzņēmumam Norsk Tipping AS, patiešām azartspēļu nozarei kā tādai, Norvēģijā piemēro īpašus regulatīvos režīmus. Pastāv ierobežojumi attiecībā uz to, kam ir atļauts piedāvāt azartspēļu pakalpojumus, pakalpojumu sniegšanu kā tādu un, visbeidzot, no azartspēlēm gūto ieņēmumu izlietojumu. Patiešām, nevienam citam operatoram tagad nav atļauts piedāvāt līdzīgas azartspēles kā uzņēmumam Norsk Tipping AS, jo tam ir ekskluzīvas tiesības organizēt daudzas dažādas azartspēles. Šādiem regulatīviem ierobežojumiem gan attiecībā uz piekļuvi tirgum, gan pakalpojumu sniegšanu ir piekritusi gan Tiesa, gan EBTA Tiesa, pamatojoties uz morāliem, reliģiskiem un kultūras faktoriem, kā arī morāli un finansiāli kaitīgām sekām indivīdam un sabiedrībai saistībā ar azartspēlēm (11).

Norsk Tipping AS

Norsk Tipping AS

11

Pirms ekskluzīvo tiesību uz AWP režīma ieviešanas tirgū darbojās sūdzības iesniedzējs – Norsk Lotteridrift ASA – un citi privātie spēļu automātu operatori, un tie tika aplikti ar parastu ienākuma nodokli papildus īpašajam regulatīvajam AWP režīmam, atbilstīgi kuram tie varēja paturēt līdz 40 % no automātiem gūtā pārpalikuma (12).

AWP

Norsk Lotteridrift ASA

AWP

12

Citu azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, Norsk Rikstoto, kas organizē zirgu skriešanās sacīkšu totalizatoru, un labdarības organizācijām, kuras organizē dažādu veidu loterijas, piemēro citus regulatīvos režīmus. Kopsaucējs šiem citiem azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem ir tas, ka principā visi no azartspēļu pakalpojumiem gūtie ieņēmumi jānovirza konkrētiem labdarības mērķiem. Tādējādi bijusī AWP uzņēmējdarbība bija unikāla tādā ziņā, ka tā atļāva privātiem operatoriem paturēt no azartspēlēm gūto peļņu.

Norsk Rikstoto

AWP

Norsk Tipping AS peļņa atbilstīgi likumam tiek atgūta un paredzēta sporta, kultūras un kopš 2006. gada arī humāniem un sociāliem mērķiem, sal., 1992. gada 28. augusta Azartspēļu likuma Nr. 103 (lov om pengespill) 10. pants. Tādējādi Norsk Tipping AS atbrīvojums no parastā ienākuma nodokļa ir aizstāts ar cita veida “aplikšanu ar nodokli”.

Norsk Tipping AS

lov om pengespill

Norsk Tipping AS

Rezultātā, lai gan Norsk Tipping ir atbrīvots no ienākuma nodokļa, tā peļņai piemēro cita veida aplikšanu ar nodokli, un rezultātā uzņēmums to nevar paturēt. Iestāde šīs lietas apstākļos uzskata, ka atšķirīgā attieksme pret Norsk Tipping ir attaisnota ar pamatojumu attiecībā uz valsts monopola azartspēļu uzņēmuma peļņas pārdales sistēmas loģiku.

Norsk Tipping

Norsk Tipping

Tādējādi, pamatojoties uz azartspēļu pakalpojumu īpašo raksturu un regulējumu, Iestāde uzskata, ka Norsk Tipping AS neatrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā ar to uzņēmumu situāciju, kuri tiek aplikti ar parasto ienākuma nodokli, nedz spēļu automātu bijušajiem privātajiem operatoriem, nedz citu veidu komercuzņēmumiem. Tādējādi Norsk Tipping AS atbrīvojums no parastā ienākuma nodokļa nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē.

Norsk Tipping AS

Norsk Tipping AS

3.   Norsk Tipping AS iespēja noteikt savu paša peļņu

Norsk Tipping AS iespēja noteikt savu paša peļņu

Otrais sūdzībā izvirzītais jautājums bija, ka uzņēmumam Norsk Tipping AS ir lielāka brīvība attiecībā uz savu peļņu nekā privātiem AWP operatoriem. Privātajam operatoram bija jāmaksā labdarībai 40 % no AWP gūtā pārpalikuma, turpretim Norsk Tipping AS bija jāmaksā labdarībai visa sava peļņa. Tomēr šīs peļņas apmērs lielā mērā bija atkarīgs no Norsk Tipping AS lēmuma atlikt naudu ieguldījumu fondam vai kopumā par to, kā tas izlieto naudu. Tādējādi sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka privātiem operatoriem nebija šīs iespējas, jo to daļa labdarībai bija balstīta uz neelastīgu pieeju.

Norsk Tipping AS

AWP

AWP

Norsk Tipping AS

Norsk Tipping AS

Iestāde nevar uzskatīt, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Atbilstīgi Tiesas konstatējumiem Preussen Elektra lietā (13) Iestāde pienākumu atlikt noteiktus ieņēmumus labdarības mērķiem uzskata par valsts intervenci, pamatojoties uz Norvēģijas 1998. gada 8. jūnija Noteikumiem Nr. 797 par norādījumiem attiecībā uz Norsk Tipping AS rezervēm, bet tie valstij nerada ieņēmumu zaudējumus (14). Turklāt šajā situācijā ir spēkā tie paši apsvērumi attiecībā uz selektivitāti, tostarp spēļu automātu privāto operatoru un Norsk Tipping AS nesalīdzināmība, kas aprakstīta iepriekš.

Preussen Elektra

13

Norsk Tipping AS

14

Norsk Tipping AS

4.   Secinājums

Secinājums

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Iestāde uzskata, ka Norsk Tipping AS atbrīvojums no parastā ienākuma nodokļa un tā iespēja noteikt savu paša peļņu nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē,

Norsk Tipping AS

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Norvēģijas Nodokļu likuma 2.30. g) pantā Nr. 3 noteiktais Norsk Tipping AS atbrīvojums no nodokļa un Norsk Tipping AS iespēja noteikt savu paša peļņu nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Norsk Tipping AS

Norsk Tipping AS

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 2. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  Turpmāk “3. protokols”.

4

(5)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ pielikumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. (turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

(6)  Ekskluzīvo tiesību ieviešanu atbalstīja EBTA Tiesa lietā E-1/06 EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģiju [2007], EBTA Tiesas ziņojums 20.

6

EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģiju

(7)  Ieguldījuma mērķis ir nodrošināt, lai uzņēmuma ieguldījuma vajadzības varētu segt ar nepieciešamo kapitālu.

7

(8)  Kopš sūdzības iesniegšanas noteikumi ir būtiski mainīti, tomēr šajā nolūkā Iestāde neuzskata par nepieciešamu aprakstīt šīs izmaiņas.

8

(9)  Lieta C-156/98 Vācija pret Komisiju [2000] ECR I-6857, 26. punkts.

9

Vācija pret Komisiju

ECR

(10)  Skatīt cita starpā 3. panta 3. punktu Valsts atbalsta pamatnostādnēs par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem saistībā ar tiešiem nodokļiem uzņēmējdarbībai.

10

(11)  Skatīt lietu E-1/06 EBTA Uzraudzības iestāde pret Norvēģiju, citēta iepriekš, 29. punkts ar papildu atsaucēm.

11

Uzraudzības iestāde pret Norvēģiju

(12)  Papildu 60 % tika sadalīti starp labdarību un telpu īpašnieku, skatīt iepriekš faktu daļu.

12

(13)  Lieta C-379/98 Preussen Elektra pret Schhleswag [2001] ECR I-2099, 54.–67. punkts.

13

Preussen Elektra

Schhleswag

ECR

(14)  Minēto noteikumu juridiskais pamats ir Azartspēļu likuma 10. pants.

14

---

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/16

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 02/10/COL

(2010. gada 5. janvāris)

par Norvēģijas statusu saistībā ar infekciozo hematopoētisko nekrozi un vīrusu hemorāģisko septicēmiju un EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmuma Nr. 302/08/COL atcelšanu

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 1. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 4.1.5.a punktā minēto tiesību aktu,

Padomes Direktīva 2006/88/EK (2006. gada 24. oktobris) par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (1),

kurš pielāgots ar EEZ līguma 1. protokolu, un jo īpaši minētā tiesību akta 50. pantu,

tā kā:

Norvēģija 1994. gada 3. maija vēstulē iesniedza atbilstīgus attaisnojumus, lai attiecībā uz infekciozo hematopoētisko nekrozi (IHN) un vīrusu hemorāģisko septicēmiju (VHS) piešķirtu apstiprinātas zonas statusu savai teritorijai, kā arī valsts noteikumus, kas nodrošina atbilstību nosacījumiem, kuri jāievēro apstiprinātā statusa saglabāšanai.

Ar Iestādes Lēmumu Nr. 71/94/COL Norvēģija tika atzīta par apstiprinātu kontinentālu un piekrastes zonu zivīm attiecībā uz IHN un VHS. Pēc paziņojuma par VHS uzliesmojumu Norvēģijas Møre og Romsdal apgabalā 2007. gada 26. novembrī Lēmums Nr. 71/94/COL, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 244/02/COL, tika atcelts ar Lēmumu Nr. 302/08/COL, ar kuru noteica, ka minētā lēmuma pielikumā norādītās Norvēģijas daļas atzītas par apstiprinātu kontinentālu zonu un apstiprinātu piekrastes zonu zivīm attiecībā uz IHN un VHS.

2008. gada 11. jūlijā tika apstiprināts VHS uzliesmojums Norvēģijas Storfjorden piekrastes apgabalos. Norvēģijas kompetentā iestāde ir informējusi Iestādi par pasākumiem, kas veikti slimības izskaušanai un tās izplatības novēršanai.

Iestāde ir novērtējusi informāciju, ko tai iesniedza Norvēģijas kompetentā iestāde, un šajā posmā šķiet, ka veiktie pasākumi ir atbilstīgi. Turklāt Iestāde ir apspriedusi jautājumu ar Eiropas Komisiju, un Norvēģijā nav notikušas izmaiņas attiecībā uz IHN.

Iestāde uzskata, ka Norvēģija, izņemot pielikumā minētos apgabalus, joprojām būtu jāatzīst par apstiprinātu kontinentālu zonu un apstiprinātu piekrastes zonu zivīm attiecībā uz IHN un VHS.

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Veterinārijas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Norvēģija, izņemot pielikumā minētos apgabalus, tiek atzīta par apstiprinātu kontinentālu zonu un apstiprinātu piekrastes zonu zivīm attiecībā uz IHN un VHS.

2. pants

Ar šo tiek atcelts EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmums Nr. 302/08/COL par Norvēģijas statusu attiecībā uz infekciozo hematopoētisko nekrozi un vīrusu hemorāģisko septicēmiju.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 5. janvārī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

5. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 5. janvārī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

direktors

Xavier LEWIS

---

(1)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

1

---

PIELIKUMS

IHN

Norvēģija, izņemot Grense Jacobselv un Pasvik upes un starp tām esošo upju sateces baseinu Norvēģijas daļu un saistīto piekrastes reģionu.

VHS

Norvēģija, izņemot:

| 1. | Grense Jacobselv un Pasvik upes un starp tām esošo upju sateces baseinu Norvēģijas daļu un saistīto piekrastes reģionu. |
| --- | --- |

1.

Grense Jacobselv un Pasvik upes un starp tām esošo upju sateces baseinu Norvēģijas daļu un saistīto piekrastes reģionu.

| 2. | Norvēģija, izņemot Storfjorden piekrastes apgabalus (Ørskog, Sykkylven, Stordal, Stranda un Norddal pašvaldībās), kas rietumos norobežoti ar līniju, kura novilkta starp Røneset, kas atrodas Sykkylven pašvaldībā, un Giljeneset, kas atrodas Ørskog pašvaldībā. Austrumos no līnijas viss fjords ir izslēgts, tostarp plūdmaiņas līnija, sauszemē esošās akvakultūras saimniecības, kas ražošanā izmanto jūras ūdeni, un fjordā esošo akvakultūras saimniecību sauszemes bāzes un krastmalas. Ūdens sateces baseinu daļas, kuru estuārs atrodas robežzonā un kurās notiek anadromo zivju augšupēja migrācija, un jebkura kultivēšanas iekārta ūdens sateces anadromajā daļā arī ir izslēgtas no atzīšanas par apstiprinātu zonu. |
| --- | --- |

2.

Norvēģija, izņemot Storfjorden piekrastes apgabalus (Ørskog, Sykkylven, Stordal, Stranda un Norddal pašvaldībās), kas rietumos norobežoti ar līniju, kura novilkta starp Røneset, kas atrodas Sykkylven pašvaldībā, un Giljeneset, kas atrodas Ørskog pašvaldībā. Austrumos no līnijas viss fjords ir izslēgts, tostarp plūdmaiņas līnija, sauszemē esošās akvakultūras saimniecības, kas ražošanā izmanto jūras ūdeni, un fjordā esošo akvakultūras saimniecību sauszemes bāzes un krastmalas. Ūdens sateces baseinu daļas, kuru estuārs atrodas robežzonā un kurās notiek anadromo zivju augšupēja migrācija, un jebkura kultivēšanas iekārta ūdens sateces anadromajā daļā arī ir izslēgtas no atzīšanas par apstiprinātu zonu.

---