# Euroopa Liidu L 205/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik14. august 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 205

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik14. august 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1128, 9. august 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011, millega avatakse liidu tariifikvoodid lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1129, 13. august 2018, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine atseetamipriidi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1130, 13. august 2018, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine tsüpermetriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1131, 13. august 2018, millega kiidetakse heaks toimeaine penflufeeni kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1132, 13. august 2018, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta uuendtoidu sünteetilise zeaksantiini nimetust ja märgistamise erinõuet ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1133, 13. august 2018, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 18 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1134, 5. juuli 2018, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse teatavate elektrienergia ja maagaasi jaemüügiga seotud tegevuste kohta Tšehhi Vabariigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 4194 all)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1135, 10. august 2018, millega kehtestatakse sellise teabe tüüp, vorm ja esitamise sagedus, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) rakendamist käsitleva aruandluse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 5009 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1136, 10. august 2018, mis käsitleb riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses riskiga, et kõrge patogeensusega linnugripiviirus võib levida metslindudelt kodulindudele
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 5243 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1137, 10. august 2018, teatavatest kolmandatest riikidest pärit kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 5245 all) | 54 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1128, 9. august 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011, millega avatakse liidu tariifikvoodid lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1129, 13. august 2018, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine atseetamipriidi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1130, 13. august 2018, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine tsüpermetriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1131, 13. august 2018, millega kiidetakse heaks toimeaine penflufeeni kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1132, 13. august 2018, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta uuendtoidu sünteetilise zeaksantiini nimetust ja märgistamise erinõuet ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1133, 13. august 2018, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Hoodia parviflora

1

18

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1134, 5. juuli 2018, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse teatavate elektrienergia ja maagaasi jaemüügiga seotud tegevuste kohta Tšehhi Vabariigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 4194 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 4194 all)

1

23

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1135, 10. august 2018, millega kehtestatakse sellise teabe tüüp, vorm ja esitamise sagedus, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) rakendamist käsitleva aruandluse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 5009 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 5009 all)

1

40

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1136, 10. august 2018, mis käsitleb riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses riskiga, et kõrge patogeensusega linnugripiviirus võib levida metslindudelt kodulindudele
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 5243 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 5243 all)

1

48

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1137, 10. august 2018, teatavatest kolmandatest riikidest pärit kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 5245 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 5245 all)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1128,

9. august 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011, millega avatakse liidu tariifikvoodid lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1354/2011 (2) on ette nähtud liidu aastaste imporditariifikvootide avamine lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes, sealhulgas Islandilt pärit vastavate toodete suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1354/2011 (2) on ette nähtud liidu aastaste imporditariifikvootide avamine lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes, sealhulgas Islandilt pärit vastavate toodete suhtes.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1354/2011 artiklis 4 on sätestatud, et kõnealuse määrusega avatud tariifikvoote tuleb hallata kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (3) artiklitega 49–54. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1354/2011 artiklis 4 on sätestatud, et kõnealuse määrusega avatud tariifikvoote tuleb hallata kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (3) artiklitega 49–54.

| (3) | Euroopa Liit ja Island allkirjastasid lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „leping“) 23. märtsil 2017. Lepingu liidu nimel allkirjastamine kiideti heaks nõukogu otsusega (EL) 2016/2087 (4) ja lepingu sõlmimine nõukogu otsusega (EL) 2017/1913 (5). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit ja Island allkirjastasid lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „leping“) 23. märtsil 2017. Lepingu liidu nimel allkirjastamine kiideti heaks nõukogu otsusega (EL) 2016/2087 (4) ja lepingu sõlmimine nõukogu otsusega (EL) 2017/1913 (5).

| (4) | Kooskõlas lepingu V lisaga muutis liit rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/562 (6). Muudatusettepanekuga suurendatakse kehtivaid tollimaksuvabasid kvoote Islandilt pärit lamba- ja kitseliha puhul, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku rubriikidesse 0204 ja 0210, ning lisaks avatakse liidu aastane tollimaksuvaba kvoot alamrubriiki 1602 90 kuuluva töödeldud lambaliha suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas lepingu V lisaga muutis liit rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/562 (6). Muudatusettepanekuga suurendatakse kehtivaid tollimaksuvabasid kvoote Islandilt pärit lamba- ja kitseliha puhul, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku rubriikidesse 0204 ja 0210, ning lisaks avatakse liidu aastane tollimaksuvaba kvoot alamrubriiki 1602 90 kuuluva töödeldud lambaliha suhtes.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) nr 1354/2011 kohaselt kvoodiga hõlmatud lamba- ja kitseliha kogused on väljendatud rümba massi ekvivalendina, samas kui lepinguga on ette nähtud, et toote kogused väljendatakse tonnides. Seepärast on asjakohane võtta vastu eraldi määrus lepingus sätestatud liidu tariifikvootide kohta, et tagada kvootide sujuv haldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (7). Seega tuleks need tariifikvoodid välja jätta rakendusmäärusest (EL) nr 1354/2011, mis põhineb määrusel (EL) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) nr 1354/2011 kohaselt kvoodiga hõlmatud lamba- ja kitseliha kogused on väljendatud rümba massi ekvivalendina, samas kui lepinguga on ette nähtud, et toote kogused väljendatakse tonnides. Seepärast on asjakohane võtta vastu eraldi määrus lepingus sätestatud liidu tariifikvootide kohta, et tagada kvootide sujuv haldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (7). Seega tuleks need tariifikvoodid välja jätta rakendusmäärusest (EL) nr 1354/2011, mis põhineb määrusel (EL) nr 1308/2013.

| (6) | Seepärast on rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011 vaja vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011 vaja vastavalt muuta.

| (7) | Uut määrust, millega avatakse tariifikvoodid Islandilt pärit lamba- ja kitseliha ning töödeldud lambaliha suhtes ja mis on vastu võetud vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013, kohaldatakse alates 1. septembrist 2018. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1354/2011 vastavaid muudatusi kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Uut määrust, millega avatakse tariifikvoodid Islandilt pärit lamba- ja kitseliha ning töödeldud lambaliha suhtes ja mis on vastu võetud vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013, kohaldatakse alates 1. septembrist 2018. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1354/2011 vastavaid muudatusi kohaldada alates samast kuupäevast.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 2 punkt e jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 2 punkt e jäetakse välja.

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. august 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1354/2011, millega avatakse liidu tariifikvoodid lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes (ELT L 338, 21.12.2011, lk 36).

2

(3)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

3

(4)  Nõukogu 14. novembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2087 Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 324, 30.11.2016, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 9. oktoobri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1913 Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (ELT L 274, 24.10.2017, lk 57).

5

(6)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/562, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1354/2011, millega avatakse liidu tariifikvoodid lammaste, kitsede ning lamba- ja kitseliha suhtes (ELT L 94, 12.4.2018, lk 4).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

7

---

LISA

„LISA

LAMBA- JA KITSELIHA (rümba massi ekvivalendina tonnides (t)) LIIDU TARIIFIKVOODID

| CN-koodid | Väärtuseline tollimaks
  (%) | Koguseline tollimaks
  EUR/100 kg | Järjekorranumber saabumise järjekorras teenindamise põhimõtte alusel | Päritolu | Aastane kogus tonnides rümba massi ekvivalendina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elusloomad
  (koefitsient = 0,47) | Kondita lambatalleliha (1)

  (koefitsient = 1,67) | Kondita lambaliha (2)

  (koefitsient = 1,81) | Kondiga liha ja rümbad
  (koefitsient = 1,00) |
| 0204 | Null | Null | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Austraalia | 19 186 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Uus-Meremaa | 228 254 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Tšiili (3) | 8 000 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norra | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Gröönimaa | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Fääri saared | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Türgi | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Muud (4) | 200 |
| — | 09.2178 | 09.2179 | 09.2016 | Erga omnes
   (5) | 200 |
| 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 | Null | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (5) | 92 |

CN-koodid

Väärtuseline tollimaks

(%)

Koguseline tollimaks

EUR/100 kg

Järjekorranumber saabumise järjekorras teenindamise põhimõtte alusel

Päritolu

Aastane kogus tonnides rümba massi ekvivalendina

Elusloomad

(koefitsient = 0,47)

Kondita lambatalleliha (1)

(koefitsient = 1,67)

Kondita lambaliha (2)

(koefitsient = 1,81)

Kondiga liha ja rümbad

(koefitsient = 1,00)

0204

Null

Null

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Austraalia

19 186

—

09.2109

09.2110

09.2013

Uus-Meremaa

228 254

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Tšiili (3)

8 000

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norra

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Gröönimaa

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Fääri saared

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Türgi

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Muud (4)

200

—

09.2178

09.2179

09.2016

Erga omnes
   (5)

200

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10

Null

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (5)

92

---

(1)  Ja kitsetalleliha.

1

(2)  Ja muu kitseliha peale talleliha.

2

(3)  Tšiili tariifikvoot suureneb 200 t aastas.

3

(4)  
  „Muud“ tähendab kõiki WTO liikmeid, v.a Argentina, Austraalia, Uus-Meremaa, Uruguay, Tšiili, Gröönimaa ja Island.

4

(5)  
  „
  Erga omnes
  “ viitab päritolule mis tahes riigist, sealhulgas käesolevas tabelis loetletud riigid.

5

Erga omnes

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1129,

13. august 2018,

millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine atseetamipriidi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Atseetamipriid kuulub kõnealusesse loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Atseetamipriid kuulub kõnealusesse loetellu.

| (2) | Atseetamipriidi on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(2)

Atseetamipriidi on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvates toodetes.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Belgia hindav pädev asutus esitas 27. juulil 2015 hindamisaruande ja oma soovitused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Belgia hindav pädev asutus esitas 27. juulil 2015 hindamisaruande ja oma soovitused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 sõnastas biotsiidikomitee 14. detsembril 2017 Euroopa Kemikaaliameti arvamuse, võttes arvesse taotlust hinnanud pädeva asutuse järeldusi (3). |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 sõnastas biotsiidikomitee 14. detsembril 2017 Euroopa Kemikaaliameti arvamuse, võttes arvesse taotlust hinnanud pädeva asutuse järeldusi (3).

| (5) | Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad atseetamipriidi, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad atseetamipriidi, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (6) | Seepärast on asjakohane kiita heaks atseetamipriidi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on asjakohane kiita heaks atseetamipriidi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

| (7) | Euroopa Kemikaaliamet jõuab oma arvamuses järeldusele, et atseetamipriid vastab väga püsiva (vP) ja toksilise (T) aine kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (4) XIII lisale. Seega vastab atseetamipriid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktis d sätestatud tingimustele ning seda tuleks käsitleda kui asendamisele kuuluvat ainet. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Kemikaaliamet jõuab oma arvamuses järeldusele, et atseetamipriid vastab väga püsiva (vP) ja toksilise (T) aine kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (4) XIII lisale. Seega vastab atseetamipriid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktis d sätestatud tingimustele ning seda tuleks käsitleda kui asendamisele kuuluvat ainet.

| (8) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 4 kohaselt peaks asendamisele kuuluva toimeaine heakskiit kehtima mitte rohkem kui seitse aastat. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 4 kohaselt peaks asendamisele kuuluva toimeaine heakskiit kehtima mitte rohkem kui seitse aastat.

| (9) | Kuna atseetamipriid vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud väga püsiva aine kriteeriumidele, tuleb atseetamipriidiga töödeldud või seda sisaldavad tooted turulelaskmisel asjakohaselt märgistada. |
| --- | --- |

(9)

Kuna atseetamipriid vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud väga püsiva aine kriteeriumidele, tuleb atseetamipriidiga töödeldud või seda sisaldavad tooted turulelaskmisel asjakohaselt märgistada.

| (10) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks toimeaine atseetamipriidi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas sätestatud nõuete ja tingimustega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee (BPC). Opinion on the application for approval of the active substance Acetamiprid, Product type: 18, ECHA/BPC/185/2017. Vastu võetud 14. detsembril 2017.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

4

---

LISA

| Üldnimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atseetamipriid | IUPACi nimetus:
  (E)-N1-[(6-kloro-3-püridüül)metüül]-N2-tsüano-N1-metüülatseetamiid
  EÜ nr: puudub
  CASi nr: 135410-20-7 | 99,0 % massiprotsenti | 1. veebruar 2020 | 31. jaanuar 2027 | 18 | Atseetamipriidi käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktiga d asendamisele kuuluva toimeainena.
  Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.






  1) | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. |

Üldnimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Atseetamipriid

IUPACi nimetus:

(E)-N1-[(6-kloro-3-püridüül)metüül]-N2-tsüano-N1-metüülatseetamiid

EÜ nr: puudub

CASi nr: 135410-20-7

99,0 % massiprotsenti

1. veebruar 2020

31. jaanuar 2027

18

Atseetamipriidi käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktiga d asendamisele kuuluva toimeainena.

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

1)

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

| 2) | Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu:






  a) | kutselistele kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

2)

Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu:

a)

kutselistele kasutajatele;

| b) | imikutele ja väikelastele pärast teisest kokkupuudet, kui toodet pihustavad kutselised kasutajad; |
| --- | --- |

b)

imikutele ja väikelastele pärast teisest kokkupuudet, kui toodet pihustavad kutselised kasutajad;

| c) | pinnaveele, setetele, pinnasele ja põhjaveele, kui tooteid pihustatakse või pintseldatakse tallides; |
| --- | --- |

c)

pinnaveele, setetele, pinnasele ja põhjaveele, kui tooteid pihustatakse või pintseldatakse tallides;

| d) | pinnaveele, setetele, pinnasele ja põhjaveele, kui tooteid pihustatakse välistingimustes. |
| --- | --- |

d)

pinnaveele, setetele, pinnasele ja põhjaveele, kui tooteid pihustatakse välistingimustes.

| 3) | Toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

3)

Toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

Töödeldud toodete turulelaskmisel kohaldatakse järgmist tingimust.

Isik, kes vastutab atseetamipriidi sisaldava või sellega töödeldud toote turulelaskmise eest, tagab, et töödeldud toote märgisel oleks esitatud teave, mis on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus.

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1130,

13. august 2018,

millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine tsüpermetriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Tsüpermetriin kuulub kõnealusesse loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Tsüpermetriin kuulub kõnealusesse loetelusse.

| (2) | Tsüpermetriini on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(2)

Tsüpermetriini on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvates toodetes.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Belgia hindav pädev asutus esitas 15. aprillil 2015 hindamisaruande ja oma soovitused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Belgia hindav pädev asutus esitas 15. aprillil 2015 hindamisaruande ja oma soovitused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 sõnastas biotsiidikomitee 5. mail 2017 Euroopa Kemikaaliameti arvamuse, võttes arvesse taotlust hinnanud pädeva asutuse järeldusi (3). |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 sõnastas biotsiidikomitee 5. mail 2017 Euroopa Kemikaaliameti arvamuse, võttes arvesse taotlust hinnanud pädeva asutuse järeldusi (3).

| (5) | Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad tsüpermetriini, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad nende biotsiidide kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad tsüpermetriini, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad nende biotsiidide kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (6) | Seepärast on asjakohane kiita heaks tsüpermetriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on asjakohane kiita heaks tsüpermetriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

| (7) | Komisjoni mõjuhinnangu ettevalmistamisel endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemise kriteeriumide kehtestamise eri võimaluste kohta korraldati sõeluuring, mille käigus tehti kindlaks vajadus uurida täiendavalt tsüpermetriini endokriinfunktsiooni kahjustavat toimet (4). Tsüpermetriini võimalike endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamine tehakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (5) alusel ning seonduvad järeldused esitatakse eeldatavalt enne 2018. aasta lõppu. Olenevalt kõnealuse hindamise tulemustest kaalub komisjon vajadust vaadata läbi tsüpermetriini heakskiitmine toimeainena kasutamiseks biotsiidides kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 15. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni mõjuhinnangu ettevalmistamisel endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemise kriteeriumide kehtestamise eri võimaluste kohta korraldati sõeluuring, mille käigus tehti kindlaks vajadus uurida täiendavalt tsüpermetriini endokriinfunktsiooni kahjustavat toimet (4). Tsüpermetriini võimalike endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamine tehakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (5) alusel ning seonduvad järeldused esitatakse eeldatavalt enne 2018. aasta lõppu. Olenevalt kõnealuse hindamise tulemustest kaalub komisjon vajadust vaadata läbi tsüpermetriini heakskiitmine toimeainena kasutamiseks biotsiidides kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 15.

| (8) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks toimeaine tsüpermetriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas sätestatud nõuete ja tingimustega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee (BPC). Opinion on the application for approval of the active substance Cypermethrin, Product type: PT 18, ECHA/BPC/153/2017, vastu võetud 5. mail 2017.

3

(4)  COM(2016) 350 final.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

5

---

LISA

| Üldnimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tsüpermetriin | IUPACi nimetus:
  Tsüpermetriin: cis: trans – 40: 60; (RS)-α-tsüano-3 fenoksübensüül-(1RS)-cis,trans-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat
  EÜ nr: 257–842-9
  CASi nr: 52315-07–8 | ≥ 92 massiprotsenti
  Isomeeride suhe: cis: trans – 40: 60 | 1. juuni 2020 | 31. mai 2030 | 18 | Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.






  1) | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. |

Üldnimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Tsüpermetriin

IUPACi nimetus:

Tsüpermetriin: cis: trans – 40: 60; (RS)-α-tsüano-3 fenoksübensüül-(1RS)-cis,trans-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat

EÜ nr: 257–842-9

CASi nr: 52315-07–8

≥ 92 massiprotsenti

Isomeeride suhe: cis: trans – 40: 60

1. juuni 2020

31. mai 2030

18

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

1)

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

| 2) | Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | kutselised kasutajad; |
| --- | --- | --- |

2)

Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu järgmisele:

a)

kutselised kasutajad;

| b) | imikute ja väikelaste teisene kokkupuude; |
| --- | --- |

b)

imikute ja väikelaste teisene kokkupuude;

| c) | pinnavesi, juhul kui toimub:






  i) | pinna töötlemine siseruumides ning |
| --- | --- | --- |

c)

pinnavesi, juhul kui toimub:

i)

pinna töötlemine siseruumides ning

| ii) | välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linnapiirkondades; |
| --- | --- |

ii)

välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linnapiirkondades;

| d) | pinnas, juhul kui toimub:






  i) | pinna töötlemine siseruumides; |
| --- | --- | --- |

d)

pinnas, juhul kui toimub:

i)

pinna töötlemine siseruumides;

| ii) | välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linna- ja maapiirkondades ning |
| --- | --- |

ii)

välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linna- ja maapiirkondades ning

| iii) | hoone vahetus ümbruses oleva ala töötlemine maapiirkondades; |
| --- | --- |

iii)

hoone vahetus ümbruses oleva ala töötlemine maapiirkondades;

| e) | setted, juhul kui toimub:






  i) | pinna töötlemine, vahendi kasutamine keemilise tõkkena ning pragude ja pilude töötlemine siseruumides ning |
| --- | --- | --- |

e)

setted, juhul kui toimub:

i)

pinna töötlemine, vahendi kasutamine keemilise tõkkena ning pragude ja pilude töötlemine siseruumides ning

| ii) | välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linnapiirkondades; |
| --- | --- |

ii)

välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linnapiirkondades;

| f) | põhjavesi, juhul kui toimub välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linnapiirkondades. |
| --- | --- |

f)

põhjavesi, juhul kui toimub välisseina ja selle vahetus ümbruses oleva ala töötlemine linnapiirkondades.

| 3) | Toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

3)

Toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1131,

13. august 2018,

millega kiidetakse heaks toimeaine penflufeeni kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriigi hindav pädev asutus sai 7. juulil 2015 taotluse toimeaine penflufeeni heakskiitmiseks seoses selle kasutamisega biotsiidides, mis kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 8 (puidukonservandid). |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriigi hindav pädev asutus sai 7. juulil 2015 taotluse toimeaine penflufeeni heakskiitmiseks seoses selle kasutamisega biotsiidides, mis kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 8 (puidukonservandid).

| (2) | Ühendkuningriigi hindav pädev asutus esitas 28. veebruaril 2017 hindamisaruande ja oma soovitused vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikele 1. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi hindav pädev asutus esitas 28. veebruaril 2017 hindamisaruande ja oma soovitused vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikele 1.

| (3) | 14. detsembril 2017 sõnastas biotsiidikomitee Euroopa Kemikaaliameti arvamuse, võttes arvesse taotlust hinnanud pädeva asutuse järeldusi (2). |
| --- | --- |

(3)

14. detsembril 2017 sõnastas biotsiidikomitee Euroopa Kemikaaliameti arvamuse, võttes arvesse taotlust hinnanud pädeva asutuse järeldusi (2).

| (4) | Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 8 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad penflufeeni, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 8 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad penflufeeni, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (5) | Seepärast on asjakohane kiita heaks penflufeeni kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane kiita heaks penflufeeni kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

| (6) | Kuna Euroopa Kemikaaliamet jõuab oma arvamuses järeldusele, et penflufeen vastab väga püsiva (vP) aine kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) XIII lisale, tuleks penflufeeniga töödeldud või seda sisaldavad tooted turulelaskmisel asjakohaselt märgistada. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Euroopa Kemikaaliamet jõuab oma arvamuses järeldusele, et penflufeen vastab väga püsiva (vP) aine kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) XIII lisale, tuleks penflufeeniga töödeldud või seda sisaldavad tooted turulelaskmisel asjakohaselt märgistada.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks toimeaine penflufeeni kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas sätestatud nõuete ja tingimustega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Biocidal Products Committee (BPC). Opinion on the application for approval of the active substance Penflufen, Product type: 8, ECHA/BPC/184/2017. Vastu võetud 14. detsembril 2017.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

| Üldnimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Penflufeen | IUPACi nimetus:
  5-fluoro-1,3-dimetüül-N-{2-[(2RS)-4-metüülpentaan-2-üül]fenüül}-1H-pürasool-4-karboksamiid
  EÜ nr: puudub
  CASi nr: 494793-67–8 | 980 g/kg (enantiomeeride suhe 1:1 (R:S)) | 1. veebruar 2019 | 31. jaanuar 2029 | 8 | Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.






  1) | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. |

Üldnimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Penflufeen

IUPACi nimetus:

5-fluoro-1,3-dimetüül-N-{2-[(2RS)-4-metüülpentaan-2-üül]fenüül}-1H-pürasool-4-karboksamiid

EÜ nr: puudub

CASi nr: 494793-67–8

980 g/kg (enantiomeeride suhe 1:1 (R:S))

1. veebruar 2019

31. jaanuar 2029

8

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

1)

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

| 2) | Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu:






  a) | tööstuslikele ja kutselistele kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

2)

Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu:

a)

tööstuslikele ja kutselistele kasutajatele;

| b) | pinnasele ja põhjaveele, kui puitu kasutatakse välistingimustes. |
| --- | --- |

b)

pinnasele ja põhjaveele, kui puitu kasutatakse välistingimustes.

| 3) | Arvestades kindlaks tehtud riske pinnasele, tuleb kasutamiseks lubatud toote märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, märkida, et toodete tööstusliku kasutamise korral tuleb neid kasutada eraldatud alal või kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, ning et värskelt töödeldud puit tuleb peale töötlemist ladustada varju alla ja/või vedelikukindla materjaliga kaetud pinnale, et ära hoida toote sattumine pinnasesse või vette, ning et kõik toote kasutamisest tekkinud jäägid tuleb koguda taaskasutuseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

3)

Arvestades kindlaks tehtud riske pinnasele, tuleb kasutamiseks lubatud toote märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, märkida, et toodete tööstusliku kasutamise korral tuleb neid kasutada eraldatud alal või kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, ning et värskelt töödeldud puit tuleb peale töötlemist ladustada varju alla ja/või vedelikukindla materjaliga kaetud pinnale, et ära hoida toote sattumine pinnasesse või vette, ning et kõik toote kasutamisest tekkinud jäägid tuleb koguda taaskasutuseks või kõrvaldamiseks.

Töödeldud toodete turulelaskmisel kohaldatakse järgmist tingimust.

Isik, kes vastutab penflufeeni sisaldava või penflufeeniga töödeldud toote turulelaskmise eest, tagab, et töödeldud toote märgisel oleks esitatud teave, mis on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus.

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1132,

13. august 2018,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta uuendtoidu sünteetilise zeaksantiini nimetust ja märgistamise erinõuet ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon esitama rakendusakti eelnõu uuendtoidu liidu turule laskmise lubamise ja liidu loetelu ajakohastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon esitama rakendusakti eelnõu uuendtoidu liidu turule laskmise lubamise ja liidu loetelu ajakohastamise kohta.

| (4) | Looduslik zeaksantiin on tavapärase inimtoidu koostisosa, kuna seda leidub paljudes puuviljades ja lehtköögiviljades, samuti munarebus. Seda kasutatakse praegu ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (3) määratluse kohastes toidulisandites. |
| --- | --- |

(4)

Looduslik zeaksantiin on tavapärase inimtoidu koostisosa, kuna seda leidub paljudes puuviljades ja lehtköögiviljades, samuti munarebus. Seda kasutatakse praegu ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (3) määratluse kohastes toidulisandites.

| (5) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (4) on komisjoni rakendusotsusega 2013/49/EL (5) lubatud lasta toidulisandites toidu uuendkoostisosana turule sünteetilist zeaksantiini, mille maksimaalne tarbitav kogus on 2 mg päevas. Rakendusotsusega 2013/49/EL lubatud sünteetilise zeaksantiini nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „sünteetiline zeaksantiin“. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (4) on komisjoni rakendusotsusega 2013/49/EL (5) lubatud lasta toidulisandites toidu uuendkoostisosana turule sünteetilist zeaksantiini, mille maksimaalne tarbitav kogus on 2 mg päevas. Rakendusotsusega 2013/49/EL lubatud sünteetilise zeaksantiini nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „sünteetiline zeaksantiin“.

| (6) | Äriühing DSM Nutritional Products Europe (edaspidi „taotleja“) esitas 23. veebruaril 2018 komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lubada muuta sünteetilise zeaksantiini nimetust ja märgistamise erinõudeid. Taotluse kohaselt soovitakse jätta kõnealuse uuendtoidu nimetusest liidu loetelus ja seda sisaldava toidu etiketil välja mõiste „sünteetiline“. |
| --- | --- |

(6)

Äriühing DSM Nutritional Products Europe (edaspidi „taotleja“) esitas 23. veebruaril 2018 komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lubada muuta sünteetilise zeaksantiini nimetust ja märgistamise erinõudeid. Taotluse kohaselt soovitakse jätta kõnealuse uuendtoidu nimetusest liidu loetelus ja seda sisaldava toidu etiketil välja mõiste „sünteetiline“.

| (7) | Taotleja hinnangul on zeaksantiini nimetuse ja märgistamisnõuete muutmine vajalik, et leevendada mis tahes võimalikku negatiivset majanduslikku mõju, mida mõiste „sünteetiline“ kasutamine sünteetilist zeaksantiini sisaldavate toidulisandite etiketil võib põhjustada selle sõna negatiivse tähendusvarjundi tõttu. Samuti väidab taotleja, et ettevõtjad, kes lasevad turule lubatud sünteetilist uuendtoitu sisaldavaid toidulisandeid, mille etiketil puudub sõna „sünteetiline“, ei koge suure tõenäosusega sellist võimalikku negatiivset majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja hinnangul on zeaksantiini nimetuse ja märgistamisnõuete muutmine vajalik, et leevendada mis tahes võimalikku negatiivset majanduslikku mõju, mida mõiste „sünteetiline“ kasutamine sünteetilist zeaksantiini sisaldavate toidulisandite etiketil võib põhjustada selle sõna negatiivse tähendusvarjundi tõttu. Samuti väidab taotleja, et ettevõtjad, kes lasevad turule lubatud sünteetilist uuendtoitu sisaldavaid toidulisandeid, mille etiketil puudub sõna „sünteetiline“, ei koge suure tõenäosusega sellist võimalikku negatiivset majanduslikku mõju.

| (8) | Praegu on lubatud ja liidu uuendtoitude loetelusse kantud mitu sünteetilist ainet, millel on olemas looduslikud vasted, ning toidulisandites kasutatakse kumbagi päritolu aineid. Ometi ei nimetata selliseid sünteetilisi aineid liidu loetelus ega märgistamisel sünteetiliseks. Sünteetilise zeaksantiini nimetuse ja märgistamise muutmisega tagatakse kooskõla kõnealuste sünteetiliste ainete nimetuse ja märgistamisega. |
| --- | --- |

(8)

Praegu on lubatud ja liidu uuendtoitude loetelusse kantud mitu sünteetilist ainet, millel on olemas looduslikud vasted, ning toidulisandites kasutatakse kumbagi päritolu aineid. Ometi ei nimetata selliseid sünteetilisi aineid liidu loetelus ega märgistamisel sünteetiliseks. Sünteetilise zeaksantiini nimetuse ja märgistamise muutmisega tagatakse kooskõla kõnealuste sünteetiliste ainete nimetuse ja märgistamisega.

| (9) | Toidulisandite koostisosana kasutatava zeaksantiini kavandatud kasutusviise ja koguseid ei muudeta ja rakendusotsuse 2013/49/EL alusel sünteetilise zeaksantiini lubamist võimaldanud ohutuskaalutlused on endiselt kehtivad ning seega ei kaasne kõnealuse muudatusega ohutusprobleeme. Nimetatud õiguspärastest teguritest tulenevalt vastavad kavandatud muudatused määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 sätetele. |
| --- | --- |

(9)

Toidulisandite koostisosana kasutatava zeaksantiini kavandatud kasutusviise ja koguseid ei muudeta ja rakendusotsuse 2013/49/EL alusel sünteetilise zeaksantiini lubamist võimaldanud ohutuskaalutlused on endiselt kehtivad ning seega ei kaasne kõnealuse muudatusega ohutusprobleeme. Nimetatud õiguspärastest teguritest tulenevalt vastavad kavandatud muudatused määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 sätetele.

| (10) | Uue märgistamisnõude rakendamine vastavalt käesolevale rakendusmäärusele võib tuua kaasa muutusi ettevõtjatele, kes sünteetilist zeaksantiini praegu turule lasevad. Seepärast on asjakohane näha ette üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(10)

Uue märgistamisnõude rakendamine vastavalt käesolevale rakendusmäärusele võib tuua kaasa muutusi ettevõtjatele, kes sünteetilist zeaksantiini praegu turule lasevad. Seepärast on asjakohane näha ette üleminekuperiood.

| (11) | Direktiivis 2002/46/EÜ on sätestatud toidulisandeid käsitlevad nõuded. Zeaksantiini nimetuse ja märgistamise erinõude muutmise lubamisega ei tohiks piirata kõnealuse direktiivi kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivis 2002/46/EÜ on sätestatud toidulisandeid käsitlevad nõuded. Zeaksantiini nimetuse ja märgistamise erinõude muutmise lubamisega ei tohiks piirata kõnealuse direktiivi kohaldamist.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Zeaksantiini käsitlevat kannet liidus lubatud uuendtoitude loetelus, millele on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artiklis 8, muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

2.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud loaga ei piirata direktiivi 2002/46/EÜ sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 3

Sünteetilist zeaksantiini sisaldavaid toidulisandeid, mis vastavad määrusele (EL) 2015/2283, nagu seda on kohaldatud enne käesoleva määruse jõustumist, võib turule lasta kuni 3. septembrini 2019 ja need võivad turule jääda kuni varude ammendumiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 22. jaanuari 2013. aasta rakendusotsus 2013/49/EL, millega antakse luba sünteetilise zeaksantiini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (ELT L 21, 24.1.2013, lk 32).

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse zeaksantiini käsitlev kanne järgmisega:

| Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistamise erinõuded |
| --- | --- | --- |
| „Zeaksantiin | Määratud toidugrupp | Piirnorm | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „zeaksantiin“.“ |
| Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased toidulisandid | 2 mg päevas |

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistamise erinõuded

„Zeaksantiin

Määratud toidugrupp

Piirnorm

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „zeaksantiin“.“

Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased toidulisandid

2 mg päevas

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1133,

13. august 2018,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 on vastu võetud komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu lubamise ja liidu turule laskmise ning liidu loetelu ajakohastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu lubamise ja liidu turule laskmise ning liidu loetelu ajakohastamise kohta.

| (4) | Äriühing Desert Labs, Ltd. (edaspidi „taotleja“) esitas 21. oktoobril 2014 Iirimaa pädevale asutusele taotluse Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade liidus turule laskmiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (3) artikli 1 lõike 2 punkti e tähenduses. Nimetatud taotluse kohaselt soovitakse kasutada Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi toidus, sealhulgas jookides, küpsistes, kondiitritoodetes, soolastes suupistetes, suppides ja puljongites, tees, kohvis ja vees. Samuti soovitakse kasutada neid toidulisandites. |
| --- | --- |

(4)

Äriühing Desert Labs, Ltd. (edaspidi „taotleja“) esitas 21. oktoobril 2014 Iirimaa pädevale asutusele taotluse Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade liidus turule laskmiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (3) artikli 1 lõike 2 punkti e tähenduses. Nimetatud taotluse kohaselt soovitakse kasutada Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi toidus, sealhulgas jookides, küpsistes, kondiitritoodetes, soolastes suupistetes, suppides ja puljongites, tees, kohvis ja vees. Samuti soovitakse kasutada neid toidulisandites.

| (5) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 1 kohaselt käsitatakse uuendtoidu liidus turule laskmise iga taotlust, mis on esitatud liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ja mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust enne 1. jaanuari 2018, määruse (EL) 2015/2283 kohaselt esitatud taotlusena. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 1 kohaselt käsitatakse uuendtoidu liidus turule laskmise iga taotlust, mis on esitatud liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ja mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust enne 1. jaanuari 2018, määruse (EL) 2015/2283 kohaselt esitatud taotlusena.

| (6) | Taotlus Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade uuendtoiduna liidus turule laskmiseks esitati liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ning see vastab ühtlasi määruses (EL) 2015/2283 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade uuendtoiduna liidus turule laskmiseks esitati liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ning see vastab ühtlasi määruses (EL) 2015/2283 sätestatud nõuetele.

| (7) | Iirimaa pädev asutus esitas 24. augustil 2015 esialgse hindamisaruande. Kõnealune asutus jõudis nimetatud aruandes järeldusele, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

Iirimaa pädev asutus esitas 24. augustil 2015 esialgse hindamisaruande. Kõnealune asutus jõudis nimetatud aruandes järeldusele, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (8) | Komisjon edastas esialgse hindamisaruande 28. augustil 2015 teistele liikmesriikidele. Mõni liikmesriik esitas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul põhjendatud vastuväited seoses kõnealuse uuendtoidu ebapiisava kirjelduse, allergeensuse vähese hindamise, üle 12 aasta vanustele lastele avalduva riski välistamiseks vajalike andmete ebapiisavuse ning selle uuendtoidu omadusi, püsivust ja tarbimise hindamist käsitleva teabe ja toksikoloogiliste andmete ebapiisavusega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon edastas esialgse hindamisaruande 28. augustil 2015 teistele liikmesriikidele. Mõni liikmesriik esitas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul põhjendatud vastuväited seoses kõnealuse uuendtoidu ebapiisava kirjelduse, allergeensuse vähese hindamise, üle 12 aasta vanustele lastele avalduva riski välistamiseks vajalike andmete ebapiisavuse ning selle uuendtoidu omadusi, püsivust ja tarbimise hindamist käsitleva teabe ja toksikoloogiliste andmete ebapiisavusega.

| (9) | Komisjon pidas mõne liikmesriigi esitatud vastuväidetest lähtuvalt 25. jaanuaril 2016 nõu Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „amet“), paludes ametil viia läbi Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kui uuendtoidu täiendava hindamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon pidas mõne liikmesriigi esitatud vastuväidetest lähtuvalt 25. jaanuaril 2016 nõu Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „amet“), paludes ametil viia läbi Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kui uuendtoidu täiendava hindamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97.

| (10) | Amet võttis 20. septembril 2017 vastu teadusliku arvamuse „Scientific Opinion on the safety of dried aerial parts of Hoodia parviflora as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (4) („Teaduslik arvamus Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kui uuendtoidu ohutuse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97“). Ehkki amet koostas kõnealuse arvamuse ja võttis selle vastu määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt, on see kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artiklis 11 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(10)

Amet võttis 20. septembril 2017 vastu teadusliku arvamuse „Scientific Opinion on the safety of dried aerial parts of Hoodia parviflora as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (4) („Teaduslik arvamus Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kui uuendtoidu ohutuse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97“). Ehkki amet koostas kõnealuse arvamuse ja võttis selle vastu määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt, on see kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artiklis 11 sätestatud nõuetega.

| (11) | Amet ei kinnitanud oma arvamuses Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade ohutust nende kasutamisel toidus taotleja kavandatud kasutusviiside ja koguste puhul, kuna sellise tarbimise korral ületataks ohutuks peetavat taset (0,134 mg kehamassi kilogrammi kohta). Amet jõudis siiski järeldusele, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad on täiskasvanutele ohutud, kui neid lisatakse toidulisandile koguses, mille puhul maksimaalne päevane annus on 9,4 mg – see vastab ohutule tarbitavale kogusele täiskasvanu puhul, kelle kehakaal on vaikimisi 70 kg. |
| --- | --- |

(11)

Amet ei kinnitanud oma arvamuses Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade ohutust nende kasutamisel toidus taotleja kavandatud kasutusviiside ja koguste puhul, kuna sellise tarbimise korral ületataks ohutuks peetavat taset (0,134 mg kehamassi kilogrammi kohta). Amet jõudis siiski järeldusele, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad on täiskasvanutele ohutud, kui neid lisatakse toidulisandile koguses, mille puhul maksimaalne päevane annus on 9,4 mg – see vastab ohutule tarbitavale kogusele täiskasvanu puhul, kelle kehakaal on vaikimisi 70 kg.

| (12) | Kõnealune arvamus annab piisavalt alust kinnitada, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad vastavad toidulisandite koostisosana kasutamisel ning kavandatud kasutusviiside ja koguste puhul määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 sätetele. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealune arvamus annab piisavalt alust kinnitada, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad vastavad toidulisandite koostisosana kasutamisel ning kavandatud kasutusviiside ja koguste puhul määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 sätetele.

| (13) | Taotleja esitas 24. jaanuaril 2018 komisjonile palve taotluse toetuseks esitatud kahe uuringu – annuse kindlaksmääramiseks tehtud 14 päeva pikkuse Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu (5) ning võrdlusannuse analüüsi aluseks oleva ja inimese jaoks ohutu tarbitava koguse kindlakstegemiseks kasutatava 90-päevase suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu (6) – konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Taotleja esitas 24. jaanuaril 2018 komisjonile palve taotluse toetuseks esitatud kahe uuringu – annuse kindlaksmääramiseks tehtud 14 päeva pikkuse Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu (5) ning võrdlusannuse analüüsi aluseks oleva ja inimese jaoks ohutu tarbitava koguse kindlakstegemiseks kasutatava 90-päevase suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu (6) – konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks.

| (14) | Amet märkis 18. veebruaril 2018, (7) et on Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kui uuendtoidu kohta oma arvamuse kujundamisel kasutanud nii võrdlusannuse analüüsi kui ka inimese jaoks ohutu tarbitava koguse kindlakstegemiseks lähtealusena andmeid, mis on esitatud 90-päevase suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu aruandes. Seepärast leitakse, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade ohutust käsitlevate järeldusteni ei oleks jõutud ilma nimetatud uuringu aruandes esitatud andmeteta. |
| --- | --- |

(14)

Amet märkis 18. veebruaril 2018, (7) et on Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kui uuendtoidu kohta oma arvamuse kujundamisel kasutanud nii võrdlusannuse analüüsi kui ka inimese jaoks ohutu tarbitava koguse kindlakstegemiseks lähtealusena andmeid, mis on esitatud 90-päevase suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu aruandes. Seepärast leitakse, et Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade ohutust käsitlevate järeldusteni ei oleks jõutud ilma nimetatud uuringu aruandes esitatud andmeteta.

| (15) | Pärast ameti arvamuse saamist palus komisjon taotlejal esitada täiendava selgituse põhjenduse kohta, mis oli esitatud seoses kõnealuse uuringu andmete kaitse ja sellele uuringule viitamise ainuõiguse taotlemisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktides a ja b. |
| --- | --- |

(15)

Pärast ameti arvamuse saamist palus komisjon taotlejal esitada täiendava selgituse põhjenduse kohta, mis oli esitatud seoses kõnealuse uuringu andmete kaitse ja sellele uuringule viitamise ainuõiguse taotlemisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktides a ja b.

| (16) | Ühtlasi on taotleja kinnitanud, et talle kuulusid taotluse esitamise ajal siseriikliku õiguse alusel kõnealuse uuringu andmete omandiõigused ja uuringule viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuse uuringu tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. Komisjon hindas kogu taotleja esitatud teavet ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(16)

Ühtlasi on taotleja kinnitanud, et talle kuulusid taotluse esitamise ajal siseriikliku õiguse alusel kõnealuse uuringu andmete omandiõigused ja uuringule viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuse uuringu tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. Komisjon hindas kogu taotleja esitatud teavet ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud nõuetele.

| (17) | Sellest tulenevalt ei tohiks amet vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 sätetele viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kasutada taotleja toimikus sisalduvaid 90-päevase suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu andmeid ühegi hilisema taotleja hüvanguks. Seepärast tuleks viie aasta jooksul võimaldada käesoleva määruse alusel lubatud uuendtoitu turule lasta üksnes taotlejal. |
| --- | --- |

(17)

Sellest tulenevalt ei tohiks amet vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 sätetele viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kasutada taotleja toimikus sisalduvaid 90-päevase suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringu andmeid ühegi hilisema taotleja hüvanguks. Seepärast tuleks viie aasta jooksul võimaldada käesoleva määruse alusel lubatud uuendtoitu turule lasta üksnes taotlejal.

| (18) | Kõnealuse uuendtoidu loa ja taotleja toimikus sisalduvatele uuringuandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, mis põhineb käesoleva määruse kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealuse uuendtoidu loa ja taotleja toimikus sisalduvatele uuringuandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, mis põhineb käesoleva määruse kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (8) on sätestatud toidulisandeid käsitlevad nõuded. Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kasutamise lubamisega ei tohiks piirata kõnealuse direktiivi kohaldamist. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (8) on sätestatud toidulisandeid käsitlevad nõuded. Hoodia parviflora kuivatatud maapealsete osade kasutamise lubamisega ei tohiks piirata kõnealuse direktiivi kohaldamist.

| (20) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib lõikes 1 osutatud uuendtoitu lasta liidus turule üksnes järgmine taotleja:

| | äriühing Desert Labs, Ltd., |
| --- | --- |

äriühing Desert Labs, Ltd.,

| | aadress: Kibbutz Yotvata, 88820, Iisrael; |
| --- | --- |

aadress: Kibbutz Yotvata, 88820, Iisrael;

iga hilisem taotleja võib siiski lasta sama uuendtoitu liidus turule juhul, kui ta saab sellekohase loa käesoleva määruse artikli 2 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või äriühingu Desert Labs, Ltd. nõusolekul.

3.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

4.   Käesolevas artiklis sätestatud loaga ei piirata direktiivi 2002/46/EÜ sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Taotlustoimikus esitatud uuringuandmeid, mille alusel amet hindas artiklis 1 osutatud uuendtoitu ja mis taotleja väitel vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud nõuetele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast äriühingu Desert Labs, Ltd. loata ühegi järgneva taotleja hüvanguks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2017; 15(10): 5002.

4

EFSA Journal

(5)  Desert Labs, 2012a, avaldamata.

5

(6)  Desert Labs, 2012b, avaldamata.

6

(7)  Euroopa Toiduohutusameti eritoidu, toitumise ja allergia komisjon, 7.–8. veebruaril 2018 toimunud täiskogu 83. istungjärgu protokoll, mille tekstis lepiti kokku 18. veebruaril 2018 (https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/event/180207-1-m.pdf).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

8

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine viimane veerg:

  „Andmekaitse“. |
| --- | --- |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine viimane veerg:

„Andmekaitse“.

| 2) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistamise erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „
  Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad | Määratud toidugrupp | Piirnorm | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad“. | | Luba antud 3. septembril 2018. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.
  Taotleja: Desert Labs, Ltd., Kibbutz Yotvata, 88820 Iisrael.
  Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi liidus turule lasta üksnes Desert Labs, Ltd., välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ega teadusandmetele osutamata või äriühingu Desert Labs, Ltd. nõusolekul.
  Andmekaitse aegumiskuupäev: 3. september 2023“. |
| Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased täiskasvanutele ette nähtud toidulisandid | 9,4 mg päevas |

2)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistamise erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„
  Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad

Määratud toidugrupp

Piirnorm

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad“.

Luba antud 3. septembril 2018. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Desert Labs, Ltd., Kibbutz Yotvata, 88820 Iisrael.

Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu Hoodia parviflora kuivatatud maapealseid osi liidus turule lasta üksnes Desert Labs, Ltd., välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ega teadusandmetele osutamata või äriühingu Desert Labs, Ltd. nõusolekul.

Andmekaitse aegumiskuupäev: 3. september 2023“.

Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased täiskasvanutele ette nähtud toidulisandid

9,4 mg päevas

| 3) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „
  Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad | Kirjeldus/määratlus

  Hõlmab kõiki Hoodia parviflora N.E.Br. (sugukond Apocynaceae) kuivatatud maapealseid osi.

  Omadused/koostis

  Taimne materjal: vähemalt 3 aasta vanuste taimede maapealsed osad
  Välimus: heleroheline kuni pruun peen pulber
  Lahustuvus (vees): > 25 mg/ml
  Niiskusesisaldus: < 5,5 %
  Aw: < 0,3
  pH: < 5,0
  Valgusisaldus: < 4,5 g/100 g
  Rasvasisaldus: < 3 g/100 g
  Süsivesikute (sealhulgas kiudainete) sisaldus: < 80 g/100 g
  Kiudainesisaldus: < 55 g/100 g
  Suhkru üldsisaldus: < 10,5 g/100 g
  Tuhasisaldus: < 20 %

  Hoodigosiidid

  P57: 5–50 mg/kg
  L: 1 000 – 6 000 mg/kg
  O: 500 – 5 000 mg/kg
  Kokku: 1 500 – 11 000 mg/kg

  Raskmetallid

  Arseen: < 1,00 mg/kg
  Elavhõbe: < 0,1 mg/kg
  Kaadmium: < 0,1 mg/kg
  Plii: < 0,5 mg/kg

  Mikrobioloogilised kriteeriumid

  Aeroobsete bakterite üldsisaldus: < 105 CFU/g

  Escherichia coli: < 10 CFU/g

  Staphylococcus aureus: < 50 CFU/g
  Koliformsete bakterite üldsisaldus: < 10 CFU/g
  Pärmseened: ≤ 100 CFU/g
  Hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

  Salmonella liigid: ei ole 25 grammis tuvastatavad

  Listeria monocytogenes: ei ole 25 grammis tuvastatav
  CFU – kolooniat moodustav ühik“. |

3)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„
  Hoodia parviflora kuivatatud maapealsed osad

Kirjeldus/määratlus

Hõlmab kõiki Hoodia parviflora N.E.Br. (sugukond Apocynaceae) kuivatatud maapealseid osi.

Omadused/koostis

Taimne materjal: vähemalt 3 aasta vanuste taimede maapealsed osad

Välimus: heleroheline kuni pruun peen pulber

Lahustuvus (vees): > 25 mg/ml

Niiskusesisaldus: < 5,5 %

Aw: < 0,3

pH: < 5,0

Valgusisaldus: < 4,5 g/100 g

Rasvasisaldus: < 3 g/100 g

Süsivesikute (sealhulgas kiudainete) sisaldus: < 80 g/100 g

Kiudainesisaldus: < 55 g/100 g

Suhkru üldsisaldus: < 10,5 g/100 g

Tuhasisaldus: < 20 %

Hoodigosiidid

P57: 5–50 mg/kg

L: 1 000 – 6 000 mg/kg

O: 500 – 5 000 mg/kg

Kokku: 1 500 – 11 000 mg/kg

Raskmetallid

Arseen: < 1,00 mg/kg

Elavhõbe: < 0,1 mg/kg

Kaadmium: < 0,1 mg/kg

Plii: < 0,5 mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Aeroobsete bakterite üldsisaldus: < 105 CFU/g

Escherichia coli: < 10 CFU/g

Staphylococcus aureus: < 50 CFU/g

Koliformsete bakterite üldsisaldus: < 10 CFU/g

Pärmseened: ≤ 100 CFU/g

Hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

Salmonella liigid: ei ole 25 grammis tuvastatavad

Listeria monocytogenes: ei ole 25 grammis tuvastatav

CFU – kolooniat moodustav ühik“.

---

OTSUSED

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1134,

5. juuli 2018,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse teatavate elektrienergia ja maagaasi jaemüügiga seotud tegevuste kohta Tšehhi Vabariigis

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 4194 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 3,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi esitatud taotlust,

olles nõu pidanud riigihangete nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | 2. novembril 2016. aastal esitas Tšehhi Vabariik (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(1)

2. novembril 2016. aastal esitas Tšehhi Vabariik (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“).

| (2) | Taotlus puudutab järgmisi selles kirjeldatud tegevusi:






  a) | elektrienergia jaemüük suurtarbijatele, kellel on „automatiseeritud pidev mõõtmine“ A või „manuaalne pidev mõõtmine“ B ning kes saavad tarnijatelt individualiseeritud pakkumisi (edaspidi „elektrienergia jaemüük suurtarbijatele“); |
| --- | --- | --- |

(2)

Taotlus puudutab järgmisi selles kirjeldatud tegevusi:

a)

elektrienergia jaemüük suurtarbijatele, kellel on „automatiseeritud pidev mõõtmine“ A või „manuaalne pidev mõõtmine“ B ning kes saavad tarnijatelt individualiseeritud pakkumisi (edaspidi „elektrienergia jaemüük suurtarbijatele“);

| b) | elektrienergia jaemüük väikestele äri- ja kodutarbijatele, kellel on „mittepidev mõõtmine“ C ning kes saavad tarnijatelt standardpakkumisi (edaspidi „elektrienergia jaemüük väiketarbijatele“); |
| --- | --- |

b)

elektrienergia jaemüük väikestele äri- ja kodutarbijatele, kellel on „mittepidev mõõtmine“ C ning kes saavad tarnijatelt standardpakkumisi (edaspidi „elektrienergia jaemüük väiketarbijatele“);

| c) | maagaasi jaemüük suurtarbijatele, kellel on (i) automatiseeritud pidev mõõtmine kas kaug- (A) või igakuise (B) lugemisega ning kelle aastane tarbimine on vähemalt 4,2 GWh, või (ii) mitteintervalne mõõtmine igakuise lugemisega ning kelle aastane tarbimine on 0,63–4,2 GWh ja kes saavad tarnijatelt üldjuhul individualiseeritud pakkumisi (edaspidi „maagaasi jaemüük suurtarbijatele“); |
| --- | --- |

c)

maagaasi jaemüük suurtarbijatele, kellel on (i) automatiseeritud pidev mõõtmine kas kaug- (A) või igakuise (B) lugemisega ning kelle aastane tarbimine on vähemalt 4,2 GWh, või (ii) mitteintervalne mõõtmine igakuise lugemisega ning kelle aastane tarbimine on 0,63–4,2 GWh ja kes saavad tarnijatelt üldjuhul individualiseeritud pakkumisi (edaspidi „maagaasi jaemüük suurtarbijatele“);

| d) | maagaasi jaemüük väikestele äri- ja kodutarbijatele, kellel on mitteintervalne mõõtmine, mis ei ole igakuine mõõtmine, kelle aastane tarbimine on vähem kui 0,63 GWh ja kes saavad tarnijatelt üldjuhul standardpakkumisi (edaspidi „maagaasi jaemüük väiketarbijatele“). |
| --- | --- |

d)

maagaasi jaemüük väikestele äri- ja kodutarbijatele, kellel on mitteintervalne mõõtmine, mis ei ole igakuine mõõtmine, kelle aastane tarbimine on vähem kui 0,63 GWh ja kes saavad tarnijatelt üldjuhul standardpakkumisi (edaspidi „maagaasi jaemüük väiketarbijatele“).

| (3) | Taotlusega oli kaasas Tšehhi Vabariigi riikliku konkurentsiameti („konkurentsiamet“) kiri kuupäevaga 30. september 2016 ja täiendav märgukiri kõnealuselt ametilt kuupäevaga 14. juuni 2017 (edaspidi „konkurentsiameti arvamus“). |
| --- | --- |

(3)

Taotlusega oli kaasas Tšehhi Vabariigi riikliku konkurentsiameti („konkurentsiamet“) kiri kuupäevaga 30. september 2016 ja täiendav märgukiri kõnealuselt ametilt kuupäevaga 14. juuni 2017 (edaspidi „konkurentsiameti arvamus“).

| (4) | 30. septembri 2016. aasta kirjas, mille konkurentsiamet väljastas vastusena Tšehhi kaubandus- ja tööstusministeeriumi taotlusele arvamuse esitamiseks taotluse kohta elektrienergia ja gaasi jaemüügi vabastamiseks Tšehhi Vabariigis direktiivi 2014/25/EL rakendusalast, märkis konkurentsiamet, et „tal ei ole piisavalt aega sektoriuuringu teostamiseks nendes valdkondades, mis võimaldanuks tal kaardistada olukorda nendel turgudel, et vastata“ ministeeriumi taotlusele. Konkurentsiamet asus selles kirja lõpuks järgmisele seisukohale: „võib järeldada, et lõpptarbijatele suunatud gaasi- ja elektrienergiamüügi turgude vabastus Tšehhi Vabariigis vastavalt artiklile 34 ei avaldaks negatiivset mõju majanduslikule konkurentsile nendel turgudel. Ameti sellise järelduse (2) aluseks on kaubandus- ja tööstusministeeriumi esitatud dokumentatsioon. Selles suhtes jätab amet endale õiguse hinnata oma arvamus ümber juhul, kui asjaomastel turgudel toimub struktuurseid või muid fundamentaalseid muutusi või kui ametile esitatud teabe aluseks olevaid andmeid parandatakse.“ |
| --- | --- |

(4)

30. septembri 2016. aasta kirjas, mille konkurentsiamet väljastas vastusena Tšehhi kaubandus- ja tööstusministeeriumi taotlusele arvamuse esitamiseks taotluse kohta elektrienergia ja gaasi jaemüügi vabastamiseks Tšehhi Vabariigis direktiivi 2014/25/EL rakendusalast, märkis konkurentsiamet, et „tal ei ole piisavalt aega sektoriuuringu teostamiseks nendes valdkondades, mis võimaldanuks tal kaardistada olukorda nendel turgudel, et vastata“ ministeeriumi taotlusele. Konkurentsiamet asus selles kirja lõpuks järgmisele seisukohale: „võib järeldada, et lõpptarbijatele suunatud gaasi- ja elektrienergiamüügi turgude vabastus Tšehhi Vabariigis vastavalt artiklile 34 ei avaldaks negatiivset mõju majanduslikule konkurentsile nendel turgudel. Ameti sellise järelduse (2) aluseks on kaubandus- ja tööstusministeeriumi esitatud dokumentatsioon. Selles suhtes jätab amet endale õiguse hinnata oma arvamus ümber juhul, kui asjaomastel turgudel toimub struktuurseid või muid fundamentaalseid muutusi või kui ametile esitatud teabe aluseks olevaid andmeid parandatakse.“

2

| (5) | Konkurentsiameti täiendav märgukiri kuupäevaga 14. juuni 2017 põhines „muudel Tšehhi Vabariigi esitatud materjalidel [...] ja andmetel, mille esitasid sõltumatu turukorraldaja (OTE) ja ka teatud asjassepuutuvatel turgudel tegutsevad ettevõtjad, sealhulgas ČEZ grupp (ČEZ) ja Pražská plynárenská“. Täiendavas märgukirjas viidati täpsemalt hulgale probleemidele, mis komisjon tõstatas väiketarbijate elektrienergia jaeturu suhtes, nagu suur turu kontsentratsioon, vähene tarnija vahetamine ja ČEZ grupi vertikaalne integreeritus. Täiendavas märgukirjas leitakse, et miski ei takista kõikide taotlusega hõlmatud turgude vabastamist direktiivi kohaldamisest. |
| --- | --- |

(5)

Konkurentsiameti täiendav märgukiri kuupäevaga 14. juuni 2017 põhines „muudel Tšehhi Vabariigi esitatud materjalidel [...] ja andmetel, mille esitasid sõltumatu turukorraldaja (OTE) ja ka teatud asjassepuutuvatel turgudel tegutsevad ettevõtjad, sealhulgas ČEZ grupp (ČEZ) ja Pražská plynárenská“. Täiendavas märgukirjas viidati täpsemalt hulgale probleemidele, mis komisjon tõstatas väiketarbijate elektrienergia jaeturu suhtes, nagu suur turu kontsentratsioon, vähene tarnija vahetamine ja ČEZ grupi vertikaalne integreeritus. Täiendavas märgukirjas leitakse, et miski ei takista kõikide taotlusega hõlmatud turgude vabastamist direktiivi kohaldamisest.

| (6) | Taotlusega oli kaasas ka konsultandi aruanne (3) (edaspidi „CRA aruanne“). |
| --- | --- |

(6)

Taotlusega oli kaasas ka konsultandi aruanne (3) (edaspidi „CRA aruanne“).

3

| (7) | Komisjon esitas taotluse esitajale nõuded lisateabe esitamiseks 31. jaanuaril 2017, 24. märtsil 2017, 27. märtsil 2017, 21. aprillil 2017, 1. juunil 2017, 28. juunil 2017 ja 21. detsembril 2017, millele taotluse esitaja vastas 16. veebruaril 2017, 28. märtsil 2017, 31. märtsil 2017, 3. mail 2017, 10. mail 2017, 9. juunil 2017, 1. augustil 2017 ja 12. aprillil 2018. Lisaks kohtus komisjon taotluse esitaja palvel taotluse esitaja esindajatega 31. jaanuaril 2017, 28. veebruaril 2017, 29. märtsil 2017, 30. mail 2017 ja 9. juunil 2017. Taotluse esitaja esitas 27. jaanuaril 2017 ka täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon esitas taotluse esitajale nõuded lisateabe esitamiseks 31. jaanuaril 2017, 24. märtsil 2017, 27. märtsil 2017, 21. aprillil 2017, 1. juunil 2017, 28. juunil 2017 ja 21. detsembril 2017, millele taotluse esitaja vastas 16. veebruaril 2017, 28. märtsil 2017, 31. märtsil 2017, 3. mail 2017, 10. mail 2017, 9. juunil 2017, 1. augustil 2017 ja 12. aprillil 2018. Lisaks kohtus komisjon taotluse esitaja palvel taotluse esitaja esindajatega 31. jaanuaril 2017, 28. veebruaril 2017, 29. märtsil 2017, 30. mail 2017 ja 9. juunil 2017. Taotluse esitaja esitas 27. jaanuaril 2017 ka täiendavat teavet.

2.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (8) | Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse elektrienergia ja gaasi jaemüügiga seotud tegevusi käsitlevate lepingute sõlmimise suhtes, välja arvatud kui see tegevus on hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 34 kohase erandiga. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse elektrienergia ja gaasi jaemüügiga seotud tegevusi käsitlevate lepingute sõlmimise suhtes, välja arvatud kui see tegevus on hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 34 kohase erandiga.

| (9) | Direktiivi 2014/25/EL alusel ei kohaldata kõnealust direktiivi selles käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes, kui liikmesriigis, kus neid tegevusi ellu viiakse, on see tegevus konkurentsile otse avatud turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2014/25/EL alusel ei kohaldata kõnealust direktiivi selles käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes, kui liikmesriigis, kus neid tegevusi ellu viiakse, on see tegevus konkurentsile otse avatud turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära.

3.   HINDAMINE

HINDAMINE

3.1.   PIIRAMATU JUURDEPÄÄS TURULE

PIIRAMATU JUURDEPÄÄS TURULE

| (10) | Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui asjassepuutuv liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas. Elektrisektori puhul koosneb see Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/72/EÜ (4). Maagaasisektori puhul koosneb see Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/73/EÜ (5). |
| --- | --- |

(10)

Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui asjassepuutuv liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas. Elektrisektori puhul koosneb see Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/72/EÜ (4). Maagaasisektori puhul koosneb see Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/73/EÜ (5).

4

5

| (11) | Tšehhi Vabariik on võtnud direktiivid 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ oma siseriiklikku õigusesse üle seadusega nr 458/2000 Coll äri- ja riikliku halduse tingimuste kohta energiaturgudel (edaspidi „energiaseadus“) (6). |
| --- | --- |

(11)

Tšehhi Vabariik on võtnud direktiivid 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ oma siseriiklikku õigusesse üle seadusega nr 458/2000 Coll äri- ja riikliku halduse tingimuste kohta energiaturgudel (edaspidi „energiaseadus“) (6).

6

| (12) | 7. detsembril 2017. aastal saatis komisjon Tšehhi Vabariigi välisministrile ametliku märgukirja (viide: rikkumismenetlus nr 2017/2152) seoses direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ ebaõige ülevõtmisega Tšehhi õiguskorda. Arvestades seda, et turule piiramatu juurdepääsu eeldus, mis on sätestatud direktiivi 2014/25EL artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus, ei tohiks kohalduda asjade puhul, mille suhtes käib rikkumismenetlus, palus komisjon 21. detsembri 2017. aasta e-kirjas taotluse esitajal esitada oma tähelepanekud asjas ning selgitada, kas juurdepääs turule pole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 teise lõigu kohaselt de facto ja de jure piiratud. |
| --- | --- |

(12)

7. detsembril 2017. aastal saatis komisjon Tšehhi Vabariigi välisministrile ametliku märgukirja (viide: rikkumismenetlus nr 2017/2152) seoses direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ ebaõige ülevõtmisega Tšehhi õiguskorda. Arvestades seda, et turule piiramatu juurdepääsu eeldus, mis on sätestatud direktiivi 2014/25EL artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus, ei tohiks kohalduda asjade puhul, mille suhtes käib rikkumismenetlus, palus komisjon 21. detsembri 2017. aasta e-kirjas taotluse esitajal esitada oma tähelepanekud asjas ning selgitada, kas juurdepääs turule pole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 teise lõigu kohaselt de facto ja de jure piiratud.

de facto

de jure

| (13) | Taotluse esitaja selgitas 12. aprilli 2018. aasta vastuses, et juurdepääs turule ei ole de facto piiratud, ja peamised argumendid olid järgmised: turule sisenemise madal kulu, sisenemisbarjääride olenematus, elektrienergia ja gaasiga kauplemiseks väljastatud litsentside suur arv (7) ning elektrienergia ja gaasi jaeturul praegu tegutsevate jaemüüjate suur arv (8). Lisaks selgitas taotluse esitaja, et viis, kuidas ametlikust märgukirjast puudutatud liidu õigusnormid kajastuvad siseriiklikus õiguses, ei põhjusta de jure piirangut juurdepääsule elektrienergia ja gaasi jaeturule. Taotluse esitaja on samuti väitnud selles kontekstis, et rikkumismenetluses tõstatud konkreetsed küsimused kas ei puudutanud juurdepääsu turule või olid sellega ainult potentsiaalselt seotud. |
| --- | --- |

(13)

Taotluse esitaja selgitas 12. aprilli 2018. aasta vastuses, et juurdepääs turule ei ole de facto piiratud, ja peamised argumendid olid järgmised: turule sisenemise madal kulu, sisenemisbarjääride olenematus, elektrienergia ja gaasiga kauplemiseks väljastatud litsentside suur arv (7) ning elektrienergia ja gaasi jaeturul praegu tegutsevate jaemüüjate suur arv (8). Lisaks selgitas taotluse esitaja, et viis, kuidas ametlikust märgukirjast puudutatud liidu õigusnormid kajastuvad siseriiklikus õiguses, ei põhjusta de jure piirangut juurdepääsule elektrienergia ja gaasi jaeturule. Taotluse esitaja on samuti väitnud selles kontekstis, et rikkumismenetluses tõstatud konkreetsed küsimused kas ei puudutanud juurdepääsu turule või olid sellega ainult potentsiaalselt seotud.

de facto

7

8

de jure

| (14) | Mis puudutab küsimust, kas juurdepääs turule on de facto vaba, nõustub komisjon taotluse esitaja toodud argumentidega ja täpsemalt suure arvu jaemüüjate olemasoluga, kes tegutsevad riiklikul tasandil elektrienergia jaeturul ja gaasi jaeturul, mis näitab, et juurdepääs turule on de facto piiramata. |
| --- | --- |

(14)

Mis puudutab küsimust, kas juurdepääs turule on de facto vaba, nõustub komisjon taotluse esitaja toodud argumentidega ja täpsemalt suure arvu jaemüüjate olemasoluga, kes tegutsevad riiklikul tasandil elektrienergia jaeturul ja gaasi jaeturul, mis näitab, et juurdepääs turule on de facto piiramata.

de facto

de facto

| (15) | Mis puudutab küsimust, kas juurdepääs turule pole de jure piiratud, on komisjon pööranud erilist tähelepanu taotluse esitaja selgitustele viisi kohta, kuidas ametlikus märgukirjas tõstatatud probleemid siseriiklikus õiguses lahendati. Komisjon analüüsis neid selgitusi direktiivi 2014/25/EL nõuete valguses, st selle hindamiseks, kas siseriiklikud õigusnormid ja nendega seotud ning rikkumismenetluses tõstatatud probleemid võivad põhjustada turule juurdepääsu de jure piiramist direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses. Olles taotluse esitaja argumendid läbi vaadanud, nõustub komisjon taotluse esitaja kõikide selgituste aluseks oleva argumendiga, et rikkumismenetluses tõstatatud konkreetsed küsimused ei puuduta otseselt juurdepääsu turule. Komisjon arvestab ka taotluse esitaja argumenti, on asjakohane arvestada Tšehhi õigussüsteemi tervikuna, eriti mis puudutab kohustust tõlgendada asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusnorme viisil, mis vastab liidu õigusest tulenevatele nõuetele. Seega, ehkki rikkumismenetluses tuvastatud probleemid püsivad ja ilma et see piiraks seda rikkumismenetlust, on komisjon käesoleva otsuse ja direktiivile 2014/25/EL vastava menetluse seisukohast arvamusel, et juurdepääs turule pole Tšehhi Vabariigi territooriumil de jure piiratud. |
| --- | --- |

(15)

Mis puudutab küsimust, kas juurdepääs turule pole de jure piiratud, on komisjon pööranud erilist tähelepanu taotluse esitaja selgitustele viisi kohta, kuidas ametlikus märgukirjas tõstatatud probleemid siseriiklikus õiguses lahendati. Komisjon analüüsis neid selgitusi direktiivi 2014/25/EL nõuete valguses, st selle hindamiseks, kas siseriiklikud õigusnormid ja nendega seotud ning rikkumismenetluses tõstatatud probleemid võivad põhjustada turule juurdepääsu de jure piiramist direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses. Olles taotluse esitaja argumendid läbi vaadanud, nõustub komisjon taotluse esitaja kõikide selgituste aluseks oleva argumendiga, et rikkumismenetluses tõstatatud konkreetsed küsimused ei puuduta otseselt juurdepääsu turule. Komisjon arvestab ka taotluse esitaja argumenti, on asjakohane arvestada Tšehhi õigussüsteemi tervikuna, eriti mis puudutab kohustust tõlgendada asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusnorme viisil, mis vastab liidu õigusest tulenevatele nõuetele. Seega, ehkki rikkumismenetluses tuvastatud probleemid püsivad ja ilma et see piiraks seda rikkumismenetlust, on komisjon käesoleva otsuse ja direktiivile 2014/25/EL vastava menetluse seisukohast arvamusel, et juurdepääs turule pole Tšehhi Vabariigi territooriumil de jure piiratud.

de jure

de jure

de jure

| (16) | Eelnevate järelduste alusel on komisjon seisukohal, et turule piiramatu juurdepääsu tingimus, mida nimetatakse direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1, on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Eelnevate järelduste alusel on komisjon seisukohal, et turule piiramatu juurdepääsu tingimus, mida nimetatakse direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1, on käesoleval juhul täidetud.

3.2.   OTSENE AVATUS KONKURENTSILE

OTSENE AVATUS KONKURENTSILE

| (17) | Otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Asjaomaste turgude omadusi arvestades tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume. |
| --- | --- |

(17)

Otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri näitajate põhjal, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Asjaomaste turgude omadusi arvestades tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume.

| (18) | Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira konkurentsieeskirjade ega muude liidu õigusvaldkondade kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) 139/2004 kohasel hindamisel (9). Seda asjaolu märkis Üldkohus oma hiljutises otsuses (10). |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira konkurentsieeskirjade ega muude liidu õigusvaldkondade kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) 139/2004 kohasel hindamisel (9). Seda asjaolu märkis Üldkohus oma hiljutises otsuses (10).

9

10

| (19) | Tuleks silmas pidada, et käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad tegevused on avatud konkurentsi teatud tasemele turgudel, kuhu juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, sel määral, et ka direktiivis 2014/25/EL sätestatud hankelepinguid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et käesolevas otsuses käsitletud tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumuse. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks silmas pidada, et käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad tegevused on avatud konkurentsi teatud tasemele turgudel, kuhu juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, sel määral, et ka direktiivis 2014/25/EL sätestatud hankelepinguid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et käesolevas otsuses käsitletud tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumuse.

| (20) | Seoses sellega on oluline mainida, et asjaomastel turgudel ei kohaldata mitte kõigi turuosaliste suhtes riigihanke-eeskirju. Seepärast oleks neil äriühinguil, kelle suhtes neid eeskirju ei kohaldata, neil turgudel tegutsedes võimalus avaldada konkurentsisurvet turuosalistele, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse (11). |
| --- | --- |

(20)

Seoses sellega on oluline mainida, et asjaomastel turgudel ei kohaldata mitte kõigi turuosaliste suhtes riigihanke-eeskirju. Seepärast oleks neil äriühinguil, kelle suhtes neid eeskirju ei kohaldata, neil turgudel tegutsedes võimalus avaldada konkurentsisurvet turuosalistele, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse (11).

11

ASJAOMASED TOOTETURUD

Elektri jaemüük

Elektri jaemüük

| (21) | Nagu komisjon on minevikus leidnud, (12) hõlmab elektrienergia jaemüük elektrienergia üldist müüki lõpptarbijatele, see tähendab ühest küljest majapidamistele ning väikestele tööstus- ja äritarbijatele (st tarbijatele, kellele ei kehti pidev mõõtmine ja kes on ühendatud madalpingevõrguga) (13) ning teisest küljest suurtele tööstus- ja äritarbijatele (st tarbijatele, keda „mõõdetakse iga poole tunni tagant“ ning kes on tavaliselt ühendatud kõrge- ja keskpingevõrkudega) (14). |
| --- | --- |

(21)

Nagu komisjon on minevikus leidnud, (12) hõlmab elektrienergia jaemüük elektrienergia üldist müüki lõpptarbijatele, see tähendab ühest küljest majapidamistele ning väikestele tööstus- ja äritarbijatele (st tarbijatele, kellele ei kehti pidev mõõtmine ja kes on ühendatud madalpingevõrguga) (13) ning teisest küljest suurtele tööstus- ja äritarbijatele (st tarbijatele, keda „mõõdetakse iga poole tunni tagant“ ning kes on tavaliselt ühendatud kõrge- ja keskpingevõrkudega) (14).

12

13

14

| (22) | Oma otsustuspraktikas on Tšehhi (15) konkurentsiamet käsitlenud ka jaeturu segmenteerimist lõpptarbijate erinevate kategooriate alusel, kuid jätnud määratluse lõpuks lahtiseks. |
| --- | --- |

(22)

Oma otsustuspraktikas on Tšehhi (15) konkurentsiamet käsitlenud ka jaeturu segmenteerimist lõpptarbijate erinevate kategooriate alusel, kuid jätnud määratluse lõpuks lahtiseks.

15

| (23) | Taotluse esitaja eristab kolme tarbijate kategooriat.






  a) | Suured äritarbijad, liigitatud kui (i) „automatiseeritud pideva mõõtmisega“ tarbijad – sisuliselt koormusmõõdetud tarbijad, kes on ühendatud kõrge- ja keskpingevõrguga; ja (ii) „manuaalse pideva mõõtmisega“ tarbijad – sisuliselt tarbijad, kes on ühendatud madalpingevõrguga (16). Suurtarbijad saavad tavaliselt tarnijatelt individualiseeritud pakkumisi või ostavad elektrienergiat otse kaubabörsidelt. 2015. aastal moodustasid nad ligikaudu [...] (17) elektrienergia kogutarbimisest, nimelt mahu poolest [...] TWh [...] TWh-st (18). |
| --- | --- | --- |

(23)

Taotluse esitaja eristab kolme tarbijate kategooriat.

a)

Suured äritarbijad, liigitatud kui (i) „automatiseeritud pideva mõõtmisega“ tarbijad – sisuliselt koormusmõõdetud tarbijad, kes on ühendatud kõrge- ja keskpingevõrguga; ja (ii) „manuaalse pideva mõõtmisega“ tarbijad – sisuliselt tarbijad, kes on ühendatud madalpingevõrguga (16). Suurtarbijad saavad tavaliselt tarnijatelt individualiseeritud pakkumisi või ostavad elektrienergiat otse kaubabörsidelt. 2015. aastal moodustasid nad ligikaudu [...] (17) elektrienergia kogutarbimisest, nimelt mahu poolest [...] TWh [...] TWh-st (18).

16

17

18

| b) | Väikesed äritarbijad ja majapidamised, liigitatud kui „mittepideva mõõtmisega“. Tarbijad saavad tarnijatelt standardseid pakkumisi ja neil on vabadus valida elektrienergia tarnijat alates 2006. aastast. 2015. aastal moodustas see kategooria ligikaudu [...] elektrienergia kogutarbimisest, nimelt mahu poolest [...] TWh [...] TWh-st (18). |
| --- | --- |

b)

Väikesed äritarbijad ja majapidamised, liigitatud kui „mittepideva mõõtmisega“. Tarbijad saavad tarnijatelt standardseid pakkumisi ja neil on vabadus valida elektrienergia tarnijat alates 2006. aastast. 2015. aastal moodustas see kategooria ligikaudu [...] elektrienergia kogutarbimisest, nimelt mahu poolest [...] TWh [...] TWh-st (18).

18

| c) | Muud tarbijad. See kolmas kategooria koosneb suurtest äritarbijatest, nagu kohalike jaotustsoonide („LDZ“) (19) käitajad, kes on samal ajal elektrienergia tootjad ja LDZidega ühendatud jaemüüjad ning tööstuspargid. Need suurtarbijad võivad osta elektrienergiat muudelt tarnijatelt peale LDZide käitajate, seega liigituvad nad suurtarbijate kategooriasse, nagu eespool määratletud. 2015. aastal moodustas see kolmas kategooria ligikaudu [...] % elektrienergia kogutarbimisest, nimelt mahu poolest [...] TWh [...] TWh-st. |
| --- | --- |

c)

Muud tarbijad. See kolmas kategooria koosneb suurtest äritarbijatest, nagu kohalike jaotustsoonide („LDZ“) (19) käitajad, kes on samal ajal elektrienergia tootjad ja LDZidega ühendatud jaemüüjad ning tööstuspargid. Need suurtarbijad võivad osta elektrienergiat muudelt tarnijatelt peale LDZide käitajate, seega liigituvad nad suurtarbijate kategooriasse, nagu eespool määratletud. 2015. aastal moodustas see kolmas kategooria ligikaudu [...] % elektrienergia kogutarbimisest, nimelt mahu poolest [...] TWh [...] TWh-st.

19

| (24) | Võttes arvesse põhjendustes 21–23 loetletud tegureid, on selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, seoses elektrienergia jaemüügiga Tšehhi Vabariigis asjaomased tooteturud järgmised: (a) elektrienergia jaemüük suurtarbijatele (pideva mõõtmisega suurtele tööstus- ja äritarbijatele, sealhulgas põhjenduses 23(c) nimetatud kolmandasse kategooriasse kuuluvatele) ja (b) elektrienergia jaemüük väiketarbijatele (mittepideva mõõtmisega majapidamistele ja väikestele äritarbijatele). |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse põhjendustes 21–23 loetletud tegureid, on selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, seoses elektrienergia jaemüügiga Tšehhi Vabariigis asjaomased tooteturud järgmised: (a) elektrienergia jaemüük suurtarbijatele (pideva mõõtmisega suurtele tööstus- ja äritarbijatele, sealhulgas põhjenduses 23(c) nimetatud kolmandasse kategooriasse kuuluvatele) ja (b) elektrienergia jaemüük väiketarbijatele (mittepideva mõõtmisega majapidamistele ja väikestele äritarbijatele).

Maagaasi jaemüük

Maagaasi jaemüük

| (25) | Gaasi jaemüügi suhtes eristab komisjon maagaasi müüki väiketarbijatele ja maagaasi müüki suurtarbijatele, kes on jaotatud suurteks tööstustarbijateks ja elektrijaamadeks (20). |
| --- | --- |

(25)

Gaasi jaemüügi suhtes eristab komisjon maagaasi müüki väiketarbijatele ja maagaasi müüki suurtarbijatele, kes on jaotatud suurteks tööstustarbijateks ja elektrijaamadeks (20).

20

| (26) | Oma otsuses M.4238 E.ON/PP (21) Tšehhi gaasi jaeturu kohta jättis komisjon määratluse lahtiseks, kuna asjaomase tehinguga ei kaasnenud konkurentsiprobleemi ühegi alternatiivse määratluse kohaselt. |
| --- | --- |

(26)

Oma otsuses M.4238 E.ON/PP (21) Tšehhi gaasi jaeturu kohta jättis komisjon määratluse lahtiseks, kuna asjaomase tehinguga ei kaasnenud konkurentsiprobleemi ühegi alternatiivse määratluse kohaselt.

21

| (27) | Oma otsustuspraktikas (22) on Tšehhi konkurentsiamet käsitlenud ka gaasi jaeturu segmenteerimist lõpptarbijate erinevate kategooriate alusel, kuid jätnud määratluse lõpuks lahtiseks. |
| --- | --- |

(27)

Oma otsustuspraktikas (22) on Tšehhi konkurentsiamet käsitlenud ka gaasi jaeturu segmenteerimist lõpptarbijate erinevate kategooriate alusel, kuid jätnud määratluse lõpuks lahtiseks.

22

| (28) | Ka taotluse esitaja eristab suuri ja väikesi gaasitarbijaid. Suured gaasitarbijad (23) on äritarbijad, kellel on (i) automatiseeritud pidev mõõtmine kas kaug- (A) või igakuise (B) lugemisega ning kelle aastane tarbimine on vähemalt 4,2 GWh, või (ii) mitteintervalne mõõtmine igakuise lugemisega ning kelle aastane tarbimine on 0,63–4,2 GWh. Tavaliselt saavad nad tarnijatelt individualiseeritud pakkumisi. Väiketarbijad on äri- ja kodutarbijad, kellel on mitteintervalne mõõtmine, mis ei ole igakuine mõõtmine, kellel on aastane tarbimine vähem kui 0,63 GWh. Üldjuhul saavad nad standardseid pakkumisi. Kumbki kategooria moodustab ligikaudu poole gaasi kogutarbimisest. |
| --- | --- |

(28)

Ka taotluse esitaja eristab suuri ja väikesi gaasitarbijaid. Suured gaasitarbijad (23) on äritarbijad, kellel on (i) automatiseeritud pidev mõõtmine kas kaug- (A) või igakuise (B) lugemisega ning kelle aastane tarbimine on vähemalt 4,2 GWh, või (ii) mitteintervalne mõõtmine igakuise lugemisega ning kelle aastane tarbimine on 0,63–4,2 GWh. Tavaliselt saavad nad tarnijatelt individualiseeritud pakkumisi. Väiketarbijad on äri- ja kodutarbijad, kellel on mitteintervalne mõõtmine, mis ei ole igakuine mõõtmine, kellel on aastane tarbimine vähem kui 0,63 GWh. Üldjuhul saavad nad standardseid pakkumisi. Kumbki kategooria moodustab ligikaudu poole gaasi kogutarbimisest.

23

| (29) | Võttes arvesse põhjendustes 25–28 loetletud tegureid, on selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, asjaomased tooteturud järgmised: (a) maagaasi jaemüük suurtarbijatele; (b) maagaasi jaemüük väiketarbijatele. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse põhjendustes 25–28 loetletud tegureid, on selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, asjaomased tooteturud järgmised: (a) maagaasi jaemüük suurtarbijatele; (b) maagaasi jaemüük väiketarbijatele.

ASJAOMASED GEOGRAAFILISED TURUD

Elektri jaemüük

Elektri jaemüük

| (30) | Komisjon on asunud varem seisukohale, (24) et elektrienergia jaemüük suurtarbijatele on ulatuselt üleriigiline, samas kui kitsamaid, piirkondlikke turge võib kaaluda elektrienergia jaemüügi puhul väiketarbijatele. Otsuses M. 4238 E.ON/PP (25) Tšehhi jaeturu kohta kinnitas turu-uuring, et turg on elektrienergia jaeturu puhul vähemalt üleriigiline. Siiski jäeti geograafilise turu täpne ulatus lahtiseks. Tšehhi konkurentsiamet leidis, et elektrienergia jaemüük väiketarbijatele on ulatuselt üleriigiline (26). |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on asunud varem seisukohale, (24) et elektrienergia jaemüük suurtarbijatele on ulatuselt üleriigiline, samas kui kitsamaid, piirkondlikke turge võib kaaluda elektrienergia jaemüügi puhul väiketarbijatele. Otsuses M. 4238 E.ON/PP (25) Tšehhi jaeturu kohta kinnitas turu-uuring, et turg on elektrienergia jaeturu puhul vähemalt üleriigiline. Siiski jäeti geograafilise turu täpne ulatus lahtiseks. Tšehhi konkurentsiamet leidis, et elektrienergia jaemüük väiketarbijatele on ulatuselt üleriigiline (26).

24

E.ON/PP

25

26

| (31) | Taotluse esitaja sõnul on hetkel ligikaudu 65 aktiivset tarnijat enam kui 100 tarnepunktiga, mis suudavad üleriigiliselt varustada suuri ja väikesi äritarbijaid ning majapidamisi. See näib viitavat jaeturgude üleriigilisele ulatusele. |
| --- | --- |

(31)

Taotluse esitaja sõnul on hetkel ligikaudu 65 aktiivset tarnijat enam kui 100 tarnepunktiga, mis suudavad üleriigiliselt varustada suuri ja väikesi äritarbijaid ning majapidamisi. See näib viitavat jaeturgude üleriigilisele ulatusele.

| (32) | Tšehhi Vabariigis on vastavalt jaotusettevõtjate omandilisele kuuluvusele kolm jaotuspiirkonda (27). Kolme piirkondliku jaotusettevõtja suure turuosa tõttu nende vastavates jaotuspiirkondades iseloomustab Tšehhi Vabariiki tugev piirkondlik element. ČEZ grupp on oma tütarettevõtja ČEZ Distribuce kaudu suurim tarnija viiega kaheksast elektrienergia jaotusvõrgust, moodustades ligikaudu [...] kogu elektrienergiast, mis Tšehhi Vabariigis tarbitakse; võrdluseks pärineb [...] elektrienergiast E.ONi jaotuspiirkonnast ja ainult [...] pärineb PRE jaotuspiirkonnast, samas kui ülejäänud pärineb kohalikust LDZist (28). Kokku asub ligikaudu [...] % kõikidest tarnepunktidest ČEZ Distribuce piirkonnas. Kõiki neist ČEZ Prodej (ČEZ grupi jaemüügiüksus) ei teeninda; siiski varustab ČEZ Prodej oma jaotuspiirkonnas suurt enamust ([...] %) väikestest äritarbijatest ja majapidamistest (29). |
| --- | --- |

(32)

Tšehhi Vabariigis on vastavalt jaotusettevõtjate omandilisele kuuluvusele kolm jaotuspiirkonda (27). Kolme piirkondliku jaotusettevõtja suure turuosa tõttu nende vastavates jaotuspiirkondades iseloomustab Tšehhi Vabariiki tugev piirkondlik element. ČEZ grupp on oma tütarettevõtja ČEZ Distribuce kaudu suurim tarnija viiega kaheksast elektrienergia jaotusvõrgust, moodustades ligikaudu [...] kogu elektrienergiast, mis Tšehhi Vabariigis tarbitakse; võrdluseks pärineb [...] elektrienergiast E.ONi jaotuspiirkonnast ja ainult [...] pärineb PRE jaotuspiirkonnast, samas kui ülejäänud pärineb kohalikust LDZist (28). Kokku asub ligikaudu [...] % kõikidest tarnepunktidest ČEZ Distribuce piirkonnas. Kõiki neist ČEZ Prodej (ČEZ grupi jaemüügiüksus) ei teeninda; siiski varustab ČEZ Prodej oma jaotuspiirkonnas suurt enamust ([...] %) väikestest äritarbijatest ja majapidamistest (29).

27

28

29

| (33) | Riiklikul tasandil teenindab ČEZ Prodej [...] miljonit majapidamiste tarnepunkti, mis vastab tarnepunktide seisukohast ligikaudu [...] % turuosale. |
| --- | --- |

(33)

Riiklikul tasandil teenindab ČEZ Prodej [...] miljonit majapidamiste tarnepunkti, mis vastab tarnepunktide seisukohast ligikaudu [...] % turuosale.

| (34) | Teine element, mis osutaks kõigis kolmes jaotuspiirkonnas mittehomogeensetele konkurentsitingimustele, oleks asjaolu, et PRE võtab oma piirkonnas standardtariifi energiakomponendi eest ligikaudu [...] % enam. Taotluse esitaja põhjendab hinnaerinevust PRE odavteenust pakkuva tütarettevõtja (Yello Energia) olemasoluga väljaspool tema oma piirkonda, kuid väidab, et ČEZ Prodej ja E.ON küsivad kolmes piirkonnas tariifi energiakomponendi eest identseid hindu (30). |
| --- | --- |

(34)

Teine element, mis osutaks kõigis kolmes jaotuspiirkonnas mittehomogeensetele konkurentsitingimustele, oleks asjaolu, et PRE võtab oma piirkonnas standardtariifi energiakomponendi eest ligikaudu [...] % enam. Taotluse esitaja põhjendab hinnaerinevust PRE odavteenust pakkuva tütarettevõtja (Yello Energia) olemasoluga väljaspool tema oma piirkonda, kuid väidab, et ČEZ Prodej ja E.ON küsivad kolmes piirkonnas tariifi energiakomponendi eest identseid hindu (30).

30

| (35) | Selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma, et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, ja lähtuvalt asjaolust, et riiklikul tasandil tegutseb suur arv jaemüüjaid, võib lõpptarbijate elektrienergia jaemüügi geograafilist ulatust Tšehhi Vabariigis pidada nii suur- kui ka väiketarbijate puhul üleriigiliseks. Siiski ei välista see seda, et esineb tugevaid piirkondlikke elemente. |
| --- | --- |

(35)

Selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma, et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, ja lähtuvalt asjaolust, et riiklikul tasandil tegutseb suur arv jaemüüjaid, võib lõpptarbijate elektrienergia jaemüügi geograafilist ulatust Tšehhi Vabariigis pidada nii suur- kui ka väiketarbijate puhul üleriigiliseks. Siiski ei välista see seda, et esineb tugevaid piirkondlikke elemente.

Maagaasi jaemüük

Maagaasi jaemüük

| (36) | Komisjon on määratlenud varem gaasi jaeturge, sealhulgas väiketarbijate omi, ulatuselt üleriigilistena (31). |
| --- | --- |

(36)

Komisjon on määratlenud varem gaasi jaeturge, sealhulgas väiketarbijate omi, ulatuselt üleriigilistena (31).

31

| (37) | Oma otsuses M.4238 E.ON/PP (32) Tšehhi jaeturu kohta jättis komisjon määratluse lahtiseks, kuna asjaomase tehinguga ei kaasnenud konkurentsiprobleemi ühegi alternatiivse määratluse kohaselt. |
| --- | --- |

(37)

Oma otsuses M.4238 E.ON/PP (32) Tšehhi jaeturu kohta jättis komisjon määratluse lahtiseks, kuna asjaomase tehinguga ei kaasnenud konkurentsiprobleemi ühegi alternatiivse määratluse kohaselt.

32

| (38) | Geograafilisest vaatenurgast on Tšehhi konkurentsiamet oma varasemas praktikas (33) pidanud asjassepuutuvate toodete turge gaasi jaemüügi sektoris ulatuselt üleriigiliseks. |
| --- | --- |

(38)

Geograafilisest vaatenurgast on Tšehhi konkurentsiamet oma varasemas praktikas (33) pidanud asjassepuutuvate toodete turge gaasi jaemüügi sektoris ulatuselt üleriigiliseks.

33

| (39) | Viimaste andmete kohaselt tegutseb Tšehhi gaasi jaeturul hetkel suur arv tarnijaid (34). Taotluse esitaja sõnul suudavad need tarnijad varustada suur- ja väiketarbijaid üleriigiliselt. |
| --- | --- |

(39)

Viimaste andmete kohaselt tegutseb Tšehhi gaasi jaeturul hetkel suur arv tarnijaid (34). Taotluse esitaja sõnul suudavad need tarnijad varustada suur- ja väiketarbijaid üleriigiliselt.

34

| (40) | Nagu ka elektrienergia puhul, on gaasijaotus Tšehhi Vabariigis jagatud vastavalt jaotusettevõtjate omandilisele kuuluvusele kolmeks jaotuspiirkonnaks (35). Mis puudutab turgu valitsevate gaasiettevõtjate turuosi jaotuspiirkonna kohta, märgib komisjon majapidamistele suunatud gaasi jaemüügi puhul sarnast mustrit, mis elektrienergia puhul. 2015. aastal olid need turuosad RWE puhul ligikaudu [...] %, PP puhul [...] % ja E.ONi puhul [...] % (36). Gaasi jaemüügi osas suurtarbijatele on nende ettevõtjate turuosad riiklikul tasandil siiski väiksemad (37). |
| --- | --- |

(40)

Nagu ka elektrienergia puhul, on gaasijaotus Tšehhi Vabariigis jagatud vastavalt jaotusettevõtjate omandilisele kuuluvusele kolmeks jaotuspiirkonnaks (35). Mis puudutab turgu valitsevate gaasiettevõtjate turuosi jaotuspiirkonna kohta, märgib komisjon majapidamistele suunatud gaasi jaemüügi puhul sarnast mustrit, mis elektrienergia puhul. 2015. aastal olid need turuosad RWE puhul ligikaudu [...] %, PP puhul [...] % ja E.ONi puhul [...] % (36). Gaasi jaemüügi osas suurtarbijatele on nende ettevõtjate turuosad riiklikul tasandil siiski väiksemad (37).

35

36

37

| (41) | Gaasi hinna energiakomponent ei ole reguleeritud ja selle kehtestavad kohalikud jaotusettevõtjad kolmes jaotuspiirkonnas. Taotluse esitaja analüüs näitab, et nii PPs kui ka RWEs hinnastatakse gaasi koguhinna energiakomponenti kõigis kolmes jaotuspiirkonnas samal viisil, samas kui E.ONil on PP ja RWE piirkonnas identsed hinnad ja oma piirkonnas pisut madalamad (vähem kui [...] %) (38). Seda arvestades väidab taotluse esitaja, et gaasi jaeturg on ulatuselt üleriigiline. |
| --- | --- |

(41)

Gaasi hinna energiakomponent ei ole reguleeritud ja selle kehtestavad kohalikud jaotusettevõtjad kolmes jaotuspiirkonnas. Taotluse esitaja analüüs näitab, et nii PPs kui ka RWEs hinnastatakse gaasi koguhinna energiakomponenti kõigis kolmes jaotuspiirkonnas samal viisil, samas kui E.ONil on PP ja RWE piirkonnas identsed hinnad ja oma piirkonnas pisut madalamad (vähem kui [...] %) (38). Seda arvestades väidab taotluse esitaja, et gaasi jaeturg on ulatuselt üleriigiline.

38

| (42) | Selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma, et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, ja lähtuvalt asjaolust, et suur arv jaemüüjaid tegutseb riiklikul tasandil, võib pidada lõpptarbijate maagaasi jaemüügi geograafilist turgu Tšehhi Vabariigis nii suur- ja väiketarbijate puhul üleriigiliseks. Siiski ei välista see seda, et nagu elektrienergiaga varustamise puhulgi, esineb piirkondlikke elemente. |
| --- | --- |

(42)

Selleks, et hinnata, kas direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimused on täidetud, ning ilma, et see piiraks liidu ühegi muu õigusakti kohaldamist, ja lähtuvalt asjaolust, et suur arv jaemüüjaid tegutseb riiklikul tasandil, võib pidada lõpptarbijate maagaasi jaemüügi geograafilist turgu Tšehhi Vabariigis nii suur- ja väiketarbijate puhul üleriigiliseks. Siiski ei välista see seda, et nagu elektrienergiaga varustamise puhulgi, esineb piirkondlikke elemente.

Turuanalüüs

Turuanalüüs

| (43) | Komisjon on võtnud vastu teisi otsuseid (39) selle kohta, kas hanke-eeskirjadest tehtud erandid on kohaldatavad elektrienergia ja gaasi jaemüügi suhtes. Nendes otsustes rajas komisjon oma hinnangu konkreetselt järgmiste kriteeriumide hindamisele: turuosaliste arv üldiselt, suurimate osaliste ühendatud turuosa, tarnija vahetamise määr lõpptarbijate hulgas, hulgiturgude likviidsus ja hinnaregulatsioon. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon on võtnud vastu teisi otsuseid (39) selle kohta, kas hanke-eeskirjadest tehtud erandid on kohaldatavad elektrienergia ja gaasi jaemüügi suhtes. Nendes otsustes rajas komisjon oma hinnangu konkreetselt järgmiste kriteeriumide hindamisele: turuosaliste arv üldiselt, suurimate osaliste ühendatud turuosa, tarnija vahetamise määr lõpptarbijate hulgas, hulgiturgude likviidsus ja hinnaregulatsioon.

39

Elektri jaemüük

Elektri jaemüük

| (44) | Tuleb märkida, et selleks, et tarnija oleks tõsiseltvõetav pikaajaline osaline, kes avaldab Tšehhi Vabariigis jaemüügi tasandil tegelikku konkurentsisurvet, peab tal olema juurdepääs konkurentsivõimelistele elektrienergiaallikatele kas oma tootmisvõimsuse kaudu või läbi juurdepääsu kõikide vajalike hulgimüügitoodete likviidsetele hulgiturgudele Tšehhi Vabariigis või impordi kaudu välismaal. Muidu sõltuvad jaemüüjad elektrienergia hankimisel oma vertikaalselt integreeritud konkurentidest, mis tähendab, et neid ähvardab pidevalt hinnakruvi, mis omakorda piirab oluliselt konkurentsisurvet, mida neil on võimalik avaldada vertikaalselt integreeritud tarnijatele nagu ČEZ. |
| --- | --- |

(44)

Tuleb märkida, et selleks, et tarnija oleks tõsiseltvõetav pikaajaline osaline, kes avaldab Tšehhi Vabariigis jaemüügi tasandil tegelikku konkurentsisurvet, peab tal olema juurdepääs konkurentsivõimelistele elektrienergiaallikatele kas oma tootmisvõimsuse kaudu või läbi juurdepääsu kõikide vajalike hulgimüügitoodete likviidsetele hulgiturgudele Tšehhi Vabariigis või impordi kaudu välismaal. Muidu sõltuvad jaemüüjad elektrienergia hankimisel oma vertikaalselt integreeritud konkurentidest, mis tähendab, et neid ähvardab pidevalt hinnakruvi, mis omakorda piirab oluliselt konkurentsisurvet, mida neil on võimalik avaldada vertikaalselt integreeritud tarnijatele nagu ČEZ.

| (45) | Selle hindamisel, kas elektrienergia jaemüük on konkurentsile otse avatud, on seega vaja arvestada konkurentsitingimusi eelneval elektrienergia tootmise ja hulgiturul ning osaliste seisundit seal (40). |
| --- | --- |

(45)

Selle hindamisel, kas elektrienergia jaemüük on konkurentsile otse avatud, on seega vaja arvestada konkurentsitingimusi eelneval elektrienergia tootmise ja hulgiturul ning osaliste seisundit seal (40).

40

Turuosaliste arv, suurimate osaliste turuosad

Turuosaliste arv, suurimate osaliste turuosad

| (46) | 2017. aasta juunis varustasid 65 aktiivset tarnijat ČEZ grupi, E.ONi ja PRE kolmes jaotuspiirkonnas enam kui 100 tarnepunkti. ČEZ Prodej on suurim tarnija nii suur- kui ka väiketarbijate puhul, järgnevad E.ON ja PRE. Teistel konkurentidel on lõpptarbijate varustamise puhul palju väiksemad turuosad. |
| --- | --- |

(46)

2017. aasta juunis varustasid 65 aktiivset tarnijat ČEZ grupi, E.ONi ja PRE kolmes jaotuspiirkonnas enam kui 100 tarnepunkti. ČEZ Prodej on suurim tarnija nii suur- kui ka väiketarbijate puhul, järgnevad E.ON ja PRE. Teistel konkurentidel on lõpptarbijate varustamise puhul palju väiksemad turuosad.

| (47) | Eelmistes otsustes (41) oli komisjon seisukohal, et elektrienergia jaeturu puhul on kolme suurima ettevõtja ühendatud turuosa üks olulistest näitajatest turu kontsentratsiooni hindamiseks ja üldise konkurentsiolukorra hindamiseks. Arvestades seda, et riigihanke-eeskirjad ei kehti kõikidele turuosalistele, keskendutakse analüüsis peamiselt turuseisundile ja konkurentsisurvele, mis avaldub konkreetsetele turuosalistele, kelle suhtes kehtivad riigihanke-eeskirjad, see tähendab sisuliselt ČEZ Prodej'le ja PP-le. Siiski iga kord, kui on oluline mõista turuolukorda, milles ČEZ Prodej ja PP tegutsevad, hõlmatakse analüüsis teisi turukorraldajaid (vt ka põhjendus 20). Asjassepuutuvaks võidakse pidada ka teisi kontsentratsiooni mõõdikuid. |
| --- | --- |

(47)

Eelmistes otsustes (41) oli komisjon seisukohal, et elektrienergia jaeturu puhul on kolme suurima ettevõtja ühendatud turuosa üks olulistest näitajatest turu kontsentratsiooni hindamiseks ja üldise konkurentsiolukorra hindamiseks. Arvestades seda, et riigihanke-eeskirjad ei kehti kõikidele turuosalistele, keskendutakse analüüsis peamiselt turuseisundile ja konkurentsisurvele, mis avaldub konkreetsetele turuosalistele, kelle suhtes kehtivad riigihanke-eeskirjad, see tähendab sisuliselt ČEZ Prodej'le ja PP-le. Siiski iga kord, kui on oluline mõista turuolukorda, milles ČEZ Prodej ja PP tegutsevad, hõlmatakse analüüsis teisi turukorraldajaid (vt ka põhjendus 20). Asjassepuutuvaks võidakse pidada ka teisi kontsentratsiooni mõõdikuid.

41

Elektrienergia jaemüük suurtarbijatele

Elektrienergia jaemüük suurtarbijatele

| (48) | ČEZ Prodej varustab [...] suurtarbijatest, nimelt mahu poolest ligikaudu [...] TWh [...] TWh-st (42). Tema suurtarbijate turuosa on olnud ajavahemikul 2012–2015 üsna stabiilne, [...] %, (43) siiski langes see 2016. aastal [...] %-ni (44). Komisjon märgib, et langus toimus samal aastal, kui ČEZ grupil esines hulga tuumareaktorite puhul mitu puudujääki, mis mõjutas ligikaudu [...] tema tuumaenergia tootmisvõimsusest, mis kinnitab, et juurdepääs konkurentsivõimelistele elektrienergiaallikatele on jaeturgudel konkureerimiseks oluline tegur. Samuti pole võimalik välistada, et ČEZ Prodej' [...] % turuosa oleks ühes või enamas piirkonnas suurem, kui see arvutataks suurtarbijate piirkondliku, mitte üleriigilise geograafilise turu alusel. Siiski ei esitatud kohaliku turuosa arvandmeid ČEZ Prodej' võrguga ühendatud suurtarbijate kohta, ehkki seda paluti. |
| --- | --- |

(48)

ČEZ Prodej varustab [...] suurtarbijatest, nimelt mahu poolest ligikaudu [...] TWh [...] TWh-st (42). Tema suurtarbijate turuosa on olnud ajavahemikul 2012–2015 üsna stabiilne, [...] %, (43) siiski langes see 2016. aastal [...] %-ni (44). Komisjon märgib, et langus toimus samal aastal, kui ČEZ grupil esines hulga tuumareaktorite puhul mitu puudujääki, mis mõjutas ligikaudu [...] tema tuumaenergia tootmisvõimsusest, mis kinnitab, et juurdepääs konkurentsivõimelistele elektrienergiaallikatele on jaeturgudel konkureerimiseks oluline tegur. Samuti pole võimalik välistada, et ČEZ Prodej' [...] % turuosa oleks ühes või enamas piirkonnas suurem, kui see arvutataks suurtarbijate piirkondliku, mitte üleriigilise geograafilise turu alusel. Siiski ei esitatud kohaliku turuosa arvandmeid ČEZ Prodej' võrguga ühendatud suurtarbijate kohta, ehkki seda paluti.

42

43

44

| (49) | Ajavahemikul 2014–2016 oli suurtarbijate turuosa üsna stabiilne ka E.ONi puhul, ligikaudu [...] %, ja PRE puhul, ligikaudu [...] %. |
| --- | --- |

(49)

Ajavahemikul 2014–2016 oli suurtarbijate turuosa üsna stabiilne ka E.ONi puhul, ligikaudu [...] %, ja PRE puhul, ligikaudu [...] %.

| (50) | Riiklikul tasandil on kolme peamise turuosalise (ČEZ Prodej, E.ON ja PRE) ühendatud turuosa suurtarbijate puhul ligikaudu 60 % (45) (selle turu kohta arvutatud HHI (46) on 1 847) (47). Mis puudutab teisi suurtarbijatele tarnijaid, on Bohemia Energia, CENTROPOL, RWE, Veolia Komodity, Lumius, EP Energia Trading, Slovenské elektrárne ja Amper Market kõik turuosaga alla [...] %. |
| --- | --- |

(50)

Riiklikul tasandil on kolme peamise turuosalise (ČEZ Prodej, E.ON ja PRE) ühendatud turuosa suurtarbijate puhul ligikaudu 60 % (45) (selle turu kohta arvutatud HHI (46) on 1 847) (47). Mis puudutab teisi suurtarbijatele tarnijaid, on Bohemia Energia, CENTROPOL, RWE, Veolia Komodity, Lumius, EP Energia Trading, Slovenské elektrárne ja Amper Market kõik turuosaga alla [...] %.

45

46

47

Elektrienergia jaemüük väiketarbijatele

Elektrienergia jaemüük väiketarbijatele

| (51) | Riiklikul tasandil varustab ČEZ Prodej tarnemahtude poolest [...] % väiketarbijatest; (48) siiski tarbiti ČEZ grupi jaotuspiirkonnas suuremaid mahte, nimelt tarbisid [...] TWh [...] TWh-st väiketarbijad (49). ČEZ Prodej' turuosad selliste tarbijate puhul on ajavahemikul 2012–2015 olnud üsna stabiilsed, [...] % (50). Komisjon märgib siiski, et konkurentsiameti arvamuse kohaselt on ČEZ Prodej turuosad viimase 6 aasta jooksul vähenenud (51). |
| --- | --- |

(51)

Riiklikul tasandil varustab ČEZ Prodej tarnemahtude poolest [...] % väiketarbijatest; (48) siiski tarbiti ČEZ grupi jaotuspiirkonnas suuremaid mahte, nimelt tarbisid [...] TWh [...] TWh-st väiketarbijad (49). ČEZ Prodej' turuosad selliste tarbijate puhul on ajavahemikul 2012–2015 olnud üsna stabiilsed, [...] % (50). Komisjon märgib siiski, et konkurentsiameti arvamuse kohaselt on ČEZ Prodej turuosad viimase 6 aasta jooksul vähenenud (51).

48

49

50

51

| (52) | Kohalikul tasandil on valitsevate ettevõtjate turuosad väiketarbijate puhul suured: aastatel 2014–2015 oli ČEZ Prodej'l ja E.ONil oma vastavas jaotuspiirkonnas [...] % turuosa, samas kui PRE-l oli Praha piirkonnas [...] % turuosa. Kolme peamise tarnija kohalolek üksteise vastavates piirkondades oli tähtsusetu ([...] %) (52). See kinnitab, et esinevad tugevad regionaalsed elemendid. |
| --- | --- |

(52)

Kohalikul tasandil on valitsevate ettevõtjate turuosad väiketarbijate puhul suured: aastatel 2014–2015 oli ČEZ Prodej'l ja E.ONil oma vastavas jaotuspiirkonnas [...] % turuosa, samas kui PRE-l oli Praha piirkonnas [...] % turuosa. Kolme peamise tarnija kohalolek üksteise vastavates piirkondades oli tähtsusetu ([...] %) (52). See kinnitab, et esinevad tugevad regionaalsed elemendid.

52

| (53) | Ajavahemikul 2014–2016 oli väiketarbijate turuosa üsna stabiilne ka E.ONi puhul, ligikaudu [...] %, ja PRE puhul, ligikaudu [...] %. Riiklikul tasandil on kolme peamise turuosalise (ČEZ Prodej, E.ON ja PRE) ühendatud turuosa väiketarbijate puhul ligikaudu 74 % (53) (selle turu kohta arvutatud HHI on 2 664) (54). Selle väiketarbijate kategooria puhul on lähim konkurent Bohemia Energy näitajaga [...] %. |
| --- | --- |

(53)

Ajavahemikul 2014–2016 oli väiketarbijate turuosa üsna stabiilne ka E.ONi puhul, ligikaudu [...] %, ja PRE puhul, ligikaudu [...] %. Riiklikul tasandil on kolme peamise turuosalise (ČEZ Prodej, E.ON ja PRE) ühendatud turuosa väiketarbijate puhul ligikaudu 74 % (53) (selle turu kohta arvutatud HHI on 2 664) (54). Selle väiketarbijate kategooria puhul on lähim konkurent Bohemia Energy näitajaga [...] %.

53

54

Tarnija vahetamise määr lõpptarbijate hulgas

Tarnija vahetamise määr lõpptarbijate hulgas

| (54) | Tarnijat vahetavate tarbijate arvu peetakse samuti tegeliku konkurentsi oluliseks näitajaks. Tarbijate puhul on võimalik määratleda kaht tüüpi tarnijavahetust: väline vahetamine, mis tähendab tarnija vahetamist, ja sisemine vahetamine, mis tähendab tariifi või lepingu vahetamist olemasoleva tarnijaga. Eelmises otsuses (55) analüüsis komisjon peamiselt välist vahetamist. |
| --- | --- |

(54)

Tarnijat vahetavate tarbijate arvu peetakse samuti tegeliku konkurentsi oluliseks näitajaks. Tarbijate puhul on võimalik määratleda kaht tüüpi tarnijavahetust: väline vahetamine, mis tähendab tarnija vahetamist, ja sisemine vahetamine, mis tähendab tariifi või lepingu vahetamist olemasoleva tarnijaga. Eelmises otsuses (55) analüüsis komisjon peamiselt välist vahetamist.

55

Elektrienergia jaemüük suurtarbijatele

Elektrienergia jaemüük suurtarbijatele

| (55) | Taotluse esitaja väidab, et välise vahetamise määr on suurtarbijate hulgas suhteliselt kõrge. Siiski vähenes välise vahetamise määr suurtarbijate hulgas 2010. aasta ligikaudu 30 %-lt 2015. aastal 16 %-ni; välise vahetamise keskmine määr selle kuue aasta jooksul oli 22 % (56). Võrdluseks on välise vahetamise määr Tšehhi Vabariigis keskmiselt kõrgem kui Saksamaal (ligikaudu 11 %) (57) ja madalam kui Itaalias (ligikaudu 32 %) (58). Taotluse esitaja sõnul elektrienergia tarnijale vahetamise eest kulusid ei teki; tarbijad, kes on ühendatud otse kõrgepingevõrguga, korraldavad oma elektrienergiaga varustamise pakkumuste kaudu või ostavad elektrienergiat otse börsidelt, millega võib olla seletatav nende väiketarbijatest suurem kalduvus tarnijaid vahetada (vt põhjendused 56–59) (59). |
| --- | --- |

(55)

Taotluse esitaja väidab, et välise vahetamise määr on suurtarbijate hulgas suhteliselt kõrge. Siiski vähenes välise vahetamise määr suurtarbijate hulgas 2010. aasta ligikaudu 30 %-lt 2015. aastal 16 %-ni; välise vahetamise keskmine määr selle kuue aasta jooksul oli 22 % (56). Võrdluseks on välise vahetamise määr Tšehhi Vabariigis keskmiselt kõrgem kui Saksamaal (ligikaudu 11 %) (57) ja madalam kui Itaalias (ligikaudu 32 %) (58). Taotluse esitaja sõnul elektrienergia tarnijale vahetamise eest kulusid ei teki; tarbijad, kes on ühendatud otse kõrgepingevõrguga, korraldavad oma elektrienergiaga varustamise pakkumuste kaudu või ostavad elektrienergiat otse börsidelt, millega võib olla seletatav nende väiketarbijatest suurem kalduvus tarnijaid vahetada (vt põhjendused 56–59) (59).

56

57

58

59

Elektrienergia jaemüük väiketarbijatele

Elektrienergia jaemüük väiketarbijatele

| (56) | Taotluse esitaja väidab, et välise vahetamise määr pole väiketarbijate hulgas kõrge, sest tarbijarahulolu on väidetavalt suur ja/või lepingud räägitakse sama tarnijaga uuesti läbi. Väiketarbijate välise vahetamise määr oli 2015. aastal ligikaudu 4,6 % (st sama mis 2010. aastal); välise vahetamise keskmine määr selle kuue aasta jooksul oli 5 % (60). Taotluse esitaja sõnul on elektrienergia tarnija väline vahetamine kaunis lihtne ka väiketarbijate jaoks. Taotluse esitaja teostatud kliendiuuringu andmetel vahetaksid väiketarbijad kolmes jaotuspiirkonnas elektrienergia tarnijat „vastusena hinna suurenemisele 5–10 %“ (61). |
| --- | --- |

(56)

Taotluse esitaja väidab, et välise vahetamise määr pole väiketarbijate hulgas kõrge, sest tarbijarahulolu on väidetavalt suur ja/või lepingud räägitakse sama tarnijaga uuesti läbi. Väiketarbijate välise vahetamise määr oli 2015. aastal ligikaudu 4,6 % (st sama mis 2010. aastal); välise vahetamise keskmine määr selle kuue aasta jooksul oli 5 % (60). Taotluse esitaja sõnul on elektrienergia tarnija väline vahetamine kaunis lihtne ka väiketarbijate jaoks. Taotluse esitaja teostatud kliendiuuringu andmetel vahetaksid väiketarbijad kolmes jaotuspiirkonnas elektrienergia tarnijat „vastusena hinna suurenemisele 5–10 %“ (61).

60

61

| (57) | Konkurentsiameti arvamusest ilmnes, et ČEZ Prodej' tellitud kliendiuuringu andmetel on tarbijad hindade suhtes väga tundlikud ja valmis tarnijat vahetama (62). Lisaks näitas konkurentsiameti arvamus, et „tarnijad hakkasid tegema tarbijatele konkurentsi turgutavaid kliendi hoidmise pakkumisi oluliste allahindlustega“ ja seega ČEZ Prodej' andmete alusel „oluline osa ČEZ Prodej' tarbijatest, kes muidu oleks läinud üle teise tarnija juurde, valisid ülemineku ČEZ Prodej' soodsamale hinnale“ (63). Samuti leiti konkurentsiameti arvamuses, et välise vahetamise määra ühendamisel ČEZ Prodej' sisemise vahetamise määraga oli majapidamiste vahetamismäärade ühendatud tase [...] %. |
| --- | --- |

(57)

Konkurentsiameti arvamusest ilmnes, et ČEZ Prodej' tellitud kliendiuuringu andmetel on tarbijad hindade suhtes väga tundlikud ja valmis tarnijat vahetama (62). Lisaks näitas konkurentsiameti arvamus, et „tarnijad hakkasid tegema tarbijatele konkurentsi turgutavaid kliendi hoidmise pakkumisi oluliste allahindlustega“ ja seega ČEZ Prodej' andmete alusel „oluline osa ČEZ Prodej' tarbijatest, kes muidu oleks läinud üle teise tarnija juurde, valisid ülemineku ČEZ Prodej' soodsamale hinnale“ (63). Samuti leiti konkurentsiameti arvamuses, et välise vahetamise määra ühendamisel ČEZ Prodej' sisemise vahetamise määraga oli majapidamiste vahetamismäärade ühendatud tase [...] %.

62

63

| (58) | Komisjon märgib siiski, et uusima avalikult kättesaadava teabe kohaselt (64) näivad sisemise vahetamise määrad majapidamiste puhul Tšehhi Vabariigis üsna madalad olevat. Konkreetselt moodustab kodutarbijate kontode puhul elektrienergia sisemise vahetamise määra kolme aasta keskmine ainult 2 %, samas kui elektrienergia välise vahetamise viie aasta keskmine on kodutarbijate puhul 6 % (65). |
| --- | --- |

(58)

Komisjon märgib siiski, et uusima avalikult kättesaadava teabe kohaselt (64) näivad sisemise vahetamise määrad majapidamiste puhul Tšehhi Vabariigis üsna madalad olevat. Konkreetselt moodustab kodutarbijate kontode puhul elektrienergia sisemise vahetamise määra kolme aasta keskmine ainult 2 %, samas kui elektrienergia välise vahetamise viie aasta keskmine on kodutarbijate puhul 6 % (65).

64

65

| (59) | Lisaks märgib komisjon, et Tšehhi riiklik reguleeriv asutus (ERO) juhib elektrienergia jaeturu suhtes tähelepanu teatud ebaselgetele lepingutingimustele automaatse pikenemisega tähtajalistes lepingutes, mis võivad raskendada tarbijatel kuupäevade ja tingimuste tuvastamist, mille alusel lepinguid saab lõpetada (66). Sama punkti tähtajaliste ja automaatse pikenemisega lepingute kohta korrati viimases kättesaadavas ERO riiklikus aruandes (2016) (67). |
| --- | --- |

(59)

Lisaks märgib komisjon, et Tšehhi riiklik reguleeriv asutus (ERO) juhib elektrienergia jaeturu suhtes tähelepanu teatud ebaselgetele lepingutingimustele automaatse pikenemisega tähtajalistes lepingutes, mis võivad raskendada tarbijatel kuupäevade ja tingimuste tuvastamist, mille alusel lepinguid saab lõpetada (66). Sama punkti tähtajaliste ja automaatse pikenemisega lepingute kohta korrati viimases kättesaadavas ERO riiklikus aruandes (2016) (67).

66

67

Juurdepääs elektrienergia hulgimüügile

Juurdepääs elektrienergia hulgimüügile

| (60) | Hulgituru likviidsus on oluline konkurentsinäidik, kuna nii pakkumise kui ka nõudluse poole piisavad mahud asjassepuutuvate hulgimüügitoodete (nt baaskoormuse, tippkoormuse, erinevate ajavahemike tunniste plokkide) puhul pakuvad hanke- ja riskimaandusvõimalusi tarnijatele, kelle käsutuses ei ole oma tootmist, võimaldades neil siseneda jaeturgudele ning konkureerida vertikaalselt integreeritud tarnijatega, kellel on oma tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(60)

Hulgituru likviidsus on oluline konkurentsinäidik, kuna nii pakkumise kui ka nõudluse poole piisavad mahud asjassepuutuvate hulgimüügitoodete (nt baaskoormuse, tippkoormuse, erinevate ajavahemike tunniste plokkide) puhul pakuvad hanke- ja riskimaandusvõimalusi tarnijatele, kelle käsutuses ei ole oma tootmist, võimaldades neil siseneda jaeturgudele ning konkureerida vertikaalselt integreeritud tarnijatega, kellel on oma tootmisvõimsus.

ČEZ grupp on endiselt kaugelt suurim elektrienergiatootja

ČEZ grupp on endiselt kaugelt suurim elektrienergiatootja

| (61) | Tootmise tasandil tootis ČEZ 2016. aastal [...] % Tšehhi Vabariigis toodetud elektrienergiast (68). Suuruselt teisel tootjal (Elektrárna Počerady a.s.) oli turuosa [...] % ning kolm suuruselt järgmist tootjat (Sokolovská Uhelná a.s., Elektrárna Dětmarovice a.s. ja Severní Energetická a.s (69).) olid igaüks alla [...] % (70). Järgmised kuus tootjat olid alla 3 % ja ülejäänud kategooria (mis moodustas ligikaudu 17 % toodetavast elektrienergiast) koosnes hulgast väikestest päikese-/tuuleenergiajaamadest ning põllumajandusettevõtjatest. E.ON, PRE ja teised väiksemad jaemüüjad (nt Bohemia Energia, CENTROPOL) ei oma Tšehhi Vabariigis tootmisvahendeid. |
| --- | --- |

(61)

Tootmise tasandil tootis ČEZ 2016. aastal [...] % Tšehhi Vabariigis toodetud elektrienergiast (68). Suuruselt teisel tootjal (Elektrárna Počerady a.s.) oli turuosa [...] % ning kolm suuruselt järgmist tootjat (Sokolovská Uhelná a.s., Elektrárna Dětmarovice a.s. ja Severní Energetická a.s (69).) olid igaüks alla [...] % (70). Järgmised kuus tootjat olid alla 3 % ja ülejäänud kategooria (mis moodustas ligikaudu 17 % toodetavast elektrienergiast) koosnes hulgast väikestest päikese-/tuuleenergiajaamadest ning põllumajandusettevõtjatest. E.ON, PRE ja teised väiksemad jaemüüjad (nt Bohemia Energia, CENTROPOL) ei oma Tšehhi Vabariigis tootmisvahendeid.

68

69

70

| (62) | ČEZ grupp on seega endiselt Tšehhi Vabariigi suurim elektrienergiatootja. Tema turuosas kajastub tootmise tasandil eelisjuurdepääs odavaimatele tootmisallikatele Tšehhi Vabariigis (tuumaenergia, ligniit, süsi). |
| --- | --- |

(62)

ČEZ grupp on seega endiselt Tšehhi Vabariigi suurim elektrienergiatootja. Tema turuosas kajastub tootmise tasandil eelisjuurdepääs odavaimatele tootmisallikatele Tšehhi Vabariigis (tuumaenergia, ligniit, süsi).

| (63) | Mis puudutab tuumaenergia tootmist, tuleb märkida, et 2016.–2017. aastal esines ČEZ grupil hulgas tuumareaktorites mitu puudujääki [...]. |
| --- | --- |

(63)

Mis puudutab tuumaenergia tootmist, tuleb märkida, et 2016.–2017. aastal esines ČEZ grupil hulgas tuumareaktorites mitu puudujääki [...].

| (64) | Tšehhi Vabariigi pikaajalise strateegilise energiakava (71) kohaselt peab tuumaenergia tootmine moodustama 2050. aastaks ligikaudu poole riigi elektrienergia kogutarbimisest (kasv võrreldes ligikaudu ühe kolmandikuga hetkel). Tšehhi ametiasutused kavandavad Dukovany nelja üksuse järkjärgulist kaotamist alates 2035. aastast ja samal ajal kavandavad uute reaktorite ehitamist kahel olemasoleval tuumaobjektil (Dukovany ja Temelin) võimalusega, et kas riik omandab ČEZ grupi tuumaenergiaharu või ČEZ grupp finantseerib neid uusi rajatisi. Selles stsenaariumis suureneb tänu reaktorite täielikule taaskäivitamisele ja järgmiseks aastaks prognoositud energiatootmise suurenemisele (72) ČEZ grupi osa tootmise turust tõenäoliselt kunagise tasemeni. |
| --- | --- |

(64)

Tšehhi Vabariigi pikaajalise strateegilise energiakava (71) kohaselt peab tuumaenergia tootmine moodustama 2050. aastaks ligikaudu poole riigi elektrienergia kogutarbimisest (kasv võrreldes ligikaudu ühe kolmandikuga hetkel). Tšehhi ametiasutused kavandavad Dukovany nelja üksuse järkjärgulist kaotamist alates 2035. aastast ja samal ajal kavandavad uute reaktorite ehitamist kahel olemasoleval tuumaobjektil (Dukovany ja Temelin) võimalusega, et kas riik omandab ČEZ grupi tuumaenergiaharu või ČEZ grupp finantseerib neid uusi rajatisi. Selles stsenaariumis suureneb tänu reaktorite täielikule taaskäivitamisele ja järgmiseks aastaks prognoositud energiatootmise suurenemisele (72) ČEZ grupi osa tootmise turust tõenäoliselt kunagise tasemeni.

71

72

Hulgituru kasutus

Hulgituru kasutus

| (65) | Hulgimüügi tasandil müüakse elektrienergiat sisemiselt kas vertikaalselt integreeritud ettevõtjate sees, kes tegelevad nii tootmis- kui ka jaemüügitegevusega (nagu ČEZ grupi üksused), või kaubeldakse sellega erinevate kanalite kaudu: puhtalt kahepoolsete (börsiväliste) või vahendatud lepingute alusel; futuuriturgudel, mida korraldab Power Exchange Central Europe, a.s. („PXE“) või Czech Moravian Commodity Exchange Kladno („CMCEK“) (73); ja hetketurgudel, mida korraldab Tšehhi elektrienergia- ja gaasituru korraldaja, ettevõtja OTE a.s. Elektrienergiaga kauplejad võivad kasutada ostmiseks ning müümiseks kombinatsiooni kahepoolsetest lepingutest ja elektribörsi toodetest, sealhulgas OTE platvorme ja välisriikide börse (74) (75). |
| --- | --- |

(65)

Hulgimüügi tasandil müüakse elektrienergiat sisemiselt kas vertikaalselt integreeritud ettevõtjate sees, kes tegelevad nii tootmis- kui ka jaemüügitegevusega (nagu ČEZ grupi üksused), või kaubeldakse sellega erinevate kanalite kaudu: puhtalt kahepoolsete (börsiväliste) või vahendatud lepingute alusel; futuuriturgudel, mida korraldab Power Exchange Central Europe, a.s. („PXE“) või Czech Moravian Commodity Exchange Kladno („CMCEK“) (73); ja hetketurgudel, mida korraldab Tšehhi elektrienergia- ja gaasituru korraldaja, ettevõtja OTE a.s. Elektrienergiaga kauplejad võivad kasutada ostmiseks ning müümiseks kombinatsiooni kahepoolsetest lepingutest ja elektribörsi toodetest, sealhulgas OTE platvorme ja välisriikide börse (74) (75).

73

74

75

| (66) | Traditsiooniliselt järgivad hulgihinnad PXE börsil hindu EEX börsil. Selles suhtes väidab taotluse esitaja, et ČEZ Prodej'l (76) pole konkurentsieelist võrreldes teiste turul tegutsevate jaemüüjatega, kes hangivad elektrienergiat Praha energiabörsilt, kuna [...] (77). Siiski tuleb märkida, et selline hinnatase põhineb puhtalt lepingupõhisel kokkuleppel samasse kontserni kuuluva kahe ettevõtja vahel ja et seega on seda võimalik igal ajal muuta ning sellel ei ole mõju ČEZ grupi kogukasumile. |
| --- | --- |

(66)

Traditsiooniliselt järgivad hulgihinnad PXE börsil hindu EEX börsil. Selles suhtes väidab taotluse esitaja, et ČEZ Prodej'l (76) pole konkurentsieelist võrreldes teiste turul tegutsevate jaemüüjatega, kes hangivad elektrienergiat Praha energiabörsilt, kuna [...] (77). Siiski tuleb märkida, et selline hinnatase põhineb puhtalt lepingupõhisel kokkuleppel samasse kontserni kuuluva kahe ettevõtja vahel ja et seega on seda võimalik igal ajal muuta ning sellel ei ole mõju ČEZ grupi kogukasumile.

76

77

| (67) | Hulgiturgudel (hetke- ja forvardturgudel, maakleriturgudel ning börsidel) kaubeldavad mahud olid Tšehhi Vabariigis 2016. aastal ([...] TWh) ligikaudu [...] aastase elektritarbimise kogusest (78). Konkreetselt moodustasid vahendamisplatvormidel, nagu Trayport, 2016. aastal kaubeldud börsivälised mahud [...] TWh (kaubeldud kogumahust [...] TWh), suurenedes pisut 2008. aastast ([...] TWh) (79). Võrdluseks oli Saksa hulgiturg kümme korda suurem kui elektrienergia täielikud tarbimismahud (80). Tšehhi Vabariigis registreeriti väikesed futuuride kauplemise mahud (81) suurimal elektribörsil (PXE) (82), samas kui väga väikeste mahtudega (2–3 TWh) kaubeldi kodumaistes kauplemiskohtades nagu CMCEK (83). Mahud, millega kaubeldakse järgmise päeva turgudel ja päevasistel turgudel (OTE-Spot), mis on vajalikud selleks, et jaemüüjatel oleks võimalik hulgiturgudele tugineda, suurenesid alates 2008. aastast, kuid kaasatud mahud jäid väikeseks (84). Lõpuks ei võimalda andmete puudumine otsese (börsivälise) kahepoolse müügi kohta komisjonil hinnata, kas see on piisav selleks, et uued sisenejad saaksid turul konkureerida (85). |
| --- | --- |

(67)

Hulgiturgudel (hetke- ja forvardturgudel, maakleriturgudel ning börsidel) kaubeldavad mahud olid Tšehhi Vabariigis 2016. aastal ([...] TWh) ligikaudu [...] aastase elektritarbimise kogusest (78). Konkreetselt moodustasid vahendamisplatvormidel, nagu Trayport, 2016. aastal kaubeldud börsivälised mahud [...] TWh (kaubeldud kogumahust [...] TWh), suurenedes pisut 2008. aastast ([...] TWh) (79). Võrdluseks oli Saksa hulgiturg kümme korda suurem kui elektrienergia täielikud tarbimismahud (80). Tšehhi Vabariigis registreeriti väikesed futuuride kauplemise mahud (81) suurimal elektribörsil (PXE) (82), samas kui väga väikeste mahtudega (2–3 TWh) kaubeldi kodumaistes kauplemiskohtades nagu CMCEK (83). Mahud, millega kaubeldakse järgmise päeva turgudel ja päevasistel turgudel (OTE-Spot), mis on vajalikud selleks, et jaemüüjatel oleks võimalik hulgiturgudele tugineda, suurenesid alates 2008. aastast, kuid kaasatud mahud jäid väikeseks (84). Lõpuks ei võimalda andmete puudumine otsese (börsivälise) kahepoolse müügi kohta komisjonil hinnata, kas see on piisav selleks, et uued sisenejad saaksid turul konkureerida (85).

78

79

80

81

82

83

84

85

Importimisvõimalused

Importimisvõimalused

| (68) | Mis puudutab importi, on taotluse esitaja väitnud, et „Tšehhi/Saksa piiril on piisav võrkudevahelise ühenduse võimsus“ (86). Siiski on Tšehhi põhivõrguettevõtja teatanud (87) mitmest kriitilisest olukorrast Tšehhi põhivõrgus kavandamata transiidivoogude (ehk „ringvoogude“) tõttu, mis moodustavad mitu GW-d. Konkreetselt on Tšehhi põhivõrguettevõtja sõnul ringvood oluline probleem võrkude stabiilsuses (88) ja kaubandustegevust piirav tegur Tšehhi piiridel, konkreetselt Tšehhi-Saksa piiril. Taotluse esitaja esitatud arvandmed (89) näitavad, et impordivõimsus, mis on piiril Saksamaaga kaubanduslikult kättesaadav, on ajavahemikul 2014–2016 (90) oluliselt vähenenud. |
| --- | --- |

(68)

Mis puudutab importi, on taotluse esitaja väitnud, et „Tšehhi/Saksa piiril on piisav võrkudevahelise ühenduse võimsus“ (86). Siiski on Tšehhi põhivõrguettevõtja teatanud (87) mitmest kriitilisest olukorrast Tšehhi põhivõrgus kavandamata transiidivoogude (ehk „ringvoogude“) tõttu, mis moodustavad mitu GW-d. Konkreetselt on Tšehhi põhivõrguettevõtja sõnul ringvood oluline probleem võrkude stabiilsuses (88) ja kaubandustegevust piirav tegur Tšehhi piiridel, konkreetselt Tšehhi-Saksa piiril. Taotluse esitaja esitatud arvandmed (89) näitavad, et impordivõimsus, mis on piiril Saksamaaga kaubanduslikult kättesaadav, on ajavahemikul 2014–2016 (90) oluliselt vähenenud.

Tšehhi/Saksa piiril on piisav võrkudevahelise ühenduse võimsus

86

87

88

89

90

| (69) | Lisaks võisid naaberriikidest tuleva impordi mahtu vähendada Tšehhi Vabariigi traditsiooniliselt madalad hulgihinnad. Nii on olnud ajavahemikul 2012–2016, kui keskmine järgmise päeva hindade vahe kummalgi pool Tšehhi piire oli negatiivne, nimelt Poolaga – 3,9 eurot/MWh, Austriaga – 0,4 eurot/MWh; Slovakkiaga – 0,6 eurot/MWh ja ainult Saksamaaga oli see kergelt positiivne (0,4 eurot/MWh) (91). |
| --- | --- |

(69)

Lisaks võisid naaberriikidest tuleva impordi mahtu vähendada Tšehhi Vabariigi traditsiooniliselt madalad hulgihinnad. Nii on olnud ajavahemikul 2012–2016, kui keskmine järgmise päeva hindade vahe kummalgi pool Tšehhi piire oli negatiivne, nimelt Poolaga – 3,9 eurot/MWh, Austriaga – 0,4 eurot/MWh; Slovakkiaga – 0,6 eurot/MWh ja ainult Saksamaaga oli see kergelt positiivne (0,4 eurot/MWh) (91).

91

| (70) | Eespool mainitule vaatamata on taotluse esitaja väitnud, et 2016. aastal oli turuosalistele eraldatud ligikaudu 8,6 TWh impordivõimsusest, samas kui 7,9 TWh, mis moodustab „ligikaudu 13 % elektrienergia kogutarbimisest“, imporditi vastusena ootamatutele katkestustele ČEZ grupi tuumaelektrijaamades (92). Selle erandliku asjaoluga võivad olla seletatavad 2016. aastal imporditud ja turuosalistele eraldatud võimsuse mahud. Nimelt on ČEZ grupp arvutanud, et nende puudujääkide puudumisel oleks ta tootnud täiendavalt [...] TWh elektrienergiat. Siiski on olukord taastumas ja osad reaktorid on taaskäivitunud, samas kui teiste taaskäivitamist kavandatakse pea. Seega võib eeldada, et tulevikus import väheneb järk-järgult, samal ajal kui madalate piirkuludega tuumaenergia tootmise käivitamine surub elektrienergia hinnad Tšehhi Vabariigis alla. |
| --- | --- |

(70)

Eespool mainitule vaatamata on taotluse esitaja väitnud, et 2016. aastal oli turuosalistele eraldatud ligikaudu 8,6 TWh impordivõimsusest, samas kui 7,9 TWh, mis moodustab „ligikaudu 13 % elektrienergia kogutarbimisest“, imporditi vastusena ootamatutele katkestustele ČEZ grupi tuumaelektrijaamades (92). Selle erandliku asjaoluga võivad olla seletatavad 2016. aastal imporditud ja turuosalistele eraldatud võimsuse mahud. Nimelt on ČEZ grupp arvutanud, et nende puudujääkide puudumisel oleks ta tootnud täiendavalt [...] TWh elektrienergiat. Siiski on olukord taastumas ja osad reaktorid on taaskäivitunud, samas kui teiste taaskäivitamist kavandatakse pea. Seega võib eeldada, et tulevikus import väheneb järk-järgult, samal ajal kui madalate piirkuludega tuumaenergia tootmise käivitamine surub elektrienergia hinnad Tšehhi Vabariigis alla.

ligikaudu 13 % elektrienergia kogutarbimisest

92

Hinnakonkurents ja hinnaregulatsioon

Hinnakonkurents ja hinnaregulatsioon

| (71) | Elektrihinnal lõpptarbijatele on kaks peamist komponenti: (93) esimene, mis moodustab 45 % lõplikust koguhinnast, hõlmab elektrienergia jaotamise püsikulusid, abiteenuseid, süsteemitasusid jne; teine, mis moodustab 37 % lõplikust koguhinnast, on elektrienergiakomponent, mis sisaldab jaemüügi hinnalisandit (94). Teine komponent pole reguleeritud (95). |
| --- | --- |

(71)

Elektrihinnal lõpptarbijatele on kaks peamist komponenti: (93) esimene, mis moodustab 45 % lõplikust koguhinnast, hõlmab elektrienergia jaotamise püsikulusid, abiteenuseid, süsteemitasusid jne; teine, mis moodustab 37 % lõplikust koguhinnast, on elektrienergiakomponent, mis sisaldab jaemüügi hinnalisandit (94). Teine komponent pole reguleeritud (95).

93

94

95

| (72) | Lõpptarbijatele kehtivate elektrienergiahindade suhtes on nii suur- kui ka väiketarbijate puhul hinnatase koos maksudega väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine ja ka makse välja jättes väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine (96). Taotluse esitaja täheldab, et ajavahemikul 2007–2015 olid hinnad pidevalt madalamad kui vastavad hinnad Saksamaal. |
| --- | --- |

(72)

Lõpptarbijatele kehtivate elektrienergiahindade suhtes on nii suur- kui ka väiketarbijate puhul hinnatase koos maksudega väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine ja ka makse välja jättes väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine (96). Taotluse esitaja täheldab, et ajavahemikul 2007–2015 olid hinnad pidevalt madalamad kui vastavad hinnad Saksamaal.

96

| (73) | Eeskätt suurte tööstustarbijate (97) suhtes täheldab taotluse esitaja, et Tšehhi energiakomponent vähenes enam kui 40 % 2012. aasta teise poole ja 2015. aasta teise poole vahel, kui see oli 24 % väiksem (0,0300–0,0400 eurot/kWh) kui Saksa energiakomponent (0,0400–0,0500 eurot/kWh). Majapidamiste (98) suhtes täheldab taotluse esitaja, et pärast 2009. aasta teist poolt vähenes Tšehhi energiakomponent pidevalt ja et 2015. aasta teises pooles oli see peaaegu 0,0400 eurot/kWh, mis tähendab, et see oli 49 % väiksem kui Saksa energiakomponent (0,0700–0,0800 eurot/kWh) (99). |
| --- | --- |

(73)

Eeskätt suurte tööstustarbijate (97) suhtes täheldab taotluse esitaja, et Tšehhi energiakomponent vähenes enam kui 40 % 2012. aasta teise poole ja 2015. aasta teise poole vahel, kui see oli 24 % väiksem (0,0300–0,0400 eurot/kWh) kui Saksa energiakomponent (0,0400–0,0500 eurot/kWh). Majapidamiste (98) suhtes täheldab taotluse esitaja, et pärast 2009. aasta teist poolt vähenes Tšehhi energiakomponent pidevalt ja et 2015. aasta teises pooles oli see peaaegu 0,0400 eurot/kWh, mis tähendab, et see oli 49 % väiksem kui Saksa energiakomponent (0,0700–0,0800 eurot/kWh) (99).

97

98

99

| (74) | Taotluse esitaja järeldab nendest arvandmetest Eurostati andmete alusel, et „konkurentsi ulatus on Tšehhi turul suurem kui Saksa turul, mis komisjoni hiljutise otsuse kohaselt Saksa jaemüügi vabastamise kohta on konkurentsile otse avatud.“ (100) Tõendid seda siiski ei kinnita, eelkõige Tšehhi ja Saksa turu vahelise hinnavõrdluse puhul. Teatud tingimustes (nt piirkulude tase ja nõudluse elastsus) võivad majandusteooria kohaselt olla äärmiselt kontsentreeritud turgudel madalamad hinnad kui vähem kontsentreeritud turgudel (101). Veelgi olulisem on see, et hinnavõrdlus sõltus ühiku valikust. Tegelikult ületasid viimastel aastatel Saksa hinnad absoluutarvudes Tšehhi omi, kuid olid madalamad ostujõu standardi seisukohast; selles suhtes olid Tšehhi hinnad 2015. aastal kõrgemad (102). |
| --- | --- |

(74)

Taotluse esitaja järeldab nendest arvandmetest Eurostati andmete alusel, et „konkurentsi ulatus on Tšehhi turul suurem kui Saksa turul, mis komisjoni hiljutise otsuse kohaselt Saksa jaemüügi vabastamise kohta on konkurentsile otse avatud.“ (100) Tõendid seda siiski ei kinnita, eelkõige Tšehhi ja Saksa turu vahelise hinnavõrdluse puhul. Teatud tingimustes (nt piirkulude tase ja nõudluse elastsus) võivad majandusteooria kohaselt olla äärmiselt kontsentreeritud turgudel madalamad hinnad kui vähem kontsentreeritud turgudel (101). Veelgi olulisem on see, et hinnavõrdlus sõltus ühiku valikust. Tegelikult ületasid viimastel aastatel Saksa hinnad absoluutarvudes Tšehhi omi, kuid olid madalamad ostujõu standardi seisukohast; selles suhtes olid Tšehhi hinnad 2015. aastal kõrgemad (102).

konkurentsi ulatus on Tšehhi turul suurem kui Saksa turul, mis komisjoni hiljutise otsuse kohaselt Saksa jaemüügi vabastamise kohta on konkurentsile otse avatud

100

101

102

| (75) | Lisaks on eelkõige kodutarbijatele kehtivate hindade puhul Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) täheldanud riiklikelt reguleerimisametitelt saadud teabe alusel, et „kodutarbijatele kehtivate elektrienergiahindade andmetes võib olla ebatäpsusi. Seega tuleb neid tulemusi tõlgendada ettevaatusega.“ (103). |
| --- | --- |

(75)

Lisaks on eelkõige kodutarbijatele kehtivate hindade puhul Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) täheldanud riiklikelt reguleerimisametitelt saadud teabe alusel, et „kodutarbijatele kehtivate elektrienergiahindade andmetes võib olla ebatäpsusi. Seega tuleb neid tulemusi tõlgendada ettevaatusega.“ (103).

kodutarbijatele kehtivate elektrienergiahindade andmetes võib olla ebatäpsusi. Seega tuleb neid tulemusi tõlgendada ettevaatusega

103

MAAGAASI JAEMÜÜK

Turuosaliste arv, suurimate osaliste turuosad

Turuosaliste arv, suurimate osaliste turuosad

| (76) | Viimased arvandmed ERO-lt näitavad, et 2016. aastal tegutses Tšehhi Vabariigis 98 aktiivset tarbijatele gaasi tarnivat kauplejat (104). Gaasi jaeturule sisenemise kogukulu (105) on väike ja ei näi kujutavat endast sisenemisbarjääri. |
| --- | --- |

(76)

Viimased arvandmed ERO-lt näitavad, et 2016. aastal tegutses Tšehhi Vabariigis 98 aktiivset tarbijatele gaasi tarnivat kauplejat (104). Gaasi jaeturule sisenemise kogukulu (105) on väike ja ei näi kujutavat endast sisenemisbarjääri.

104

105

| (77) | Eelmistes otsustes (106) oli komisjon seisukohal, et gaasi jaeturu puhul on kolme suurima ettevõtja ühendatud turuosa üks olulistest näitajatest turu kontsentratsiooni hindamiseks ja üldise konkurentsiolukorra hindamiseks. Arvestades seda, et riigihanke-eeskirjad ei kehti kõikidele turuosalistele, keskendutakse analüüsis peamiselt turuseisundile ja konkurentsisurvele, mis avaldub konkreetsetele turuosalistele, kelle suhtes kehtivad riigihanke-eeskirjad, see tähendab sisuliselt ČEZ Prodej'le ja PP-le. Siiski iga kord, kui on oluline mõista turuolukorda, milles ČEZ Prodej ja PP tegutsevad, hõlmatakse analüüsis teisi turukorraldajaid (vt ka põhjendus 20). Asjassepuutuvaks võidakse pidada ka teisi kontsentratsiooni mõõdikuid. |
| --- | --- |

(77)

Eelmistes otsustes (106) oli komisjon seisukohal, et gaasi jaeturu puhul on kolme suurima ettevõtja ühendatud turuosa üks olulistest näitajatest turu kontsentratsiooni hindamiseks ja üldise konkurentsiolukorra hindamiseks. Arvestades seda, et riigihanke-eeskirjad ei kehti kõikidele turuosalistele, keskendutakse analüüsis peamiselt turuseisundile ja konkurentsisurvele, mis avaldub konkreetsetele turuosalistele, kelle suhtes kehtivad riigihanke-eeskirjad, see tähendab sisuliselt ČEZ Prodej'le ja PP-le. Siiski iga kord, kui on oluline mõista turuolukorda, milles ČEZ Prodej ja PP tegutsevad, hõlmatakse analüüsis teisi turukorraldajaid (vt ka põhjendus 20). Asjassepuutuvaks võidakse pidada ka teisi kontsentratsiooni mõõdikuid.

106

| (78) | Uusimate arvandmete kohaselt (107) on tarbijatele tarnitud koguse poolest suurimad gaasitarnijad RWE (nüüd Innogy Energie, s.r.o.) turuosaga peaaegu [...] %, seejärel PP ja E.ON turuosaga [...] %. Samuti tegutseb sellel turul ČEZ Prodej turuosaga [...] % (108). |
| --- | --- |

(78)

Uusimate arvandmete kohaselt (107) on tarbijatele tarnitud koguse poolest suurimad gaasitarnijad RWE (nüüd Innogy Energie, s.r.o.) turuosaga peaaegu [...] %, seejärel PP ja E.ON turuosaga [...] %. Samuti tegutseb sellel turul ČEZ Prodej turuosaga [...] % (108).

107

108

Maagaasi jaemüük suurtarbijatele

Maagaasi jaemüük suurtarbijatele

| (79) | Taotluse esitaja esitatud 2016. aasta arvandmete kohaselt on suurim suurtarbijatele tarnija RWE turuosaga [...] %, seejärel ČEZ Prodej turuosaga [...] % ja E.ON turuosaga [...] %. Komisjon märgib, et ainult PPd ja ČEZ Prodej'd peetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 4 tähenduses võrgustiku sektori hankijateks ja et seega kehtivad neile hanke-eeskirjad. |
| --- | --- |

(79)

Taotluse esitaja esitatud 2016. aasta arvandmete kohaselt on suurim suurtarbijatele tarnija RWE turuosaga [...] %, seejärel ČEZ Prodej turuosaga [...] % ja E.ON turuosaga [...] %. Komisjon märgib, et ainult PPd ja ČEZ Prodej'd peetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 4 tähenduses võrgustiku sektori hankijateks ja et seega kehtivad neile hanke-eeskirjad.

| (80) | Kolme suurima suurtarbijatele jaemüüja ühendatud turuosa on Tšehhi gaasiturul 51 %. Selle turu kohta arvutatud HHI on 1 341 (109). |
| --- | --- |

(80)

Kolme suurima suurtarbijatele jaemüüja ühendatud turuosa on Tšehhi gaasiturul 51 %. Selle turu kohta arvutatud HHI on 1 341 (109).

109

Gaasi jaemüük väiketarbijatele

Gaasi jaemüük väiketarbijatele

| (81) | Taotluse esitaja esitatud 2016. aasta arvandmete kohaselt on kolm suurimat väiketarbijatele tarnijat RWE turuosaga [...] %, seejärel PP turuosaga [...] % ja E.ON turuosaga [...] % (110). Samuti tegutseb ČEZ Prodej (suuruselt neljas tarnija) sellel turul turuosaga [...] %. Komisjon märgib, et ainult PPd ja ČEZ Prodej'd peetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 4 tähenduses võrgustiku sektori hankijateks ja et seega kehtivad neile hanke-eeskirjad. |
| --- | --- |

(81)

Taotluse esitaja esitatud 2016. aasta arvandmete kohaselt on kolm suurimat väiketarbijatele tarnijat RWE turuosaga [...] %, seejärel PP turuosaga [...] % ja E.ON turuosaga [...] % (110). Samuti tegutseb ČEZ Prodej (suuruselt neljas tarnija) sellel turul turuosaga [...] %. Komisjon märgib, et ainult PPd ja ČEZ Prodej'd peetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 4 tähenduses võrgustiku sektori hankijateks ja et seega kehtivad neile hanke-eeskirjad.

110

| (82) | Kolme suurima väiketarbijatele jaemüüja ühendatud turuosa on Tšehhi gaasiturul 69 % (111). Selle turu kohta arvutatud HHI on 2 024 (112). |
| --- | --- |

(82)

Kolme suurima väiketarbijatele jaemüüja ühendatud turuosa on Tšehhi gaasiturul 69 % (111). Selle turu kohta arvutatud HHI on 2 024 (112).

111

112

Tarnija vahetamise määr lõpptarbijate hulgas

Tarnija vahetamise määr lõpptarbijate hulgas

Maagaasi jaemüük suurtarbijatele

Maagaasi jaemüük suurtarbijatele

| (83) | ERO 2016. aasta riiklik aruanne sisaldab teavet tarnijate vahetamise andmete kohta eraldi nelja tarbijakategooria puhul: (113)„suure nõudlusega“, „keskmise nõudlusega“, „väikese nõudlusega“ ja „majapidamised“. |
| --- | --- |

(83)

ERO 2016. aasta riiklik aruanne sisaldab teavet tarnijate vahetamise andmete kohta eraldi nelja tarbijakategooria puhul: (113)„suure nõudlusega“, „keskmise nõudlusega“, „väikese nõudlusega“ ja „majapidamised“.

113

| (84) | Esimesed kaks kategooriat („suure nõudlusega“ ja „keskmise nõudlusega“) võib määrata laias laastus kategooriasse „suurtarbijad“, nagu käesoleva otsuse otstarbel on määratletud. 2016. aastal oli tarnija vahetamise määr suure nõudlusega tarbijate puhul 38 % ja keskmise nõudlusega tarbijate puhul 29 %. Tarnija vahetamise tase oli nende kahe kategooria puhul kõrge ka viimasel viiel aastal. |
| --- | --- |

(84)

Esimesed kaks kategooriat („suure nõudlusega“ ja „keskmise nõudlusega“) võib määrata laias laastus kategooriasse „suurtarbijad“, nagu käesoleva otsuse otstarbel on määratletud. 2016. aastal oli tarnija vahetamise määr suure nõudlusega tarbijate puhul 38 % ja keskmise nõudlusega tarbijate puhul 29 %. Tarnija vahetamise tase oli nende kahe kategooria puhul kõrge ka viimasel viiel aastal.

Maagaasi jaemüük väiketarbijatele

Maagaasi jaemüük väiketarbijatele

| (85) | Viimased kaks kategooriat („väikese nõudlusega“ ja „majapidamised“) võib määrata laias laastus kategooriasse „väikesed äritarbijad ja majapidamised“, nagu käesoleva otsuse otstarbel on määratletud. |
| --- | --- |

(85)

Viimased kaks kategooriat („väikese nõudlusega“ ja „majapidamised“) võib määrata laias laastus kategooriasse „väikesed äritarbijad ja majapidamised“, nagu käesoleva otsuse otstarbel on määratletud.

| (86) | 2016. aastal oli tarnija vahetamise määr „väikese nõudlusega“ tarbijate puhul 14 %, samas kui „majapidamiste“ puhul oli see 6,6 %. Vahetamise tase oli „väikese nõudlusega“ tarbijate puhul ajavahemikul 2011–2016 üle 10 %. Vahetamise tase on „majapidamiste“ puhul vähenenud alates 2011. aastast (ligikaudu sellest ajast, kui vahetamise määr oli 13 %) (114), ent 2016. aastal tarnija vahetamise määr suurenes. |
| --- | --- |

(86)

2016. aastal oli tarnija vahetamise määr „väikese nõudlusega“ tarbijate puhul 14 %, samas kui „majapidamiste“ puhul oli see 6,6 %. Vahetamise tase oli „väikese nõudlusega“ tarbijate puhul ajavahemikul 2011–2016 üle 10 %. Vahetamise tase on „majapidamiste“ puhul vähenenud alates 2011. aastast (ligikaudu sellest ajast, kui vahetamise määr oli 13 %) (114), ent 2016. aastal tarnija vahetamise määr suurenes.

114

Juurdepääs hulgimüügigaasile

   (115)

Juurdepääs hulgimüügigaasile

115

| (87) | Gaasi hulgiturul kauplevad üksused võivad osta gaasi pikaajaliste lepingute alusel kaubabörsidel või teistelt kauplejatelt. Endiselt on tõenäoliselt olulisim mõju hulgihindade kujunemisele pikaajalistel lepingutel Vene ja Norra gaasitootjatega. Pikaajalised lepingud sõlmitakse tavaliselt väga pikkadeks tähtaegadeks kuni 30 aastat. Varem tehti nendes lepingutes teatud gaasihinnavalemite muudatusi, kuid pikaajalistest lepingutest enestest pole loobutud (116). Eurostati arvandmete kohaselt importis 2016. aastal Tšehhi Vabariiki gaasi kokku 36 üksust (117). |
| --- | --- |

(87)

Gaasi hulgiturul kauplevad üksused võivad osta gaasi pikaajaliste lepingute alusel kaubabörsidel või teistelt kauplejatelt. Endiselt on tõenäoliselt olulisim mõju hulgihindade kujunemisele pikaajalistel lepingutel Vene ja Norra gaasitootjatega. Pikaajalised lepingud sõlmitakse tavaliselt väga pikkadeks tähtaegadeks kuni 30 aastat. Varem tehti nendes lepingutes teatud gaasihinnavalemite muudatusi, kuid pikaajalistest lepingutest enestest pole loobutud (116). Eurostati arvandmete kohaselt importis 2016. aastal Tšehhi Vabariiki gaasi kokku 36 üksust (117).

116

117

| (88) | ERO andmetel on turukorraldaja tegevuse ainulitsentsi omanik Tšehhi Vabariigis, OTE, a.s., tegutsenud gaasi hetketurul alates 2010. aastast. Gaasituru eeskirjade muudatusega kaotati turukorraldaja korraldatav järgmise päeva gaasiturg. Teisest küljest on loodud päevasisese gaasituru platvorm. ERO sõnul säilitas turg 2016. aastal gaasituru osaliste jaoks suure ligitõmbavuse (118). |
| --- | --- |

(88)

ERO andmetel on turukorraldaja tegevuse ainulitsentsi omanik Tšehhi Vabariigis, OTE, a.s., tegutsenud gaasi hetketurul alates 2010. aastast. Gaasituru eeskirjade muudatusega kaotati turukorraldaja korraldatav järgmise päeva gaasiturg. Teisest küljest on loodud päevasisese gaasituru platvorm. ERO sõnul säilitas turg 2016. aastal gaasituru osaliste jaoks suure ligitõmbavuse (118).

118

| (89) | Hulgituru suurim osa toimub väljaspool vahetusplatvorme kahepoolse börsivälise kauplemise kujul. Börsivälise kauplemise eeliseks on paindlikkus, nimelt pole vaja konkreetselt kasutada piiratud hulka lepinguid. Vahendajal on vahendamisplatvormide kaudu börsivälisel vahendamisel märkimisväärne roll. Börsivälises kauplemises esines 2012. aastast oluline suurenemine. 2016. aastal moodustasid vahendamisplatvormidel toimunud maagaasitehingud, mille puhul tarnepiirkonnaks oli Tšehhi Vabariik, kokku 88 TWh (93 TWh koos börsiplatvormidel kauplemise mahtudega). Futuurilepingute maht tõusis 2014. aasta 0,7 TWh-lt 2015. aastal 3 TWh-le. |
| --- | --- |

(89)

Hulgituru suurim osa toimub väljaspool vahetusplatvorme kahepoolse börsivälise kauplemise kujul. Börsivälise kauplemise eeliseks on paindlikkus, nimelt pole vaja konkreetselt kasutada piiratud hulka lepinguid. Vahendajal on vahendamisplatvormide kaudu börsivälisel vahendamisel märkimisväärne roll. Börsivälises kauplemises esines 2012. aastast oluline suurenemine. 2016. aastal moodustasid vahendamisplatvormidel toimunud maagaasitehingud, mille puhul tarnepiirkonnaks oli Tšehhi Vabariik, kokku 88 TWh (93 TWh koos börsiplatvormidel kauplemise mahtudega). Futuurilepingute maht tõusis 2014. aasta 0,7 TWh-lt 2015. aastal 3 TWh-le.

| (90) | 2016. aastal moodustas gaasi aastane tarbimine Tšehhi Vabariigis kokku ligikaudu 88 TWh. Võrreldes 2015. aastaga kasvas tarbimine 8,5 %. Hulgikauplemise mahu suhe tarbimisse on > 1 (119). |
| --- | --- |

(90)

2016. aastal moodustas gaasi aastane tarbimine Tšehhi Vabariigis kokku ligikaudu 88 TWh. Võrreldes 2015. aastaga kasvas tarbimine 8,5 %. Hulgikauplemise mahu suhe tarbimisse on > 1 (119).

119

| (91) | Arvestades põhjendustes 87-90 käsitletud tegureid, on komisjon käesoleval juhul seisukohal, et Tšehhi hulgituru likviidsus on piisav, et võimaldada jaemüüjatele konkurentsivõimelistes tingimustes juurdepääsu hulgimüügigaasile kas hulgiturgude või impordi kaudu. Tšehhi hulgituru likviidsus ei takista gaasi jaemüügi otsest avatust konkurentsile. |
| --- | --- |

(91)

Arvestades põhjendustes 87-90 käsitletud tegureid, on komisjon käesoleval juhul seisukohal, et Tšehhi hulgituru likviidsus on piisav, et võimaldada jaemüüjatele konkurentsivõimelistes tingimustes juurdepääsu hulgimüügigaasile kas hulgiturgude või impordi kaudu. Tšehhi hulgituru likviidsus ei takista gaasi jaemüügi otsest avatust konkurentsile.

Hinnakonkurents ja hinnaregulatsioon

Hinnakonkurents ja hinnaregulatsioon

| (92) | Gaasitarne hinnal lõpptarbijatele ilma maksudeta on kaks peamist komponenti (120). Esimene, mis moodustab 22 % hinnast, sisaldab reguleeritud osi (ülekanne, jaotus jne). Teine, mis moodustab 78 % hinnast, kujutab endast kauba enese hinda, mis sisaldab jaemüügi hinnalisandit. Teine komponent pole reguleeritud (121). |
| --- | --- |

(92)

Gaasitarne hinnal lõpptarbijatele ilma maksudeta on kaks peamist komponenti (120). Esimene, mis moodustab 22 % hinnast, sisaldab reguleeritud osi (ülekanne, jaotus jne). Teine, mis moodustab 78 % hinnast, kujutab endast kauba enese hinda, mis sisaldab jaemüügi hinnalisandit. Teine komponent pole reguleeritud (121).

120

121

Maagaasi jaemüük suurtarbijatele

Maagaasi jaemüük suurtarbijatele

| (93) | Suurtarbijate puhul on hinnatase koos maksudega väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine ja ka makse välja jättes väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine (122). |
| --- | --- |

(93)

Suurtarbijate puhul on hinnatase koos maksudega väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine ja ka makse välja jättes väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine (122).

122

Maagaasi jaemüük väiketarbijatele

Maagaasi jaemüük väiketarbijatele

| (94) | Väiketarbijate puhul on hinnatase koos maksudega väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine ja väiksem ka kui ELi 28 liikmesriigi keskmine makse välja jättes (122). |
| --- | --- |

(94)

Väiketarbijate puhul on hinnatase koos maksudega väiksem kui ELi 28 liikmesriigi keskmine ja väiksem ka kui ELi 28 liikmesriigi keskmine makse välja jättes (122).

122

4.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

4.1.   ELEKTRIENERGIA

ELEKTRIENERGIA

| (95) | Konkurentsi Tšehhi elektrienergia jaeturgudel piirab struktuurselt asjaolu, et jaemüüjatel (v.a ČEZ Prodej) ei ole piisavalt oma tootmisvõimsust ega juurdepääsu oluliselt likviidsetele hulgiturgudele ei Tšehhi Vabariigis ega impordi kaudu välismaal. Seega pole nendel jaemüüjatel võimalik konkureerida võrdsel alusel ČEZ Prodej'ga, kes on vertikaalselt integreeritud suurima kohaliku jaotusettevõtja ja suurima elektrienergiatootjaga. |
| --- | --- |

(95)

Konkurentsi Tšehhi elektrienergia jaeturgudel piirab struktuurselt asjaolu, et jaemüüjatel (v.a ČEZ Prodej) ei ole piisavalt oma tootmisvõimsust ega juurdepääsu oluliselt likviidsetele hulgiturgudele ei Tšehhi Vabariigis ega impordi kaudu välismaal. Seega pole nendel jaemüüjatel võimalik konkureerida võrdsel alusel ČEZ Prodej'ga, kes on vertikaalselt integreeritud suurima kohaliku jaotusettevõtja ja suurima elektrienergiatootjaga.

ELEKTRIENERGIA JAEMÜÜK SUURTARBIJATELE

| (96) | Kolme suurima suurtarbijatele jaemüügi ettevõtja ühendatud turuosa on üsna suur (60 %), kusjuures suurimale turuosalisele (ČEZ Prodej) kuulub [...] % turuosa. Suuruselt teisele ja kolmandale turuosalisele, nimelt E.ONile ja PRE-le, kellele kuuluvad vastavalt turuosad [...] % ja [...] %, ei kehti liidu hanke-eeskirjad. Vaatamata nende mittetühistele turuosadele on neil võimalik avaldada ČEZ Prodej'le ainult piiratud konkurentsisurvet. Juurdepääs elektrienergia hulgimüügile pole piisav. ČEZ grupp on kaugelt suurim elektrienergiatootja Tšehhi Vabariigis ja elektrivõrkude ühendamise võimsused on piiratud ning seega sõltub elektrienergia hulgituru likviidsus ČEZ grupi käitumisest. See olukord piirab neil võimalust hankida elektrienergiat nii baaskoormuse kui ka muude toodetena, mida on konkurentsitingimustes vaja, mis omakorda piirab struktuurselt nende võimet konkureerida ČEZ Prodej'ga. Samadel põhjustel on väiksematel konkurentidel piiratud võime konkureerida kolme suurima tarnijaga. |
| --- | --- |

(96)

Kolme suurima suurtarbijatele jaemüügi ettevõtja ühendatud turuosa on üsna suur (60 %), kusjuures suurimale turuosalisele (ČEZ Prodej) kuulub [...] % turuosa. Suuruselt teisele ja kolmandale turuosalisele, nimelt E.ONile ja PRE-le, kellele kuuluvad vastavalt turuosad [...] % ja [...] %, ei kehti liidu hanke-eeskirjad. Vaatamata nende mittetühistele turuosadele on neil võimalik avaldada ČEZ Prodej'le ainult piiratud konkurentsisurvet. Juurdepääs elektrienergia hulgimüügile pole piisav. ČEZ grupp on kaugelt suurim elektrienergiatootja Tšehhi Vabariigis ja elektrivõrkude ühendamise võimsused on piiratud ning seega sõltub elektrienergia hulgituru likviidsus ČEZ grupi käitumisest. See olukord piirab neil võimalust hankida elektrienergiat nii baaskoormuse kui ka muude toodetena, mida on konkurentsitingimustes vaja, mis omakorda piirab struktuurselt nende võimet konkureerida ČEZ Prodej'ga. Samadel põhjustel on väiksematel konkurentidel piiratud võime konkureerida kolme suurima tarnijaga.

| (97) | ČEZ Prodej', E.ONi ja PRE turuseisundit tugevdavad selle turu iseloomulikud tugevad piirkondlikud elemendid ning mittehomogeensed konkurentsitingimused kolmes jaotuspiirkonnas raskendavad konkurentidel nende osaliste turuseisundi proovilepanekut oma vastavates jaotuspiirkondades. Lõpuks on tarnija vahetamise määr, mis on küll kõrgem kui väiketarbijate puhul, viimastel aastatel langenud. |
| --- | --- |

(97)

ČEZ Prodej', E.ONi ja PRE turuseisundit tugevdavad selle turu iseloomulikud tugevad piirkondlikud elemendid ning mittehomogeensed konkurentsitingimused kolmes jaotuspiirkonnas raskendavad konkurentidel nende osaliste turuseisundi proovilepanekut oma vastavates jaotuspiirkondades. Lõpuks on tarnija vahetamise määr, mis on küll kõrgem kui väiketarbijate puhul, viimastel aastatel langenud.

| (98) | Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks elektrienergia jaemüügi puhul suurtarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada mittetäidetuks. |
| --- | --- |

(98)

Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks elektrienergia jaemüügi puhul suurtarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada mittetäidetuks.

ELEKTRIENERGIA JAEMÜÜK VÄIKETARBIJATELE

| (99) | Kolme suurima väiketarbijatele jaemüügi ettevõtja ühendatud turuosa on suur (74 %), kusjuures suurimale turuosalisele (ČEZ Prodej) kuulub [...] % turuosa. Suuruselt teisele ja kolmandale turuosalisele, nimelt E.ONile ja PRE-le, kes on suuruselt teine ja kolmas turuosaline, omades vastavalt turusoa [...] % ja [...] %, (123) ei kehti liidu hanke-eeskirjad. Vaatamata nende mittetühistele turuosadele on neil võimalik avaldada ČEZ Prodej'le ainult piiratud konkurentsisurvet. Juurdepääs elektrienergia hulgimüügile pole piisav. ČEZ grupp on kaugelt suurim elektrienergiatootja Tšehhi Vabariigis ja elektrivõrkude ühendamise võimsused on piiratud ning seega sõltub elektrienergia hulgituru likviidsus ČEZ grupi käitumisest. See olukord piirab neil võimalust hankida elektrienergiat nii baaskoormuse kui ka muude toodetena, mida on konkurentsitingimustes vaja, mis omakorda piirab struktuurselt nende võimet konkureerida ČEZ Prodej'ga. Samadel põhjustel on väiksematel konkurentidel piiratud võime konkureerida kolme suurima tarnijaga. |
| --- | --- |

(99)

Kolme suurima väiketarbijatele jaemüügi ettevõtja ühendatud turuosa on suur (74 %), kusjuures suurimale turuosalisele (ČEZ Prodej) kuulub [...] % turuosa. Suuruselt teisele ja kolmandale turuosalisele, nimelt E.ONile ja PRE-le, kes on suuruselt teine ja kolmas turuosaline, omades vastavalt turusoa [...] % ja [...] %, (123) ei kehti liidu hanke-eeskirjad. Vaatamata nende mittetühistele turuosadele on neil võimalik avaldada ČEZ Prodej'le ainult piiratud konkurentsisurvet. Juurdepääs elektrienergia hulgimüügile pole piisav. ČEZ grupp on kaugelt suurim elektrienergiatootja Tšehhi Vabariigis ja elektrivõrkude ühendamise võimsused on piiratud ning seega sõltub elektrienergia hulgituru likviidsus ČEZ grupi käitumisest. See olukord piirab neil võimalust hankida elektrienergiat nii baaskoormuse kui ka muude toodetena, mida on konkurentsitingimustes vaja, mis omakorda piirab struktuurselt nende võimet konkureerida ČEZ Prodej'ga. Samadel põhjustel on väiksematel konkurentidel piiratud võime konkureerida kolme suurima tarnijaga.

123

| (100) | ČEZ Prodej', E.ONi ja PRE turuseisundit tugevdavad selle turu tugevad piirkondlikud omadused ning mittehomogeensed konkurentsitingimused kolmes jaotuspiirkonnas raskendavad konkurentidel nende osaliste turuseisundi proovilepanekut oma vastavas jaotuspiirkonnas. Lõpuks on tarnija vahetamise määr üsna madal ja eeltoodud põhjustel ei ole jaehinnad konkurentsile otsese avatuse näitaja. |
| --- | --- |

(100)

ČEZ Prodej', E.ONi ja PRE turuseisundit tugevdavad selle turu tugevad piirkondlikud omadused ning mittehomogeensed konkurentsitingimused kolmes jaotuspiirkonnas raskendavad konkurentidel nende osaliste turuseisundi proovilepanekut oma vastavas jaotuspiirkonnas. Lõpuks on tarnija vahetamise määr üsna madal ja eeltoodud põhjustel ei ole jaehinnad konkurentsile otsese avatuse näitaja.

| (101) | Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks elektrienergia jaemüügi puhul väiketarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada mittetäidetuks. |
| --- | --- |

(101)

Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks elektrienergia jaemüügi puhul väiketarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada mittetäidetuks.

4.2.   GAAS

GAAS

MAAGAASI JAEMÜÜK SUURTARBIJATELE

| (102) | Gaasi jaemüügi puhul suurtarbijatele Tšehhi Vabariigis võib võtta olukorra kokku järgmiselt: riiklikul tasandil tegutseb suur arv tarnijaid; kolme suurima jaemüügiettevõtja ühendatud turuosa pole eriti suur (51 %); esimesele ja kolmandale turuosalisele hanke-eeskirjad ei kehti; tarnija vahetamise määr näib rahuldav, kuna lõppkasutaja hinda ei kontrollita ja hulgituru likviidsus ei näi takistavat gaasi jaemüügi otsest avatust konkurentsile. |
| --- | --- |

(102)

Gaasi jaemüügi puhul suurtarbijatele Tšehhi Vabariigis võib võtta olukorra kokku järgmiselt: riiklikul tasandil tegutseb suur arv tarnijaid; kolme suurima jaemüügiettevõtja ühendatud turuosa pole eriti suur (51 %); esimesele ja kolmandale turuosalisele hanke-eeskirjad ei kehti; tarnija vahetamise määr näib rahuldav, kuna lõppkasutaja hinda ei kontrollita ja hulgituru likviidsus ei näi takistavat gaasi jaemüügi otsest avatust konkurentsile.

| (103) | Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks gaasi jaemüügi puhul suurtarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada täidetuks. |
| --- | --- |

(103)

Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks gaasi jaemüügi puhul suurtarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada täidetuks.

MAAGAASI JAEMÜÜK VÄIKETARBIJATELE

| (104) | Gaasi jaemüügi puhul väiketarbijatele Tšehhi Vabariigis võib võtta olukorra kokku järgmiselt: riiklikul tasandil tegutseb suur arv tarnijaid; kolme suurima jaemüügiettevõtja ühendatud turuosa on üsna suur (69 %), siiski esimesele ja kolmandale turuosalisele hanke-eeskirjad ei kehti; tarnija vahetamise määr näib rahuldav; lõppkasutaja hinda ei kontrollita ja hulgituru likviidsus ei näi takistavat gaasi jaemüügi otsest avatust konkurentsile. |
| --- | --- |

(104)

Gaasi jaemüügi puhul väiketarbijatele Tšehhi Vabariigis võib võtta olukorra kokku järgmiselt: riiklikul tasandil tegutseb suur arv tarnijaid; kolme suurima jaemüügiettevõtja ühendatud turuosa on üsna suur (69 %), siiski esimesele ja kolmandale turuosalisele hanke-eeskirjad ei kehti; tarnija vahetamise määr näib rahuldav; lõppkasutaja hinda ei kontrollita ja hulgituru likviidsus ei näi takistavat gaasi jaemüügi otsest avatust konkurentsile.

| (105) | Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks gaasi jaemüügi puhul väiketarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada täidetuks. |
| --- | --- |

(105)

Võttes arvesse eeltoodud põhjendustes käsitletud tegureid, tuleks gaasi jaemüügi puhul väiketarbijatele Tšehhi Vabariigi territooriumil direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada täidetuks.

4.3.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (106) | Käesolev otsus lähtub 2016. aasta novembrist 2018. aasta aprillini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotluse esitaja esitatud teabes ja ERO riiklikes aruannetes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud. |
| --- | --- |

(106)

Käesolev otsus lähtub 2016. aasta novembrist 2018. aasta aprillini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotluse esitaja esitatud teabes ja ERO riiklikes aruannetes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud.

| (107) | Kuna osa elektrienergia (124) jaemüügiga seotud teenuste suhtes kohaldatakse jätkuvalt direktiivi 2014/25/EL, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleks käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, kohaldatakse direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, sõlmitakse leping kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(107)

Kuna osa elektrienergia (124) jaemüügiga seotud teenuste suhtes kohaldatakse jätkuvalt direktiivi 2014/25/EL, tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleks käsitleda vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6. See tähendab, et kui võrgustiku sektori hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt mõeldud. Sellise segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on toetada direktiivi kohaldamisest vabastamata teenuseid, kohaldatakse direktiivi 2014/25/EL sätteid. Kui seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt ette nähtud, on objektiivselt võimatu kindlaks määrata, sõlmitakse leping kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 6 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.

124

| (108) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(108)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille on sõlminud võrgustiku sektori hankijad ja mille eesmärk on võimaldada järgmisi tegevusi Tšehhi Vabariigi territooriumil:

| a) | maagaasi jaemüük suurtarbijatele; |
| --- | --- |

a)

maagaasi jaemüük suurtarbijatele;

| b) | maagaasi jaemüük väiketarbijatele. |
| --- | --- |

b)

maagaasi jaemüük väiketarbijatele.

Artikkel 2

Direktiivi 2014/25/EÜ kohaldamist jätkatakse lepingute suhtes, mille on sõlminud võrgustiku sektori hankijad ja mille eesmärk on võimaldada järgmisi tegevusi Tšehhi Vabariigi territooriumil:

| a) | elektrienergia jaemüük suurtarbijatele; |
| --- | --- |

a)

elektrienergia jaemüük suurtarbijatele;

| b) | elektrienergia jaemüük väiketarbijatele. |
| --- | --- |

b)

elektrienergia jaemüük väiketarbijatele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Termin „amet“ tähistab siin konkurentsiametit.

2

(3)  Konsultatsioonifirma Charles River and Associates 9. oktoobri 2016. aasta aruanne pealkirjaga „An Economic Assessment of the Extent of Competition on the Czech Markets for Retail supply of Electricity and Gas“.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

5

(6)  Kättesaadav aadressil: https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2000-458 ja http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu/SearchResult.aspx?q=458/2000&typeLaw=zakon&what=Cislo_zakona_smlouvy

6

(7)  388 elektrienergiaga kauplemiseks ja 229 gaasiga kauplemiseks väljastatud litsentsi (vt taotluse esitaja 12. aprilli 2018. aasta vastus komisjoni 21. detsembri 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, lk 1).

7

(8)  71 aktiivset tarnijat elektrienergia jaemüügis ja 68 aktiivset tarnijat gaasi jaemüügis (vt taotluse esitaja vastus 12. aprilli 2018. aasta komisjoni 21. detsembri 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

9

(10)  
  27. aprilli 2016. aasta kohtuotsus, Österreichische Post AG vs. komisjon, T-463/14, EU:T:2016:243, punkt 28.

10

vs

(11)  Taotluse esitaja sõnul on taotlusega hõlmatud turgudel ainult ČEZ Prodej ja Pražská plynárenská („PP“) direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõike 1 tähenduses võrgustiku sektori hankijad, kellele seega kehtivad riigihanke-eeskirjad.

11

(12)  Juhtum COMP M.3440 – EDP/ENI/GDP, põhjendus 56.

12

EDP/ENI/GDP

(13)  Vt juhtum COMP/M.6225 Molaris / Commerz Real / RWE / Amprion, 23. august 2011; COMP/M.5467 RWE/Essent, 23. juuni 2009.

13

Molaris / Commerz Real / RWE / Amprion

RWE/Essent

(14)  Vt juhtumid COMP/M.5512 Electrabel/E.ON, 16. oktoober 2009; COMP/M.5496 Vattenfall / Nuon Energy, 22. juuni 2009.

14

Electrabel/E.ON

Vattenfall / Nuon Energy

(15)  Tšehhi konkurentsiameti 21. detsembri 2015. aasta otsus nr ÚOHS-S0830/2015/KS-45620/2015/840/JMě, BOHEMIA ENERGY entity s.r.o. / Europe Easy Energy a.s.; Tšehhi konkurentsiameti 7. juuli 2016. aasta otsus nr ÚOHS-S0438/2016/KS-28103/2016/840/LBř asjas BOHEMIA ENERGY entity s. r. o. / RIGHT POWER, a. s.

15

(16)  Vt CRA aruanne lk 17, viimane punkt.

16

(17)  [...] konfidentsiaalne teave.

17

(18)  Vt CRA aruanne, lk 18, tabel 3.

18

(19)  Taotluse esitaja selgitas, et LDZid said alguse konkreetse suure tööstustarbija tootmiskohana, mis muutus aja jooksul tööstuspargiks, mis hõlmab oma tootmisrajatisi ning teiste suurte tööstustarbijate tootmisrajatisi, mida majutab ajaloolise tootmiskohaga tööstustarbija.

19

(20)  M.4180 – Gaz de France / Suez, põhjendus 63; M.3868 – DONG / Elsam / Energi E2, põhjendus 193 jj; M.3440 – EDP/ENI/GDP põhjendus 215 jj; M.5740 – Gazprom/A2A/JOF, põhjendus 17 jj.

20

Gaz de France / Suez

DONG / Elsam / Energi E2

EDP/ENI/GDP

Gazprom/A2A/JOF

(21)  M.4238 E ON/PP, põhjendus 16.

21

E ON/PP

(22)  Tšehhi konkurentsiameti 21. detsembri 2015. aasta otsus nr ÚOHS-S0830/2015/KS-45620/2015/840/JMě, BOHEMIA ENERGY entity s.r.o. / Europe Easy Energy a.s.; Tšehhi konkurentsiameti 7. juuli 2016. aasta otsus nr ÚOHS-S0438/2016/KS-28103/2016/840/LBř asjas BOHEMIA ENERGY entity s. r. o. / RIGHT POWER, a. s.

22

(23)  See turg ei hõlma tarnimist gaasielektrijaamadele, kes ostavad tavaliselt gaasi otse elektribörsidelt ja kellele tarnitakse gaas, ostes gaasitorujuhtme võimsust.

23

(24)  M. 5496 – Vattenfall / Nuon Energy, põhjendus 15 jj, M. 7778 – Vattenfall/Engie/GASAG, põhjendus 37.

24

Vattenfall / Nuon Energy

Vattenfall/Engie/GASAG

(25)  M.4238 E ON/PP, põhjendused 19 ja 20.

25

E ON/PP

(26)  Tšehhi konkurentsiameti ühinemisotsus UOHS-S492/2011/KS.

26

(27)  ČEZ grupile, kes on endine Tšehhi turgu valitsenud elektriettevõtja ja praegu riigi omandis, kuulub viis kaheksast elektrienergia jaotusvõrgust, kaks jaotusvõrku kuulub E.ONile, samas kui elektrienergia jaotusettevõtja pealinna piirkonnas kuulub Pražská energetika a.s.-ile („PRE“) – ettevõtjale, kes kuulub EnBW-le ja Praha linnale ning mida kontrollib EnBW. Vt CRA aruanne, punkt 2, lk 1.

27

(28)  Vt CRA aruanne, tabel 1, lk 6.

28

(29)  Vt CRA aruanne, tabel 8, lk 23.

29

(30)  Vt CRA aruanne, tabel 9, lk 23–24.

30

(31)  M/3696 – E.ON/MOL (2005) põhjendused 138 ja 140.

31

(32)  M.4238 E.ON/PP, põhjendus 16.

32

E.ON/PP

(33)  Juhtum S830/2015/KS Bohemia Energy entity s.r.o. / Europe Easy Energia a.s; S713/2016/KS Bohemia Energy entity s.r.o / X Energie s.r.o.

33

(34)  ERO riiklik aruanne (2016) näitab, et 2016. aastal varustas Tšehhi Vabariigis tarbijaid gaasiga 98 aktiivset kauplejat. (https://www.eru.cz/documents/10540/488714/NR_ERU_2016/3e05aa8c-0a79-4c3c-9389-6d0c3c313e1e).

34

(35)  Vt CRA aruanne, punkt 2, lk 1.

35

(36)  Vt CRA aruanne, lk 31, tabel 17.

36

(37)  See tähendab RWE puhul [...] % ja nii PP kui ka E.ONi puhul [...] % (vt CRA aruanne, lk 22, tabel 7). Siiski oli uuematel andmetel 2016. aastal RWE-l [...] %; PP-l oli [...] % ja E.ONil [...] % suurtarbijate turust (vt taotluse esitaja 12. aprilli 2018. aasta vastus komisjoni 21. detsembri 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, lk 16).

37

(38)  Vt CRA aruanne, tabel 18, lk 33.

38

(39)  Komisjoni 26. veebruari 2007. aasta otsus 2007/141/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artikli 30 lõike 1 kohaldamise kohta elektri ja gaasiga varustamise suhtes Inglismaal, Šotimaal ja Walesis, ELT L 62, 1.3.2007, lk 23, ja komisjoni 15. septembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1674, millega vabastatakse elektrienergia ja gaasi jaemüük Saksamaal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldamisest (ELT L 253, 17.9.2016, lk 6).

39

(40)  Eelmistes direktiivi 2014/25/EL artikli 34 alusel tehtud otsustes eelnevat elektrienergia hulgiturgu ei uuritud, kuna konkurentsiolukord nendel eelnevatel turgudel ei toonud kaasa probleeme järgmisel turutasandil.

40

(41)  Rakendusotsus (EL) 2016/1674, põhjendus 37 ja viidatud otsused.

41

(42)  Vt CRA aruanne, tabel 3, lk 18 ja tabel 6, lk 21.

42

(43)  Vt taotlus, lk 32, tabel 3.

43

(44)  Suurte tööstustarbijate puhul, kui LDZide käitajad sisse arvata, suureneb ČEZ Prodej' turuosa [...] %-lt [...] %-le (vt 1. augusti 2017. aasta vastus komisjoni 28. juuni 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, tabel 2, lk 8).

44

(45)  Võrdluseks leiti rakendusotsuses (EL) 2016/1674, et Saksamaal on nelja suurima elektrienergia jaemüüja ühendatud turuosa 33 %. Komisjoni 14. juuli 2010. aasta otsuses 2010/403/EÜ (millega elektri tootmine ja hulgimüük Itaalia põhjaosa makrotsoonis ning elektri jaemüük kesk-, kõrge- ja ülikõrgepingevõrguga ühendatud lõpptarbijatele kogu Itaalias vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest) (ELT L 186, 20.7.2010, lk 44), Itaalia kohta leiti, et kolme suurima elektrienergia jaemüüja ühendatud turuosa on 43,89 %. Komisjoni 19. juuni 2006. aasta otsuses 2006/422/EÜ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (ELT L 168, 21.6.2006, lk 33), artikli 30 lõike 1 kohaldamise kohta elektritootmise ja -müügi suhtes Soomes, välja arvatud Ahvenamaal) Soome kohta oli see turuosa 35–40 %.

45

(46)  HHI – Herfindahli-Hirschmani indeks.

46

(47)  Vt taotlus, lk 7.

47

(48)  Väiketarbijate kohta vt taotluse esitaja 10. mai 2017. aasta vastus komisjoni 21. aprilli 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, tabel 10.

48

(49)  Vt CRA aruanne, tabel 3, lk 18 koos tabeliga 8, lk 23.

49

(50)  Vt taotlus, tabel 3, lk 32.

50

(51)  Vt konkurentsiameti arvamus, lk 2.

51

(52)  Vt CRA aruanne, tabel 8, lk 23.

52

(53)  Võrdluseks leiti rakendusotsuses (EL) 2016/1674, et Saksamaal on nelja suurima elektrienergia jaemüüja ühendatud turuosa 36 %. Otsuses 2006/422/EÜ Soome kohta oli see turuosa 35–40 %.

53

(54)  Vt CRA 9. juuni 2017. aasta esitlust konkurentsi peadirektoraadile.

54

(55)  Rakendusotsus (EL) 2016/1674.

55

(56)  Vt taotlus, tabel 12, lk 58. Protsendid on arvutatud tarnepunktide alusel.

56

(57)  Rakendusotsus (EL) 2016/1674, põhjendus 39.

57

(58)  Otsus 2010/403/EL, põhjendus 18.

58

(59)  Vt CRA aruanne, lk 43.

59

(60)  Vt taotlus, tabel 13, lk 59. Protsendid on arvutatud tarnepunktide alusel.

60

(61)  Vt CRA aruanne, lk 49.

61

(62)  Vt konkurentsiameti arvamus, lk 2, viimane punkt.

62

(63)  Vt konkurentsiameti arvamus, 14. juuni 2017, lk 3 punkt 3 ja 4

63

(64)  ACERi/CEERi aastaaruanne elektri- ja gaasituru järelevalve tulemuste kohta 2015. aastal (november 2016), lk 66 https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER_Market_Monitoring_Report_2015.pdf

64

(65)  Välise vahetamise viie aasta keskmine Tšehhi Vabariigis on väiksem kui Saksamaal, Rootsis, Soomes ja Suurbritannias.

65

(66)  ERO riiklik aruanne (2015), lk 21. (https://www.eru.cz/documents/10540/488714/NR_ERU_2015.pdf/e6ca9e45-17c6-4f48-9561-8f0ef0d6af29), ERO riiklik aruanne (2016), lk 25.

66

(67)  ERO riiklik aruanne (2016), lk 25.

67

(68)  Täpsemalt peaaegu [...] TWh elektrienergia kogutoodangust, mis on ligikaudu [...] TWh (vt taotluse esitaja 10. mai 2017. aasta vastus komisjoni 21. aprilli 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, lk 1, tabel 1). ERO teatab, et 2016. aastal moodustas elektrienergia kogutoodang kokku 83,3 TWh.

68

(69)  Sellele vaatamata võib eeldada, et pärast ČEZ grupi Počerady söeelektrijaama (1 000 MW) väljakuulutatud müüki Czech Coalile kasvab Severní Energetická (Czech Coali tütarettevõtja) turuosa pisut.

69

(70)  Vt taotluse esitaja 1. augusti 2017. aasta vastus komisjoni 28. juuni 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks.

70

(71)  Vt Platts Power in Europe, number 753, 3. juuli 2017, lk 15.

71

(72)  2017. aasta märtsis prognoosis ČEZ grupp energiatootmise suurenemist 2015. aasta 59 TWh-lt 2018. aastal 66 TWh-ni – vt Platts Power in Europe, number 722 (28. märtsi 2016), lk 15.

72

(73)  Kaubabörs on suunatud enam siseriiklikule kui rahvusvahelisele kauplemisele.

73

(74)  Peamiselt Euroopa Energiabörs Leipzigis (EEX).

74

(75)  ERO riiklik aruanne 2015, lk 17, 18.

75

(76)  Konkurentsiamet esitab oma arvamuses sama argumendi.

76

(77)  Vt taotluse esitaja 28. märtsi 2017. aasta vastus komisjoni 24. märtsi 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks.

77

(78)  Arvandmed, mis taotluse esitaja esitas OTE arvandmete alusel.

78

(79)  Eelmistel aastatel oli Trayporti börsiväliste maaklerimahtude kujunemine järgmine: 2008. aastal [...] TWh, 2009. aastal [...] TWh, 2010. aastal [...] TWh, 2011. aastal [...] TWh, 2012. aastal [...] TWh, 2013. aastal [...] TWh, 2014. aastal [...] TWh ja 2015. aastal [...] TWh. Vt taotluse esitaja 10. mai 2017. aasta vastus komisjoni 3. mai 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks.

79

(80)  Vt rakendusotsus 2016/1674.

80

(81)  2016. aastal [...] TWh võrreldes 2008. aasta [...] TWh-ga – vt taotluse esitaja 10. mai 2017. aasta vastus komisjoni 3. mai 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, tabel 5, lk 4.

81

(82)  PXEs kaubeldakse ainult finantstoodetega, st ilma füüsilise tarnimise võimaluseta.

82

(83)  Ligikaudu 2,6 TWh Kladno aastaaruande (2015) andmetel (kättesaadav tšehhi keeles aadressil: https://www.cmkbk.cz/zpravy/vz2015/#6/z, p. 6).

83

(84)  Ligikaudu [...] TWh. Vt taotluse esitaja 10. mai 2017. aasta vastus komisjoni 21. aprilli 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, lk 4, tabel 5.

84

(85)  Taotluse esitaja pole esitanud koostöölepingute või otsese kahepoolse müügi (vahendajata) alusel tarnitava elektrienergia mahte argumendiga, et need pole talle teada. Eeltoodud arvutused ei hõlmanud andmeid börsivälistelt platvormidelt.

85

(86)  Vt taotluse esitaja 16. veebruari 2017. aasta vastus komisjoni 31. jaanuari 2017 nõudele teabe esitamiseks, lk 10 (vastus küsimusele 9).

86

(87)  Vt mitu aruannet ja uuringut, mille on avaldanud ringvoogude kohta Tšehhi põhivõrguettevõtja ČEPS, a.s. (www.ceps.cz).

87

(88)  Vt ka ERO aastaaruanne (2016).

88

(89)  Vt taotluse esitaja 1. augusti 2017. aasta vastus ja selle lisad komisjoni 28. juuni 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks.

89

(90)  Kaubanduslik tootmisvõimsus Tšehhi-Saksa piiril (Saksamaalt Tšehhi Vabariigi suunas), mis on saadaval järgmise päeva turul, on langenud 2014. aasta [...] MWh-lt 2016. aastal [...] MWh-ni (arvandmed on töödeldud taotluse esitaja poolt komisjoni 28. juuni 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks 1. augustil 2017 antud vastuse 8. lisa alusel).

90

(91)  Vt ACERi 2016. aasta elektrienergia- ja gaasiturgude aruanne (http://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER%20Market%20Monitoring%20Report%202016%20-%20ELECTRICITY.pdf).

91

(92)  Vt taotluse esitaja 16. veebruari 2017. aasta vastus komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, lk 10 (vastus küsimusele 9).

92

(93)  Maksud moodustavad 18 % hinnast.

93

(94)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), joonis 8, lk 20.

94

(95)  Ainus erand sellest reeglist on elektrienergia hind, mida tarnib viimasena vastutav tarnija, kes on Tšehhi Vabariigis marginaalne.

95

(96)  Vt http://ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/database

96

(97)  Selle hinnaarvutuse otstarbel määratleb taotluse esitaja suured tööstustarbijad tarbijatena tarbimisega 2 000–20 000 MWh.

97

(98)  Selle hinnaarvutuse otstarbel määratleb taotluse esitaja kodutarbijad tarbijatena tarbimisega 2 500–5 000 kWh.

98

(99)  Vt CRA aruanne, lk 41 ja lk 42.

99

(100)  Taotluse jaotis 5.2., lk 37, viimane punkt.

100

(101)  Näiteks Cournot' konkurentsiga oligopoolsel turul on võimalik näidata, et Lerneri turuvõimu koondindeks (protsent hinnast, mis pole pühendatud piirkulude katmisele, samuti tuntud kui juurdehindlus) on pöördvõrdeline nõudluse elastsusega ja seotud otse konkurentsi koondumise HHI-indeksiga (vt näiteks Vives, 1999, „Oligopoly Pricing: Old Ideas and New Tools“, MIT Press, 4. peatükk). See tähendab, et muude tegurite samaks jäädes ilmneksid suurema kontsentratsiooniga (suurema elastsusega) turgudel suuremad (väiksemad) juurdehindlused. Samuti tähendab see, et äärmiselt kontsentreeritud turul A võivad ilmneda madalamad hinnad (ent siiski suurem juurdehindlus) kui teisel, vähem kontsentreeritud turul B, kui näiteks piirkulud on A puhul piisavalt väikesed võrreldes B-ga. Sama tulemus kehtib suhteliste piirkulude ning nõudluse elastsuste teiste alternatiivsete kombinatsioonide puhul A ja B vahel, sealhulgas kombinatsioonide puhul, mis sarnanevad Tšehhi ja Saksa turu tegelike tunnustega. Seega ilmneb nendest vastupidistest näidetest, et täheldatud hindade lihtsa võrdluse alusel ja muid tegureid arvestamata ei pruugi olla võimalik üheselt järeldada, kas üks turg on konkurentsivõimelisem kui teine.

101

(102)  Komisjoni arvutus Eurostati andmete alusel (Ref. tabelid: nrg_pc_204 ja nrg_pc_205)

102

(103)  Vt ACERi turujärelevalve aruanne (2015) – Elektrienergia ja gaasi jaeturg – lk 44, joonealune märkus 107. https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER%20Market%20Monitoring%20Report%202015%20-%20ELECTRICITY%20AND%20GAS%20RETAIL%20MARKETS.pdf

103

(104)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), lk 42.

104

(105)  Kogukulud koosnesid litsentsimisega seotud kulust ja tegevuskulust (turundus, tarbijate teenindamise kulud jne).

105

(106)  Rakendusotsus (EL) 2016/1674, põhjendus 37 ja viidatud otsused.

106

(107)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), lk 43.

107

(108)  Käesolevas põhjenduses tähendavad turuosad gaasi üldist jaemüüki (suur- ja väiketarbijatele).

108

(109)  Arvutatud taotluse esitaja poolt komisjoni 21. detsembri 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks 12. aprillil 2018 antud vastuse lk 16 tabeli 1 alusel.

109

(110)  Vt taotlus, lk 70.

110

(111)  Vt taotlus, lk 68.

111

(112)  Arvutatud taotluse esitaja poolt komisjoni 21. detsembri 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks 12. aprillil 2018 antud vastuse lk 16 tabeli 2 alusel.

112

(113)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), tabel 9, lk 43.

113

(114)  Vt taotlus, lk 73.

114

(115)  Lisaks hulgimüügile ja impordile tootis Tšehhi Vabariik 2017. aastal 1 TWh gaasi.

115

(116)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), lk 39.

116

(117)  Vt http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Number_of_entities_bringing_natural_gas_into_the_country-T1.png

117

(118)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), lk 39.

118

(119)  2016. aastal tarbiti 88 TWh gaasi gaasimahust 93 TWh, millega kaubeldi hulgimüügi tasandil.

119

(120)  Vt ERO riiklik aruanne (2016), lk 32.

120

(121)  Ainus erand sellest reeglist on gaasi hind, mida tarnib viimasena vastutav tarnija, keda pole taotluse kohaselt (punkt 3, lk 76) Tšehhi Vabariigis seni kasutatud.

121

(122)  Kasutatud veebisaiti http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

122

(123)  Väiketarbijate kohta vt taotluse esitaja 10. mai 2017. aasta vastus komisjoni 21. aprilli 2017. aasta nõudele teabe esitamiseks, tabel 10.

123

(124)  Elektrienergia jaemüük suur- ja väiketarbijatele.

124

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/40

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1135,

10. august 2018,

millega kehtestatakse sellise teabe tüüp, vorm ja esitamise sagedus, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) rakendamist käsitleva aruandluse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 5009 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 72 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2012/795/EL (2) on määratud kindlaks liikmesriikide kohustused direktiivi 2010/75/EL rakendamist käsitleva aruandluse kohta ajavahemikuks 2013–2016. Kuna selle otsuse ajaline mõju on lõppenud, tuleks see kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2012/795/EL (2) on määratud kindlaks liikmesriikide kohustused direktiivi 2010/75/EL rakendamist käsitleva aruandluse kohta ajavahemikuks 2013–2016. Kuna selle otsuse ajaline mõju on lõppenud, tuleks see kehtetuks tunnistada.

| (2) | Tuleks kehtestada sellise 2017. aastat ja sellele järgnevaid aastaid käsitleva teabe tüüp, vorm ja esitamise sagedus, mille liikmesriigid peavad kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks kehtestada sellise 2017. aastat ja sellele järgnevaid aastaid käsitleva teabe tüüp, vorm ja esitamise sagedus, mille liikmesriigid peavad kättesaadavaks tegema.

| (3) | Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid esitama teabe, milles käsitletakse kõnealuse direktiivi rakendamist, heite ja muude saastevormide representatiivseid andmeid, heite piirväärtusi ning parima võimaliku tehnika rakendamist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 14 ja 15, eelkõige artikli 15 lõike 4 kohaselt tehtud erandeid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid esitama teabe, milles käsitletakse kõnealuse direktiivi rakendamist, heite ja muude saastevormide representatiivseid andmeid, heite piirväärtusi ning parima võimaliku tehnika rakendamist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 14 ja 15, eelkõige artikli 15 lõike 4 kohaselt tehtud erandeid.

| (4) | Peale selle peavad liikmesriigid lisama direktiivi 2010/75/EL artikli 72 alusel esitatavatesse aruannetesse kõnealuse direktiivi artikli 51 lõike 4, artikli 55 lõike 2 ning artikli 59 lõigete 1, 2 ja 3 kohase teabe. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle peavad liikmesriigid lisama direktiivi 2010/75/EL artikli 72 alusel esitatavatesse aruannetesse kõnealuse direktiivi artikli 51 lõike 4, artikli 55 lõike 2 ning artikli 59 lõigete 1, 2 ja 3 kohase teabe.

| (5) | Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid tegema teabe kättesaadavaks elektroonilises vormis, kasutades aruandlusvahendit, mille komisjon on selleks otstarbeks ette näinud. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid tegema teabe kättesaadavaks elektroonilises vormis, kasutades aruandlusvahendit, mille komisjon on selleks otstarbeks ette näinud.

| (6) | Direktiivi 2010/75/EL kohaselt tohib iga selle II peatüki kohaldamisalasse kuuluvat käitist käitada üksnes eraldi loa alusel. Loatingimused peavad põhinema keskkonnatoimel, mille asjaomane käitis võib saavutada, võttes arvesse selle tehnilisi näitajaid, väliseid tegureid, sh kohalikud olud, ja parima võimaliku tehnika kasutamist selles käitises. Luba sisaldab iga konkreetse käitise jaoks tingimusi eelkõige heite piirväärtuste, heite seire ning nõuetele vastavuse hindamise kohta. Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikega 3 tuleb loatingimused korrapäraselt läbi vaadata ja neid vajaduse korral ajakohastada, eriti kui käitise peamise tegevusvaldkonna kohta on avaldatud uued parimat võimalikku tehnikat käsitlevad järeldused (nn PVT-järeldused). Kõige tõhusam viis direktiivi 2010/75/EL rakendamise kohta aru anda on esitada asjakohane teave iga üksiku käitise kohta ning seega laiendada rakendusotsuse 2012/795/EL moodulites 2 ja 3 kasutatud lähenemisviisi kõigile sektoritele. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2010/75/EL kohaselt tohib iga selle II peatüki kohaldamisalasse kuuluvat käitist käitada üksnes eraldi loa alusel. Loatingimused peavad põhinema keskkonnatoimel, mille asjaomane käitis võib saavutada, võttes arvesse selle tehnilisi näitajaid, väliseid tegureid, sh kohalikud olud, ja parima võimaliku tehnika kasutamist selles käitises. Luba sisaldab iga konkreetse käitise jaoks tingimusi eelkõige heite piirväärtuste, heite seire ning nõuetele vastavuse hindamise kohta. Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikega 3 tuleb loatingimused korrapäraselt läbi vaadata ja neid vajaduse korral ajakohastada, eriti kui käitise peamise tegevusvaldkonna kohta on avaldatud uued parimat võimalikku tehnikat käsitlevad järeldused (nn PVT-järeldused). Kõige tõhusam viis direktiivi 2010/75/EL rakendamise kohta aru anda on esitada asjakohane teave iga üksiku käitise kohta ning seega laiendada rakendusotsuse 2012/795/EL moodulites 2 ja 3 kasutatud lähenemisviisi kõigile sektoritele.

| (7) | Suurte põletusseadmete ning jäätme(koos)põletustehaste suhtes kehtivad direktiivi 2010/75/EL III ja IV peatüki erisätted. Nende seadmete ja tehaste kohta peaksid liikmesriigid esitama lisaks ka teabe, milles käsitletakse direktiivi 2010/75/EL artiklites 32–35 ning artikli 46 lõikes 2 sätestatud ajutiste erandite ja heitekontrollimeetmete rakendamist. Kõnealuse direktiivi artikli 55 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid tegema üldsusele kättesaadavaks loendi jäätmepõletus- ja -koospõletustehastest, mille võimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis. Komisjoni tuleks selle loendi avaldamisest teavitada, et ta saaks jälgida direktiivi rakendamist kõnealuste väiksemate tehaste suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Suurte põletusseadmete ning jäätme(koos)põletustehaste suhtes kehtivad direktiivi 2010/75/EL III ja IV peatüki erisätted. Nende seadmete ja tehaste kohta peaksid liikmesriigid esitama lisaks ka teabe, milles käsitletakse direktiivi 2010/75/EL artiklites 32–35 ning artikli 46 lõikes 2 sätestatud ajutiste erandite ja heitekontrollimeetmete rakendamist. Kõnealuse direktiivi artikli 55 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid tegema üldsusele kättesaadavaks loendi jäätmepõletus- ja -koospõletustehastest, mille võimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis. Komisjoni tuleks selle loendi avaldamisest teavitada, et ta saaks jälgida direktiivi rakendamist kõnealuste väiksemate tehaste suhtes.

| (8) | Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid esitama heite ja muude saastevormide representatiivsed andmed. Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid teatama, kus on tehtud heiteseireandmed kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 24 lõike 3 punktile b, ning samuti teatama seose Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006 (3) alusel teatatud heiteandmetega. Kõnealuse määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama iga-aastased andmed, milles käsitletakse muu hulgas jäätmete ülekannet väljapoole tegevuskohta ning selliste saasteainete heidet õhku, vette ja pinnasesse, mis on kantud kõnealuse määruse II lisasse, mis hõlmab kõiki direktiivi 2010/75/EL II lisas loetletud saasteaineid. Samal ajal on kõik direktiivi 2010/75/EL kohaldamisalasse kuuluvad „käitised“ seotud kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvate „objektidega“ või on nendega samad. Seepärast on määruse (EÜ) nr 166/2006 alusel esitatud andmed „heidete ja muude saastevormide representatiivsed andmed“ direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 1 peavad liikmesriigid esitama heite ja muude saastevormide representatiivsed andmed. Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid teatama, kus on tehtud heiteseireandmed kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 24 lõike 3 punktile b, ning samuti teatama seose Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006 (3) alusel teatatud heiteandmetega. Kõnealuse määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama iga-aastased andmed, milles käsitletakse muu hulgas jäätmete ülekannet väljapoole tegevuskohta ning selliste saasteainete heidet õhku, vette ja pinnasesse, mis on kantud kõnealuse määruse II lisasse, mis hõlmab kõiki direktiivi 2010/75/EL II lisas loetletud saasteaineid. Samal ajal on kõik direktiivi 2010/75/EL kohaldamisalasse kuuluvad „käitised“ seotud kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvate „objektidega“ või on nendega samad. Seepärast on määruse (EÜ) nr 166/2006 alusel esitatud andmed „heidete ja muude saastevormide representatiivsed andmed“ direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõike 1 tähenduses.

| (9) | Et luua seos määruse (EÜ) nr 166/2006 kohase heidet käsitleva aruandlusega, tuleks kasutada olemasolevaid ruumiandmeid, mida liikmesriigid haldavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (4) artikli 4 lõikega 1 ja sama direktiivi III lisa punktiga 8. Komisjoni määrusega (EL) nr 1089/2010 (5) kehtestatud andmemudel võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil seostada „käitised“, suured põletusseadmed ja jäätme(koos)põletustehased „objektidega“ määruse (EÜ) nr 166/2006 artikli 2 punkti 4 tähenduses. Suurte põletusseadmete ja jäätme(koos)põletustehaste kohta ruumiandmete esitamine selle asemel, et esitada üksikasjalikke aruandeid käitiste heite kohta, on selles kontekstis lihtsalt veel üks aruandluse „tüüp“ direktiivi 2010/75/EL artikli 72 punkti 2 tähenduses. See hõlmab INSPIRE mudeli kohandamist direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõike 1 kohaste aruandluse erinõuetega, muutes kohustuslikuks ruumiandmete teatavad elemendid, mille võib määruse (EL) nr 1089/2010 alusel esitamata jätta. |
| --- | --- |

(9)

Et luua seos määruse (EÜ) nr 166/2006 kohase heidet käsitleva aruandlusega, tuleks kasutada olemasolevaid ruumiandmeid, mida liikmesriigid haldavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (4) artikli 4 lõikega 1 ja sama direktiivi III lisa punktiga 8. Komisjoni määrusega (EL) nr 1089/2010 (5) kehtestatud andmemudel võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil seostada „käitised“, suured põletusseadmed ja jäätme(koos)põletustehased „objektidega“ määruse (EÜ) nr 166/2006 artikli 2 punkti 4 tähenduses. Suurte põletusseadmete ja jäätme(koos)põletustehaste kohta ruumiandmete esitamine selle asemel, et esitada üksikasjalikke aruandeid käitiste heite kohta, on selles kontekstis lihtsalt veel üks aruandluse „tüüp“ direktiivi 2010/75/EL artikli 72 punkti 2 tähenduses. See hõlmab INSPIRE mudeli kohandamist direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõike 1 kohaste aruandluse erinõuetega, muutes kohustuslikuks ruumiandmete teatavad elemendid, mille võib määruse (EL) nr 1089/2010 alusel esitamata jätta.

| (10) | Selliste käitiste ja tegevusvaldkondade kohta, mille puhul kasutatakse direktiivi 2010/75/EL II peatüki kohaldamisalasse mitte kuuluvaid orgaanilisi lahusteid ja mille jaoks ei ole seepärast tingimata vaja käitisepõhist luba, peaksid liikmesriigid esitama teabe käitiste koguarvu kohta ja selliste käitiste arvu kohta, milles kasutatakse vähendamiskava vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 59 lõike 1 punktile b või erandit vastavalt sama direktiivi artikli 59 lõikele 2 või 3. Nii saab komisjon teada, kas ja mil määral võib direktiivi 2010/75/EL rakendamine olla mõjutatud. |
| --- | --- |

(10)

Selliste käitiste ja tegevusvaldkondade kohta, mille puhul kasutatakse direktiivi 2010/75/EL II peatüki kohaldamisalasse mitte kuuluvaid orgaanilisi lahusteid ja mille jaoks ei ole seepärast tingimata vaja käitisepõhist luba, peaksid liikmesriigid esitama teabe käitiste koguarvu kohta ja selliste käitiste arvu kohta, milles kasutatakse vähendamiskava vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 59 lõike 1 punktile b või erandit vastavalt sama direktiivi artikli 59 lõikele 2 või 3. Nii saab komisjon teada, kas ja mil määral võib direktiivi 2010/75/EL rakendamine olla mõjutatud.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid teevad direktiivi 2010/75/EL II, III ja IV peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta (iga käitise kohta eraldi), v.a jäätmepõletus- ja -koospõletustehased, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis, komisjonile kättesaadavaks I lisa kohase teabe samas lisas esitatud vormis.

Jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis, ja direktiivi 2010/75/EL V peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta teevad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks II lisa kohase teabe samas lisas esitatud vormis.

Liikmesriigid teatavad komisjonile I ja II lisa kohase teabe, kasutades ühtlustatud elektroonilist aruandlusvahendit, mille komisjon on kättesaadavaks teinud.

Artikkel 2

I lisa kohane teave esitatakse esimest korda aruandeaasta 2017 kohta, kui kõnealuses lisas ei ole ette nähtud teisiti. Nimetatud aruandeaasta kohta esitatakse teave hiljemalt 30. juuniks 2019. Järgmiste aruandeaastate kohta esitatakse I lisa kohane teave igal aastal üheksa kuu jooksul pärast aruandeaasta lõppu.

II lisa kohane teave esitatakse esimest korda aruandeaastate 2017 ja 2018 kohta. Nimetatud aruandeaastate kohta esitatakse teave hiljemalt 30. septembriks 2019. Järgmiste aruandeaastate kohta esitatakse II lisa kohane teave iga kolme aasta tagant üheksa kuu jooksul pärast viimase sellesse perioodi jääva aruandeaasta lõppu.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. august 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/795/EL, millega kehtestatakse sellise teabe tüüp, vorm ja esitamise sagedus, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) rakendamist käsitleva aruandluse jaoks (ELT L 349, 19.12.2012, lk 57).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11).

5

---

I LISA

Teave direktiivi 2010/75/EL II, III ja IV peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta [v.a jäätmepõletus- ja -koospõletustehased, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis]

Märkus. Liikmesriigid võivad märkida, millist teavet nad peavad konfidentsiaalseks, lisades põhjused, mille tõttu ei peaks komisjon seda teavet üldsusele kättesaadavaks tegema.

| 1.1. | Taustteave |
| --- | --- |

1.1.

Taustteave

Tüüp

Vorm

| 1.1.1. | Riigikood |
| --- | --- |

1.1.1.

Riigikood

Selle riigi kood, kus asuvad käitised või käitiste osad, mille kohta teave on esitatud.

| 1.1.2. | Aruandeaasta |
| --- | --- |

1.1.2.

Aruandeaasta

Kalendriaasta, mille kohta aruanne on koostatud.

| 1.2. | Teave kõigi direktiivi 2010/75/EL II peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta |
| --- | --- |

1.2.

Teave kõigi direktiivi 2010/75/EL II peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta

Tüüp

Vorm

| 1.2.1. | inspireId |
| --- | --- |

1.2.1.

inspireId

Käitise kordumatu tunnus, mis vastab direktiivi 2007/2/EÜ nõuetele.

| 1.2.2. | thematicId (1) |
| --- | --- |

1.2.2.

thematicId (1)

Temaatiline objektitunnus.

| 1.2.3. | pointGeometry |
| --- | --- |

1.2.3.

pointGeometry

Laius- ja pikkuskraad (käitise ligikaudse keskme koordinaadid) riikliku koordinaatide referentssüsteemi ETRS89 (2D)-EPSG:4258 alusel ja viie kümnendkoha täpsusega.

| 1.2.4. | Käitise nimi |
| --- | --- |

1.2.4.

Käitise nimi

Käitise ametlik nimetus, pärisnimi või üldkasutatav nimi.

| 1.2.5. | Seisund |
| --- | --- |

1.2.5.

Seisund

Käitise tegevusseisund.

| 1.2.6. | Pädev asutus |
| --- | --- |

1.2.6.

Pädev asutus

Direktiivi 2010/75/EL I lisa kohaldamisalasse kuuluvate tegevusvaldkondade puhul järgmis(t)e asutus(t)e nimi ja kontaktandmed:

| a) | pädev(ad) asutus(ed), kes vastutab/vastutavad kõnealuse direktiivi II peatüki raames lubade andmise eest; |
| --- | --- |

a)

pädev(ad) asutus(ed), kes vastutab/vastutavad kõnealuse direktiivi II peatüki raames lubade andmise eest;

| b) | pädev(ad) asutus(ed), kes vastutavad kõnealuse direktiivi II peatüki raames järelevalve eest. |
| --- | --- |

b)

pädev(ad) asutus(ed), kes vastutavad kõnealuse direktiivi II peatüki raames järelevalve eest.

| 1.2.7. | Läbiviidud tegevused |
| --- | --- |

1.2.7.

Läbiviidud tegevused

Märgitakse kõik direktiivi 2010/75/EL I lisa kohaldamisalasse kuuluvad tegevusvaldkonnad, millega on käitises tegeletud.

| 1.2.8. | PVT-järeldused |
| --- | --- |

1.2.8.

PVT-järeldused

Alates aruandeaastast 2018 märgitakse komisjoni rakendusotsused PVT-järelduste kohta, mida kohaldatakse käitise mis tahes tegevusvaldkondade suhtes.

| 1.2.9. | Direktiivi 2010/75/EL muud asjakohased peatükid |
| --- | --- |

1.2.9.

Direktiivi 2010/75/EL muud asjakohased peatükid

Märgitakse direktiivi 2010/75/EL peatükid, mida kohaldatakse käitise (või selle osa) suhtes.

| 1.2.10. | Lähteolukorra aruanne esitatud |
| --- | --- |

1.2.10.

Lähteolukorra aruanne esitatud

Märge selle kohta, kas direktiivi 2010/75/EL artikli 22 lõike 2 kohane lähteolukorra aruanne on pädevale asutusele esitatud.

| 1.2.11. | Luba antud |
| --- | --- |

1.2.11.

Luba antud

| a) | Märge selle kohta, kas direktiivi 2010/75/EL artikli 5 alusel on antud käitise käitamise luba. |
| --- | --- |

a)

Märge selle kohta, kas direktiivi 2010/75/EL artikli 5 alusel on antud käitise käitamise luba.

| b) | Internetiaadress(id), kus on luba/load üldsusele kättesaadavaks tehtud. |
| --- | --- |

b)

Internetiaadress(id), kus on luba/load üldsusele kättesaadavaks tehtud.

| c) | Alates aruandeaastast 2018 juhul, kui direktiivi 2010/75/EL artikli 5 alusel ei ole luba antud, lisatakse võetud täitemeetmete kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

Alates aruandeaastast 2018 juhul, kui direktiivi 2010/75/EL artikli 5 alusel ei ole luba antud, lisatakse võetud täitemeetmete kirjeldus.

| 1.2.12. | Loatingimuste läbivaatamine |
| --- | --- |

1.2.12.

Loatingimuste läbivaatamine

| a) | Märge selle kohta, kas loatingimused on läbi vaadatud kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikega 3. |
| --- | --- |

a)

Märge selle kohta, kas loatingimused on läbi vaadatud kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikega 3.

| b) | Vajaduse korral kuupäev, mil loatingimusi ajakohastati kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikega 3. |
| --- | --- |

b)

Vajaduse korral kuupäev, mil loatingimusi ajakohastati kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikega 3.

| 1.2.13. | Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõike 4 kohane PVT-erand |
| --- | --- |

1.2.13.

Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõike 4 kohane PVT-erand

Käitiste puhul, mille loa tingimused on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikega 3 läbi vaadatud, märge selle kohta, kas on tehtud erand nimetatud direktiivi artikli 15 lõike 4 alusel.

Alates aruandeaastast 2018 juhul, kui erand on tehtud, järgmine teave:

| a) | internetiaadress, kus on üldsusele kättesaadavaks tehtud erandi konkreetsed põhjused kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 24 lõike 2 punktiga f; |
| --- | --- |

a)

internetiaadress, kus on üldsusele kättesaadavaks tehtud erandi konkreetsed põhjused kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 24 lõike 2 punktiga f;

| b) | komisjoni rakendusotsus PVT-järelduste kohta, millest erand on tehtud; |
| --- | --- |

b)

komisjoni rakendusotsus PVT-järelduste kohta, millest erand on tehtud;

| c) | PVTga saavutatav heitetase (PVT-HT), millest erand on tehtud; |
| --- | --- |

c)

PVTga saavutatav heitetase (PVT-HT), millest erand on tehtud;

| d) | vajaduse korral erandi kestus. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral erandi kestus.

| 1.2.14. | Rangemad loatingimused |
| --- | --- |

1.2.14.

Rangemad loatingimused

Alates aruandeaastast 2018 käitiste puhul, mille loa tingimused on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikega 3 läbi vaadatud, märge selle kohta, kas loaga on kehtestatud rangemad heite piirväärtused kui PVT-HT vahemiku alampiir, lisades järgmise teabe:

| a) | kohaldatavad komisjoni rakendusotsused PVT-järelduste kohta; |
| --- | --- |

a)

kohaldatavad komisjoni rakendusotsused PVT-järelduste kohta;

| b) | kohaldatav PVT-HT; |
| --- | --- |

b)

kohaldatav PVT-HT;

| c) | kas rangemad heite piirväärtused kehtestati direktiivi 2010/75/EL artikli 14 lõike 4 või artikli 18 või mõlema sätte alusel. |
| --- | --- |

c)

kas rangemad heite piirväärtused kehtestati direktiivi 2010/75/EL artikli 14 lõike 4 või artikli 18 või mõlema sätte alusel.

| 1.2.15. | Tegevuskoha külastused (järelevalve) |
| --- | --- |

1.2.15.

Tegevuskoha külastused (järelevalve)

| a) | Pädeva asutuse poolt aruandeaastal tootmiskäitises tehtud tegevuskoha külastuste arv. |
| --- | --- |

a)

Pädeva asutuse poolt aruandeaastal tootmiskäitises tehtud tegevuskoha külastuste arv.

| b) | Alates aruandeaastast 2018 eriotstarbeline internetiaadress, kus on tegevuskoha viimase külastuse aruanne, või üldine internetiaadress, kus on selgitatud, kuidas pääseb üldsus üksikutele tegevuskoha külastuste aruannetele ligi kooskõlas artikli 23 lõike 6 teise lõiguga. |
| --- | --- |

b)

Alates aruandeaastast 2018 eriotstarbeline internetiaadress, kus on tegevuskoha viimase külastuse aruanne, või üldine internetiaadress, kus on selgitatud, kuidas pääseb üldsus üksikutele tegevuskoha külastuste aruannetele ligi kooskõlas artikli 23 lõike 6 teise lõiguga.

| 1.2.16. | Heiteseireandmed |
| --- | --- |

1.2.16.

Heiteseireandmed

Alates aruandeaastast 2018 märge selle kohta, kuidas on heiteseire tulemused tehtud üldsusele kättesaadavaks vastavalt artikli 24 lõike 3 punktile b, sh internetiaadress, kui selleks on loodud veebisaidid.

| 1.2.17. | eSPIRSi kohane tunnus |
| --- | --- |

1.2.17.

eSPIRSi kohane tunnus

Alates aruandeaastast 2018 juhul, kui käitis kuulub direktiivi 2012/18/EL kohaldamisalasse, käitise asukohaks oleva üksuse tunnus (eSPIRSi kohane tunnus) Seveso käitiste kohta teabe saamise süsteemis (Seveso Plants Information Retrieval System). Valikuline.

| 1.2.18. | Heitkogustega kauplemise süsteemi kohane tunnus |
| --- | --- |

1.2.18.

Heitkogustega kauplemise süsteemi kohane tunnus

Alates aruandeaastast 2018 juhul, kui käitis kuulub täielikult või osaliselt direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse, kõnealuse direktiivi kohases aruandluses kasutatav tunnus. Valikuline.

| 1.2.19. | Märkused |
| --- | --- |

1.2.19.

Märkused

Muu asjakohane teave. Valikuline.

| 1.3. | Lisateave suurte põletusseadmete kohta, mis kuuluvad direktiivi 2010/75/EL III peatüki kohaldamisalasse, ning jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, mille võimsus on vähemalt kaks tonni tunnis ja mis kuuluvad nimetatud direktiivi IV peatüki kohaldamisalasse (2) |
| --- | --- |

1.3.

Lisateave suurte põletusseadmete kohta, mis kuuluvad direktiivi 2010/75/EL III peatüki kohaldamisalasse, ning jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, mille võimsus on vähemalt kaks tonni tunnis ja mis kuuluvad nimetatud direktiivi IV peatüki kohaldamisalasse (2)

Tüüp

Vorm

Üldandmed

| 1.3.1.a. | inspireId |
| --- | --- |

1.3.1.a.

inspireId

Kordumatu tunnus, mis vastab direktiivi 2007/2/EÜ nõuetele, mida on täpsustatud määruses (EL) nr 1089/2010, eriti selle muudetud versiooni IV lisa punktis 8.

| 1.3.1 b. | thematicId (3) |
| --- | --- |

1.3.1 b.

thematicId (3)

Temaatiline objektitunnus.

| 1.3.1.c. | pointGeometry |
| --- | --- |

1.3.1.c.

pointGeometry

Laius- ja pikkuskraad (seadme või tehase ligikaudse keskme koordinaadid) riikliku koordinaatide referentssüsteemi ETRS89 (2D)-EPSG:4258 alusel ja viie kümnendkoha täpsusega.

| 1.3.1.d. | Seadme või tehase nimi |
| --- | --- |

1.3.1.d.

Seadme või tehase nimi

Seadme või tehase ametlik nimetus või päris- või üldkasutatav nimi.

| 1.3.1.e. | Seisund |
| --- | --- |

1.3.1.e.

Seisund

Seadme või tehase tegevusseisund.

Teave suurte põletusseadmete kohta

| 1.3.2.a. | Summaarne nimisoojusvõimsus |
| --- | --- |

1.3.2.a.

Summaarne nimisoojusvõimsus

Suure põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus.

| 1.3.2.b. | Direktiivi 2010/75/EL kohased erandid |
| --- | --- |

1.3.2.b.

Direktiivi 2010/75/EL kohased erandid

Üksikasjad direktiivi 2010/75/EL artiklites 31–35 sätestatud erandite kohta, mis on suure põletusseadme suhtes tehtud.

| 1.3.2.c. | Märkused |
| --- | --- |

1.3.2.c.

Märkused

Muu asjakohane teave. Valikuline.

Teave jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, mille nimivõimsus on vähemalt kaks tonni tunnis

| 1.3.3.a. | Kogunimivõimsus |
| --- | --- |

1.3.3.a.

Kogunimivõimsus

Jäätmepõletus- või -koospõletustehase kogunimivõimsus.

| 1.3.3.b. | Ohtlike jäätmete põletamiseks lubatud võimsus |
| --- | --- |

1.3.3.b.

Ohtlike jäätmete põletamiseks lubatud võimsus

Ohtlike jäätmete põletamiseks ja koospõletamiseks lubatud koguvõimsus.

| 1.3.3.c. | Tavajäätmete põletamiseks lubatud võimsus |
| --- | --- |

1.3.3.c.

Tavajäätmete põletamiseks lubatud võimsus

Tavajäätmete põletamiseks ja koospõletamiseks lubatud koguvõimsus.

| 1.3.3.d. | Direktiivi 2010/75/EL artikli 46 lõige 2 heitekontrollimeetmete kohta |
| --- | --- |

1.3.3.d.

Direktiivi 2010/75/EL artikli 46 lõige 2 heitekontrollimeetmete kohta

Alates aruandeaastast 2018 märge selle kohta, kas:

| a) | tehases eralduvast soojusest üle 40 % tekib ohtlike jäätmete põletamisel; |
| --- | --- |

a)

tehases eralduvast soojusest üle 40 % tekib ohtlike jäätmete põletamisel;

| b) | tehas põletab koos töötlemata segaolmejäätmeid. |
| --- | --- |

b)

tehas põletab koos töötlemata segaolmejäätmeid.

| 1.3.3.e. | Eritingimused |
| --- | --- |

1.3.3.e.

Eritingimused

| a) | Märge selle kohta, kas direktiivi 2010/75/EL artikli 51 alusel on lubatud muuta käitamistingimusi. |
| --- | --- |

a)

Märge selle kohta, kas direktiivi 2010/75/EL artikli 51 alusel on lubatud muuta käitamistingimusi.

| b) | Vajaduse korral täpsem teave selle kohta, millist laadi muudatus on käitamistingimustes lubatud teha. |
| --- | --- |

b)

Vajaduse korral täpsem teave selle kohta, millist laadi muudatus on käitamistingimustes lubatud teha.

| c) | Alates aruandeaastast 2018 vajaduse korral:






  i) | internetiaadress, kus on käitamistingimusi sisaldav luba; |
| --- | --- | --- |

c)

Alates aruandeaastast 2018 vajaduse korral:

i)

internetiaadress, kus on käitamistingimusi sisaldav luba;

| ii) | internetiaadress, kus on tehtud üldsusele kättesaadavaks tegevuskoha viimase külastuse aruanne vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 23 lõikele 6, või internetiaadress, millel on selgitatud, kuidas pääseb üldsus sellele aruandele ligi. |
| --- | --- |

ii)

internetiaadress, kus on tehtud üldsusele kättesaadavaks tegevuskoha viimase külastuse aruanne vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 23 lõikele 6, või internetiaadress, millel on selgitatud, kuidas pääseb üldsus sellele aruandele ligi.

| 1.3.3.f. | Avalikustamine |
| --- | --- |

1.3.3.f.

Avalikustamine

Alates aruandeaastast 2018 märge selle kohta, kuidas on direktiivi 2010/75/EL artikli 55 lõikes 2 osutatud teave tehtud üldsusele kättesaadavaks, sh internetiaadress, kui selleks on loodud veebisaidid.

| 1.3.3.g. | Märkused |
| --- | --- |

1.3.3.g.

Märkused

Muu asjakohane teave. Valikuline.

| 1.4. | Teave olukorras, kus tööstusheidete direktiivi kohaldamisalasse kuuluv käitis on seotud objektiga (4) või on sellega sama |
| --- | --- |

1.4.

Teave olukorras, kus tööstusheidete direktiivi kohaldamisalasse kuuluv käitis on seotud objektiga (4) või on sellega sama

Tüüp

Vorm

| 1.4.1. | inspireId |
| --- | --- |

1.4.1.

inspireId

Objekti kordumatu tunnus, mis vastab direktiivi 2007/2/EÜ nõuetele.

| 1.4.2. | thematicId (5) |
| --- | --- |

1.4.2.

thematicId (5)

Temaatiline objektitunnus.

| 1.4.3. | riverBasinDistrict |
| --- | --- |

1.4.3.

riverBasinDistrict

Vooluveekogu valglapiirkonnale antud koodidentifikaator ja/või nimi.

| 1.4.4. | Geomeetria |
| --- | --- |

1.4.4.

Geomeetria

Laius- ja pikkuskraad (objekti ligikaudse keskme koordinaadid) riikliku koordinaatide referentssüsteemi ETRS89 (2D)-EPSG:4258 alusel ja viie kümnendkoha täpsusega.

| 1.4.5. | Funktsioon |
| --- | --- |

1.4.5.

Funktsioon

Tegevusvaldkonnad, millega objektis tegeletakse. Funktsiooni kirjeldab objekti tegevus, mida väljendatakse NACE-koodiga.

| 1.4.6. | Objekti nimi |
| --- | --- |

1.4.6.

Objekti nimi

Objekti ametlik nimetus või päris- või üldkasutatav nimi.

| 1.4.7. | Seisund |
| --- | --- |

1.4.7.

Seisund

Objekti tegevusseisund.

| 1.4.8. | Märkused |
| --- | --- |

1.4.8.

Märkused

Muu asjakohane teave. Valikuline.

---

(1)  Sellel väljal on INSPIRE raames vastenduskordaja 0–1

(2)  Jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, mille võimsus on kaks kuni kolm tonni tunnis, tuleb andmed esitada alates aruandeaastast 2018.

(3)  Sellel väljal on INSPIRE raames vastenduskordaja 0–1.

(4)  Määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaldamisalasse kuuluv objekt, mis on määruse (EL) nr 1089/2010 IV lisa punktis 8.2.1 määratletud kui tootmisrajatis järgmiselt: „üks (või enam) samas kohas asuv käitis, mida käitab sama füüsiline või juriidiline isik, mis on projekteeritud, ehitatud või paigaldatud konkreetsete tootmis- või tööstuseesmärkide täitmiseks ning mis on varustatud tervikliku taristu, kõigi seadmete ja materjalidega.

(5)  Sellel väljal on INSPIRE raames vastenduskordaja 0–1.

---

II LISA

Teave jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis, ning direktiivi 2010/75/EL V peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta

| 2.1. | Jäätmepõletus- või -koospõletustehased, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis |
| --- | --- |

2.1.

Jäätmepõletus- või -koospõletustehased, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis

Viide kõnealuste käitiste loendile, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 55 lõikega 3.

| 2.2. | Direktiivi 2010/75/EL V peatüki kohaldamisalasse kuuluvad käitised (orgaanilisi lahusteid kasutavad käitised) |
| --- | --- |

2.2.

Direktiivi 2010/75/EL V peatüki kohaldamisalasse kuuluvad käitised (orgaanilisi lahusteid kasutavad käitised)

| a) | Direktiivi 2010/75/EL V peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste koguarv. |
| --- | --- |

a)

Direktiivi 2010/75/EL V peatüki kohaldamisalasse kuuluvate käitiste koguarv.

| b) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 59 lõike 1 punktile b vastavate käitiste koguarv. |
| --- | --- |

b)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 59 lõike 1 punktile b vastavate käitiste koguarv.

| c) | Selliste käitiste arv, mille suhtes on tehtud erand vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 59 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

Selliste käitiste arv, mille suhtes on tehtud erand vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 59 lõikele 2.

| d) | Selliste käitiste arv, mille suhtes on tehtud erand vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 59 lõikele 3. |
| --- | --- |

d)

Selliste käitiste arv, mille suhtes on tehtud erand vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 59 lõikele 3.

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/48

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1136,

10. august 2018,

mis käsitleb riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses riskiga, et kõrge patogeensusega linnugripiviirus võib levida metslindudelt kodulindudele

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 5243 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 3 ja artikli 63 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp ehk linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse viiruse virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid nähte, samas põhjustab kõrge patogeensusega vorm enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealusel haigusel võib olla tõsine mõju kodu- ja metslindude tervisele ja kodulinnukasvatuse tasuvusele. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp ehk linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse viiruse virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid nähte, samas põhjustab kõrge patogeensusega vorm enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealusel haigusel võib olla tõsine mõju kodu- ja metslindude tervisele ja kodulinnukasvatuse tasuvusele.

| (2) | Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes ja teatavad ennetusmeetmed linnugripi seireks ja varaseks avastamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes ja teatavad ennetusmeetmed linnugripi seireks ja varaseks avastamiseks.

| (3) | Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on madala patogeensusega linnugripi looduslikud peremeesorganismid, kes kannavad hooajalise rändeliikumise ajal viirust edasi ilma, et see neil avalduks. Alates 2005. aastast on kõrge patogeensusega linnugripi (KPLG) alatüübi H5 viirused olnud võimeline nakatama rändlinde, kes võivad levitada viirusi kaugele teistele mandritele. |
| --- | --- |

(3)

Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on madala patogeensusega linnugripi looduslikud peremeesorganismid, kes kannavad hooajalise rändeliikumise ajal viirust edasi ilma, et see neil avalduks. Alates 2005. aastast on kõrge patogeensusega linnugripi (KPLG) alatüübi H5 viirused olnud võimeline nakatama rändlinde, kes võivad levitada viirusi kaugele teistele mandritele.

| (4) | Linnugripi viiruste ja eelkõige kõrge patogeensusega linnugripi viiruste esinemine metslindude seas kujutab endast jätkuvat ohtu kõnealuste viiruste otseseks ja kaudseks sissetoomiseks kasvandustesse, kus peetakse kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde, eriti lindude rände ajal, ning on oht, et viirused levivad nakatunud lindudega kasvandustest muudesse kasvandustesse ning põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju. |
| --- | --- |

(4)

Linnugripi viiruste ja eelkõige kõrge patogeensusega linnugripi viiruste esinemine metslindude seas kujutab endast jätkuvat ohtu kõnealuste viiruste otseseks ja kaudseks sissetoomiseks kasvandustesse, kus peetakse kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde, eriti lindude rände ajal, ning on oht, et viirused levivad nakatunud lindudega kasvandustest muudesse kasvandustesse ning põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14. septembril 2017 vastu põhjaliku linnugrippi käsitleva teadusliku arvamuse, (2) milles kinnitati, et rangetel bioohutusmeetmetel on tähtis osa selles, et ära hoida kõrge patogeensusega linnugripi viiruste levikut metslindudelt kodulindudele ja muudele tehistingimustes peetavatele lindudele (EFSA 2017. aasta arvamus). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14. septembril 2017 vastu põhjaliku linnugrippi käsitleva teadusliku arvamuse, (2) milles kinnitati, et rangetel bioohutusmeetmetel on tähtis osa selles, et ära hoida kõrge patogeensusega linnugripi viiruste levikut metslindudelt kodulindudele ja muudele tehistingimustes peetavatele lindudele (EFSA 2017. aasta arvamus).

| (6) | EFSA 2017. aasta arvamuses loetletakse kõige olulisemad bioohutusvõtted, mida tuleb pidevalt täita kodulinnukasvandustes, sealhulgas väikestes põllumajandusettevõtetes. Arvamuses märgitakse, et kodulinnukasvanduste puhul kehtivad teatavad üldised bioohutusvõtted, kuid parima kaitse saavutamiseks tuleb eksperdinõule tuginedes võtta arvesse iga kasvanduse erijooni. |
| --- | --- |

(6)

EFSA 2017. aasta arvamuses loetletakse kõige olulisemad bioohutusvõtted, mida tuleb pidevalt täita kodulinnukasvandustes, sealhulgas väikestes põllumajandusettevõtetes. Arvamuses märgitakse, et kodulinnukasvanduste puhul kehtivad teatavad üldised bioohutusvõtted, kuid parima kaitse saavutamiseks tuleb eksperdinõule tuginedes võtta arvesse iga kasvanduse erijooni.

| (7) | EFSA 2017. aasta arvamuses hinnati ohtusid, mis võivad põhjustada kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levikut kodulinnukasvandustesse ja määratleti sellised ohud, nagu näiteks kodupartide ja -hanede pidamine koos muude kodulinnuliikidega, ning teatavad ohtudega seotud tegevusalad, nagu näiteks kodulindude pidamine uluklinnuvarude taastootmiseks, ning tehti ettepanekud selliste ohtude vähendamiseks. |
| --- | --- |

(7)

EFSA 2017. aasta arvamuses hinnati ohtusid, mis võivad põhjustada kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levikut kodulinnukasvandustesse ja määratleti sellised ohud, nagu näiteks kodupartide ja -hanede pidamine koos muude kodulinnuliikidega, ning teatavad ohtudega seotud tegevusalad, nagu näiteks kodulindude pidamine uluklinnuvarude taastootmiseks, ning tehti ettepanekud selliste ohtude vähendamiseks.

| (8) | EFSA 2017. aasta arvamuses esitati järeldus, et metslindude passiivne seire on kõige tõhusam vahend kõrge patogeensusega linnugripi viiruste esinemise varajaseks avastamiseks metslindude seas, kelle puhul kõrge patogeensusega linnugripi viirused põhjustavad suremust, ning soovitati metslindude sihtliikidelt proovide võtmist ja laboris analüüsimist. Euroopa Toiduohutusamet avaldas seejärel metslindude sihtliikide loetelu oma linnugripi alases teaduslikus aruandes, mis kiideti heaks 18. detsembril 2017 (3). |
| --- | --- |

(8)

EFSA 2017. aasta arvamuses esitati järeldus, et metslindude passiivne seire on kõige tõhusam vahend kõrge patogeensusega linnugripi viiruste esinemise varajaseks avastamiseks metslindude seas, kelle puhul kõrge patogeensusega linnugripi viirused põhjustavad suremust, ning soovitati metslindude sihtliikidelt proovide võtmist ja laboris analüüsimist. Euroopa Toiduohutusamet avaldas seejärel metslindude sihtliikide loetelu oma linnugripi alases teaduslikus aruandes, mis kiideti heaks 18. detsembril 2017 (3).

| (9) | 22. märtsil 2018 heaks kiidetud EFSA teaduslikus aruandes (4) on märgitud, et seni ei ole teada, et inimesi oleks nakatunud viirusesse A(H5N8) ega ka hiljuti tekkinud viirustesse A(H5N5) ja A(H5N6), mis kuuluvad viiruse A(H5) monofüleetilisse rühma 2.3.4.4 ja mille ümberkorraldatud genoom sisaldab kohalikelt Euroopa viirustelt pärit geeni N5 või N6. Viiruseid A(H5N8), A(H5N5) ja A(H5N6) peetakse valdavalt linnuliikidele kohanenud viirusteks. |
| --- | --- |

(9)

22. märtsil 2018 heaks kiidetud EFSA teaduslikus aruandes (4) on märgitud, et seni ei ole teada, et inimesi oleks nakatunud viirusesse A(H5N8) ega ka hiljuti tekkinud viirustesse A(H5N5) ja A(H5N6), mis kuuluvad viiruse A(H5) monofüleetilisse rühma 2.3.4.4 ja mille ümberkorraldatud genoom sisaldab kohalikelt Euroopa viirustelt pärit geeni N5 või N6. Viiruseid A(H5N8), A(H5N5) ja A(H5N6) peetakse valdavalt linnuliikidele kohanenud viirusteks.

| (10) | Veel on EFSA 2017. aasta arvamuses märgitud, et teatavas epidemioloogilises olukorras võib olla asjakohane, et liikmesriik tugevdab ajutiselt teatavaid ennetusmeetmeid sellise koha ümbruses, kus on leidnud kinnitust kõrge patogeensusega linnugripi viiruse nakkuse esinemine kas metslinnul või metslinnu väljaheites; seda tuleb teha eelkõige selleks, et hinnata, kas viirus on levinud linnukasvandusse ja kas on võetud piisavaid bioohutusmeetmeid viiruse sissetoomise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Veel on EFSA 2017. aasta arvamuses märgitud, et teatavas epidemioloogilises olukorras võib olla asjakohane, et liikmesriik tugevdab ajutiselt teatavaid ennetusmeetmeid sellise koha ümbruses, kus on leidnud kinnitust kõrge patogeensusega linnugripi viiruse nakkuse esinemine kas metslinnul või metslinnu väljaheites; seda tuleb teha eelkõige selleks, et hinnata, kas viirus on levinud linnukasvandusse ja kas on võetud piisavaid bioohutusmeetmeid viiruse sissetoomise ärahoidmiseks.

| (11) | Linnugripi viirusega kõige ohustatumate linnupopulatsioonidega tegelemiseks ja käesolevas otsuses sätestatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks võtta teatavaid linnukasvandustele suunatud ennetusmeetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Linnugripi viirusega kõige ohustatumate linnupopulatsioonidega tegelemiseks ja käesolevas otsuses sätestatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks võtta teatavaid linnukasvandustele suunatud ennetusmeetmeid.

| (12) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2017/263 (5) on sätestatud riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmed, millega saab vähendada riski, et kõrge patogeensusega linnugripiviirused levivad metslindudelt kodulindudele, milleks takistatakse nende linnupopulatsioonide vahelisi otseseid ja kaudseid kokkupuuteid; samuti on seal sätestatud, et liikmesriigid peavad määrama oma territooriumil kindlaks need alad, kus on eriti suur risk kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levimiseks kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavatesse kasvandustesse (edaspidi „suure riskiga piirkonnad“), võttes muu hulgas arvesse epidemioloogilist olukorda ja täpsustatud riskitegureid. Kõnealust rakendusotsust kohaldati kuni 30. juunini 2018. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2017/263 (5) on sätestatud riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmed, millega saab vähendada riski, et kõrge patogeensusega linnugripiviirused levivad metslindudelt kodulindudele, milleks takistatakse nende linnupopulatsioonide vahelisi otseseid ja kaudseid kokkupuuteid; samuti on seal sätestatud, et liikmesriigid peavad määrama oma territooriumil kindlaks need alad, kus on eriti suur risk kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levimiseks kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavatesse kasvandustesse (edaspidi „suure riskiga piirkonnad“), võttes muu hulgas arvesse epidemioloogilist olukorda ja täpsustatud riskitegureid. Kõnealust rakendusotsust kohaldati kuni 30. juunini 2018. aastal.

| (13) | Rakendusotsuses (EL) 2017/263 sätestatud meetmed tuleks seega läbi vaadata, võttes arvesse jooksvat epidemioloogilist olukorda kodulindude, muude tehistingimustes peetavate lindude ja metslindude seas liidus ja kõnealuse riskiga seotud kolmandates riikides, EFSA 2017. aasta arvamust ja sellele järgnenud teaduslikke aruandeid linnugripi kohta ning liikmesriikide kogemusi, mis on saadud seoses kõnealuses määruses sätestatud meetmete rakendamisega. |
| --- | --- |

(13)

Rakendusotsuses (EL) 2017/263 sätestatud meetmed tuleks seega läbi vaadata, võttes arvesse jooksvat epidemioloogilist olukorda kodulindude, muude tehistingimustes peetavate lindude ja metslindude seas liidus ja kõnealuse riskiga seotud kolmandates riikides, EFSA 2017. aasta arvamust ja sellele järgnenud teaduslikke aruandeid linnugripi kohta ning liikmesriikide kogemusi, mis on saadud seoses kõnealuses määruses sätestatud meetmete rakendamisega.

| (14) | Kuna kõrge patogeensusega linnugripiviirusse nakatunud metslinnud põhjustavad jätkuvat ohtu ning jätkuvalt on taudi puhkemise risk kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavates kasvandustes, tuleks käesolevas otsuses kehtestada ajakohastatud meetmed, mille puhul on arvesse võetud rakendusotsuse (EL) 2017/263 läbivaatamise tulemusi. |
| --- | --- |

(14)

Kuna kõrge patogeensusega linnugripiviirusse nakatunud metslinnud põhjustavad jätkuvat ohtu ning jätkuvalt on taudi puhkemise risk kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavates kasvandustes, tuleks käesolevas otsuses kehtestada ajakohastatud meetmed, mille puhul on arvesse võetud rakendusotsuse (EL) 2017/263 läbivaatamise tulemusi.

| (15) | Rakendusotsuse (EL) 2017/263 rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et on vaja teha teatavaid erandeid riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmetest, et liikmesriigid saaksid kohandada oma meetmeid vastavalt epidemioloogilise olukorra muutumisele. |
| --- | --- |

(15)

Rakendusotsuse (EL) 2017/263 rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et on vaja teha teatavaid erandeid riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmetest, et liikmesriigid saaksid kohandada oma meetmeid vastavalt epidemioloogilise olukorra muutumisele.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Seoses riskiga, et metslinnud võivad levitada kõrge patogeensusega linnugrippi linnukasvandustesse, sätestatakse käesolevas otsuses riskimaandamismeetmed, teatavad tugevdatud bioohutusmeetmed ja varase avastamise süsteemid ning meetmed, mille abil suurendatakse linnukasvanduste omanike ning teiste kodulindude sektoris hõlmatud inimeste teadlikkust sellistest riskidest ning vajadusest rakendada või tugevdada ettevõtete bioohutusmeetmeid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva otsuse kohaldamisel kehtivad direktiivi 2005/94/EÜ artiklis 2 esitatud mõisted.

Artikkel 3

Kõrge patogeensusega linnugripi viiruste leviku suure riskiga piirkondade kindlaksmääramine

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks oma territooriumi osad, kus on eriti suur risk kõrge patogeensusega linnugripi viiruste levimiseks linnukasvandustesse (edaspidi „suure riskiga piirkonnad“), võttes arvesse:

| a) | kõrge patogeensusega linnugripi viiruste linnukasvandustesse sissetoomise riskitegureid, eriti






  i) | linnukasvanduste paiknemist liikmesriikide sellistes piirkondades, kus on lindude rändeteed või puhkekohad rändeteedel pärast liitu saabumist, eelkõige kirde- ja idapiirkonna rändeteedel; |
| --- | --- | --- |

a)

kõrge patogeensusega linnugripi viiruste linnukasvandustesse sissetoomise riskitegureid, eriti

i)

linnukasvanduste paiknemist liikmesriikide sellistes piirkondades, kus on lindude rändeteed või puhkekohad rändeteedel pärast liitu saabumist, eelkõige kirde- ja idapiirkonna rändeteedel;

| ii) | linnukasvanduste lähedust niisketele aladele, tiikidele, soodele, järvedele, jõgedele või merele, kus rändlinnud, eelkõige hanelised ja kurvitsalised, võivad koguneda ja teha vahepeatusi; |
| --- | --- |

ii)

linnukasvanduste lähedust niisketele aladele, tiikidele, soodele, järvedele, jõgedele või merele, kus rändlinnud, eelkõige hanelised ja kurvitsalised, võivad koguneda ja teha vahepeatusi;

| iii) | linnukasvanduse paiknemist piirkonnas, kus rändlindude ja eriti veelindude asustustihedus on suur; |
| --- | --- |

iii)

linnukasvanduse paiknemist piirkonnas, kus rändlindude ja eriti veelindude asustustihedus on suur;

| iv) | kodulindude pidamist välitingimustes, kus metslindude ja kodulindude vahelisi kokkupuuteid ei ole võimalik piisaval määral ära hoida; |
| --- | --- |

iv)

kodulindude pidamist välitingimustes, kus metslindude ja kodulindude vahelisi kokkupuuteid ei ole võimalik piisaval määral ära hoida;

| v) | praeguseid ja varasemaid avastatud kõrge patogeensusega linnugripi viiruste nakkusi kodulindudel, muudel tehistingimustes peetavatel lindudel ja metslindudel; |
| --- | --- |

v)

praeguseid ja varasemaid avastatud kõrge patogeensusega linnugripi viiruste nakkusi kodulindudel, muudel tehistingimustes peetavatel lindudel ja metslindudel;

| b) | riskitegureid kõrge patogeensusega linnugripi viiruste levimiseks linnukasvanduste siseselt ja nende vahel, eelkõige juhul kui:






  i) | linnukasvandus paikneb kohas, kus selliste kasvanduste, eriti välipidamisega hane-, pardi- ja muude kodulindude kasvanduste tihedus on suur; |
| --- | --- | --- |

b)

riskitegureid kõrge patogeensusega linnugripi viiruste levimiseks linnukasvanduste siseselt ja nende vahel, eelkõige juhul kui:

i)

linnukasvandus paikneb kohas, kus selliste kasvanduste, eriti välipidamisega hane-, pardi- ja muude kodulindude kasvanduste tihedus on suur;

| ii) | kodulindude veokite ja inimeste liikumissagedus ettevõtte sees ja ühest ettevõttest teise on suur ning kui muud otsesed ja kaudsed kontaktid kasvanduste vahel on sagedased; |
| --- | --- |

ii)

kodulindude veokite ja inimeste liikumissagedus ettevõtte sees ja ühest ettevõttest teise on suur ning kui muud otsesed ja kaudsed kontaktid kasvanduste vahel on sagedased;

| c) | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste korraldatavaid riskihindamisi ja teaduslikku nõustamist seoses metslindude kaudu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse olulisusega; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste korraldatavaid riskihindamisi ja teaduslikku nõustamist seoses metslindude kaudu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse olulisusega;

| d) | direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud seireprogrammide tulemusi. |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud seireprogrammide tulemusi.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kodulindude valdkonnaga seotud sidusrühmi, sealhulgas väikesi kasvandusi, teavitatakse kõige sobivamal viisil lõike 1 kohaselt määratletud suure riskiga piirkondade paiknemisest.

3.   Liikmesriigid jälgivad ja vaatavad korrapäraselt läbi suure riskiga piirkondade ulatust ja paiknemist.

Artikkel 4

Riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmed

1.   Liikmesriigid jälgivad pidevalt epidemioloogilist olukorda oma territooriumil, arvestades kodulindude, muude tehistingimustes peetavate lindude ja metslindude seas teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides avastatud kõrge patogeensusega linnugripist tulenevat riski, ning ka artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud riskihindamist.

2.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid ja teostatavaid meetmeid, et vähendada suure riskiga piirkondades kõrge patogeensusega linnugripi viiruste levikut metslindudelt kodulindudele.

3.   Riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmeid võetakse eesmärgiga, et ära hoida metslindude, eelkõige ränd-veelindude otseseid ja kaudseid kokkupuuteid kodulindudega, eelkõige partide ja hanedega.

4.   Sõltuvalt lõikes 1 osutatud epidemioloogilise olukorra hinnangust keelavad liikmesriigid suure riskiga piirkondades järgmise tegevuse:

| a) | partide ja hanede pidamine koos teiste kodulindudega, välja arvatud juhul, kui






  i) | viiruse sissetoomise oht on vähene tänu kasvanduse erijoontele ja võetud riskivähendusmeetmetele, mida pädev asutus peab piisavaks või |
| --- | --- | --- |

a)

partide ja hanede pidamine koos teiste kodulindudega, välja arvatud juhul, kui

i)

viiruse sissetoomise oht on vähene tänu kasvanduse erijoontele ja võetud riskivähendusmeetmetele, mida pädev asutus peab piisavaks või

| ii) | pädev asutus kasutab kodulindude liike (välja arvatud pardid ja haned) oma tingimustel sentinellindudena; |
| --- | --- |

ii)

pädev asutus kasutab kodulindude liike (välja arvatud pardid ja haned) oma tingimustel sentinellindudena;

| b) | kodulindude pidamine välitingimustes, välja arvatud juhul, kui






  i) | kodulinnud on kaitstud metslindudega kokkupuute eest võrkude, katuste või rõhtselt paikneva kanga või muu asjakohase vahendiga või |
| --- | --- | --- |

b)

kodulindude pidamine välitingimustes, välja arvatud juhul, kui

i)

kodulinnud on kaitstud metslindudega kokkupuute eest võrkude, katuste või rõhtselt paikneva kanga või muu asjakohase vahendiga või

| ii) | kodulindudele antakse neile ette nähtud sööta ja jooki sisetingimustes või varikatuse all, mis takistab piisavalt metslindude ligipääsu ja hoiab ära metslindude kokkupuute kodulindudele mõeldud sööda ja veega; |
| --- | --- |

ii)

kodulindudele antakse neile ette nähtud sööta ja jooki sisetingimustes või varikatuse all, mis takistab piisavalt metslindude ligipääsu ja hoiab ära metslindude kokkupuute kodulindudele mõeldud sööda ja veega;

| c) | välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamine kodulindude jaoks, välja arvatud juhul, kui see on vajalik teatavate kodulindude heaolu seisukohast ja kui kodulinnud on piisavalt kaitstud metslindude eest; |
| --- | --- |

c)

välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamine kodulindude jaoks, välja arvatud juhul, kui see on vajalik teatavate kodulindude heaolu seisukohast ja kui kodulinnud on piisavalt kaitstud metslindude eest;

| d) | kodulindudele vee varumine metslindudele ligipääsetavatest pinnaveekogudest, välja arvatud juhul, kui vett töödeldakse nii, et on tagatud linnugripi viiruste toimetuks muutmine; |
| --- | --- |

d)

kodulindudele vee varumine metslindudele ligipääsetavatest pinnaveekogudest, välja arvatud juhul, kui vett töödeldakse nii, et on tagatud linnugripi viiruste toimetuks muutmine;

| e) | kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomine turgudele, näitustele, väljapanekutele ja kultuurisündmustele, välja arvatud juhul, kui selliseid üritusi korraldatakse ja juhitakse nii, et on vähendatud miinimumini viiruse leviku oht võimalike nakatunud lindudega teistele lindudele; |
| --- | --- |

e)

kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomine turgudele, näitustele, väljapanekutele ja kultuurisündmustele, välja arvatud juhul, kui selliseid üritusi korraldatakse ja juhitakse nii, et on vähendatud miinimumini viiruse leviku oht võimalike nakatunud lindudega teistele lindudele;

| f) | haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvate peibutuslindude kasutamine; välja arvatud juhul, kui seda tehakse direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud linnugripi seireprogrammide, teadusprojektide, ornitoloogiliste uuringute ja pädeva asutuse poolt heaks kiidetud muu tegevuse raames; |
| --- | --- |

f)

haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvate peibutuslindude kasutamine; välja arvatud juhul, kui seda tehakse direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud linnugripi seireprogrammide, teadusprojektide, ornitoloogiliste uuringute ja pädeva asutuse poolt heaks kiidetud muu tegevuse raames;

| g) | uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude vabalt loodusesse laskmine; välja arvatud pädevate asutuste loal tingimusel, et:






  i) | selline tegevus on eraldatud teistest kasvandustest ning |
| --- | --- | --- |

g)

uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude vabalt loodusesse laskmine; välja arvatud pädevate asutuste loal tingimusel, et:

i)

selline tegevus on eraldatud teistest kasvandustest ning

| ii) | uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulinnud on viroloogiliselt kontrollitud vastavalt otsuse 2006/437/EÜ (6) lisas heaks kiidetud linnugripi diagnostika käsiraamatu IV peatüki punktile 4a ning igast tootmisüksusest 48 tundi enne vabaks laskmist võetud proovist tehtud analüüs on andnud negatiivse tulemuse linnugripi suhtes. |
| --- | --- |

ii)

uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulinnud on viroloogiliselt kontrollitud vastavalt otsuse 2006/437/EÜ (6) lisas heaks kiidetud linnugripi diagnostika käsiraamatu IV peatüki punktile 4a ning igast tootmisüksusest 48 tundi enne vabaks laskmist võetud proovist tehtud analüüs on andnud negatiivse tulemuse linnugripi suhtes.

5.   Liikmesriigid võivad meetmete korrapärase läbivaatamise alusel vastavalt artiklile 5 laiendada või piirata sellise erandi kasutamise ulatust ja kohaldamisaega, riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmeid, millele on osutatud lõikes 4.

6.   Liikmesriigid kutsuvad üles kodulindude sektorit toetama riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmeid käsitlevate koolituste korraldamist kodulinnukasvanduste omanikele linnukasvanduste eripära arvestavate bioohutuskavade koostamise ja bioohutusmeetmete seire edendamiseks.

Artikkel 5

Suure riskiga piirkondasid käsitlevate riskimaandamis- ja bioohutusmeetmete säilitamine ja läbivaatamine

1.   Liikmesriigid säilitavad artikli 4 lõike 4 kohaselt rakendatud meetmeid suure riskiga piirkonnas nii kaua, kuni püsib kõrge patogeensusega linnugripi viiruse sissetoomise ja leviku suurenenud oht nende territooriumil.

2.   Liikmesriigid vaatavad artikli 4 lõike 4 kohaselt võetud meetmeid korrapäraselt läbi, et neid muuta ja kohandada vastavalt epidemioloogilisele olukorrale, eelkõige vastavalt metslindudest tulenevatele ohtudele.

3.   Liikmesriigid tuginevad lõikes 2 osutatud läbivaatamisel järgmiste asjaolude hindamisele:

| a) | metslindude haigustega seotud olukorra muutumine, epidemioloogiline kõver, mis iseloomustab uute nakatumiste arvu ajaühikus, positiivsete ja negatiivsete tulemuste registreerimine ning nakatumiste dünaamika; |
| --- | --- |

a)

metslindude haigustega seotud olukorra muutumine, epidemioloogiline kõver, mis iseloomustab uute nakatumiste arvu ajaühikus, positiivsete ja negatiivsete tulemuste registreerimine ning nakatumiste dünaamika;

| b) | paiksete liikide ja rändlinnuliikide esinemine, eelkõige linnugripi seire sihtliikide osas; |
| --- | --- |

b)

paiksete liikide ja rändlinnuliikide esinemine, eelkõige linnugripi seire sihtliikide osas;

| c) | kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemine kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude seas, eelkõige seoses viiruse esmase sissetoomisega metslindudelt; |
| --- | --- |

c)

kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemine kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude seas, eelkõige seoses viiruse esmase sissetoomisega metslindudelt;

| d) | kõrge patogeensusega linnugripi avastamine kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude ja metslindude seire käigus; |
| --- | --- |

d)

kõrge patogeensusega linnugripi avastamine kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude ja metslindude seire käigus;

| e) | kõrge patogeensusega linnugripi viiruse alatüüp/alatüübid, viiruse areng ja võimalik seos inimeste tervisega; |
| --- | --- |

e)

kõrge patogeensusega linnugripi viiruse alatüüp/alatüübid, viiruse areng ja võimalik seos inimeste tervisega;

| f) | kõrge patogeensusega linnugripi epidemioloogiline olukord metslindude, kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude osas ümberkaudsete liikmesriikide ja kolmandate riikide territooriumil ning EFSA, riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste läbiviidud riskihindamised; |
| --- | --- |

f)

kõrge patogeensusega linnugripi epidemioloogiline olukord metslindude, kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude osas ümberkaudsete liikmesriikide ja kolmandate riikide territooriumil ning EFSA, riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste läbiviidud riskihindamised;

| g) | käesolevas otsuses kehtestatud meetmete rakendamise tase ja tõhusus. |
| --- | --- |

g)

käesolevas otsuses kehtestatud meetmete rakendamise tase ja tõhusus.

Artikkel 6

Teadlikkuse suurendamine

Liikmesriigid tagavad selliste meetmete võtmise, millega suurendatakse teadlikkust kõrge patogeensusega linnugripi viiruse kasvandustesse sissetoomise ohust kodulindude valdkonnaga seotud sidusrühmade seas, sealhulgas väikesed kasvandused, ning tagavad nende varustamise kõige asjakohasema teabega riskimaandus- ja tugevdatud bioohutusmeetmetest, mis on sätestatud artiklis 4, eriti sellistest meetmetest, mida tuleb võtta suure riskiga piirkondades, viisil, mis sobib kõige paremini sellise teabe esitamiseks neile.

Liikmesriigid suurendavad oma tegevuse kaudu elusloodusega seotud rühmade, sealhulgas ornitoloogide, linnuvaatlejate ja jahimeeste teadlikkust.

Artikkel 7

Kodulinnukarja puhul kasutatavad varase avastamise süsteemid

1.   Liikmesriigid võtavad kasutusele varase avastamise süsteemid või tugevdavad selliseid süsteeme, mis võimaldavad linnupidajatel teatada pädevale asutusele kiiresti kõigist kõrge patogeensusega linnugripi esinemise nähtudest linnukarjas, mida peetakse suure riskiga piirkonnas asuvas linnukasvanduses.

2.   Lõikes 1 osutatud süsteemide puhul võetakse arvesse asjakohaste näitajatena, mis viitavad haiguse võimalikule esinemisele, vähemalt söögi ja joogi tarbimise ning munatootmise olulist vähenemist, tuvastatud suremust ning kõiki kliinilisi nähtusid või lahangul tuvastatavat koekahjustust, mis võivad viidata kõrge patogeensusega linnugripi viiruse esinemisele, võttes arvesse kõnealuste näitajate varieerumist eri kodulinnuliikude ja tootmisviiside puhul.

Artikkel 8

Metslindude seire tõhustamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et metslindude populatsioonides tehakse tõhustatud järelevalvet ning surnud või haigete lindude edasist seiret kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt vastuvõetud suunistega, mis on sätestatud metslindudel esineva linnugripi järelevalveprogrammide rakendamist käsitleva komisjoni otsuse 2010/367/EL (7) II lisas.

2.   Liikmesriigid võivad suunata metslindude proovide võtmise ja laboratoorse analüüsimise metslinnuliikidele ja geograafilistele piirkondadele, mille puhul ei ole kõrge patogeensusega linnugripi viirusi seni esinenud.

Artikkel 9

Täiendavad ajutised meetmed selleks puhuks, kui on leidnud kinnitust metslindude nakatumine kõrge patogeensusega linnugrippi

1.   Kui on leidnud kinnitust kõrge patogeensusega linnugripi viiruse olemasolu proovides, mis on võetud ühelt või mitmelt metslinnult või nende väljaheitest, ning kui on kindlaks tehtud suurenenud oht viiruse sissetoomiseks kasvandusse või on suurenenud oht inimeste tervisele, võtavad liikmesriigid sellise leiu ümbruses täiendavaid ajutisi meetmeid, mis hõlmavad järgmist:

| a) | riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmed vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- |

a)

riskimaandamis- ja tugevdatud bioohutusmeetmed vastavalt artiklile 4;

| b) | metslindude seire tõhustamine kooskõlas artikliga 8; |
| --- | --- |

b)

metslindude seire tõhustamine kooskõlas artikliga 8;

| c) | vajaduse korral epidemioloogilised uuringud ja kasvanduste külastused, sealhulgas asjakohasel juhul proovide võtmine ja analüüside tegemine kõrge patogeensusega linnugripi viiruse suhtes; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral epidemioloogilised uuringud ja kasvanduste külastused, sealhulgas asjakohasel juhul proovide võtmine ja analüüside tegemine kõrge patogeensusega linnugripi viiruse suhtes;

| d) | varase avastamise süsteemide juurutamine ja tõhustamine kooskõlas artikliga 7. |
| --- | --- |

d)

varase avastamise süsteemide juurutamine ja tõhustamine kooskõlas artikliga 7.

2.   Liikmesriigid võivad piirata mõne lõikes 1 osutatud meetme rakendamist, kui pädev asutus on seisukohal, et kõrge patogeensusega linnugripi viiruse leviku tõenäosus on tühine liikmesriigi territooriumi teatud osades või teatud tüüpi kasvandustes.

Artikkel 10

Nõuete täitmise ja teabega seotud kohustused

1.   Liikmesriigid korraldavad järelevalvet selle üle, kuidas kodulinnukasvanduste omanikud ja kodulindude sektor rakendavad käesolevas otsuses sätestatud meetmeid.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee raames käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. august 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

1

(2)  The EFSA Journal 2017; 15(10): 4991.

2

(3)  EFSA Journal 2017;15(12):5141.

3

(4)  EFSA Journal 2018;16(3):5240.

4

(5)  Komisjoni 14. veebruari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/263, mis käsitleb riskimaandamis- ja bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses riskiga, et metslindudelt võib kõrge patogeensusega linnugripiviirus levida kodulindudele (ELT L 39, 16.2.2017, lk 6).

5

(6)  Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsus 2006/437/EÜ, millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga (ELT L 237, 31.8.2006, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 25. juuni 2010. aasta otsus 2010/367/EL kodu- ja metslindude seas läbiviidavate linnugripi järelevalveprogrammide rakendamise kohta liikmesriikides (ELT L 166, 1.7.2010, lk 22).

7

---

| 14.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/54

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1137,

10. august 2018,

teatavatest kolmandatest riikidest pärit kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 5245 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat ja neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2013/92/EL (2) on sätestatud Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatav taimetervise kontroll ja meetmed. Kõnealuse otsuse artiklid 1–4 aeguvad 31. juulil 2018. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2013/92/EL (2) on sätestatud Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatav taimetervise kontroll ja meetmed. Kõnealuse otsuse artiklid 1–4 aeguvad 31. juulil 2018.

| (2) | Kõnealuse otsuse ning direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13a kohaselt tehtud taimetervise kontrollide käigus liikmesriikides ilmnes, et teatavate Valgevenest ja Hiinast pärit kaupade (edaspidi „kindlaksmääratud kaubad“) veol kasutatud puidust pakkematerjal ei vastanud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktis 2 sätestatud liidu nõuetele puidust pakkematerjali märgistamise kohta ning mõnel juhul oli pakkematerjal saastunud kõnealuse direktiivi I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse otsuse ning direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13a kohaselt tehtud taimetervise kontrollide käigus liikmesriikides ilmnes, et teatavate Valgevenest ja Hiinast pärit kaupade (edaspidi „kindlaksmääratud kaubad“) veol kasutatud puidust pakkematerjal ei vastanud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktis 2 sätestatud liidu nõuetele puidust pakkematerjali märgistamise kohta ning mõnel juhul oli pakkematerjal saastunud kõnealuse direktiivi I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega.

| (3) | Selleks et tagada asjakohaseid taimetervise kontrolle tegevate asutuste parem ettevalmistumine, peaksid lennujaamade, sadamate ja teised kaupade liikumist kontrollivad asutused või kõik ettevõtjad, kes on seotud kindlaksmääratud kaupade impordiga, millega kaasneb puidust pakkematerjal, edastama piiripunkti vastutavale ametiasutusele eelteate puidust pakkematerjali peatse saabumise kohta, niipea kui nad selle saabumisest teada saavad. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada asjakohaseid taimetervise kontrolle tegevate asutuste parem ettevalmistumine, peaksid lennujaamade, sadamate ja teised kaupade liikumist kontrollivad asutused või kõik ettevõtjad, kes on seotud kindlaksmääratud kaupade impordiga, millega kaasneb puidust pakkematerjal, edastama piiripunkti vastutavale ametiasutusele eelteate puidust pakkematerjali peatse saabumise kohta, niipea kui nad selle saabumisest teada saavad.

| (4) | Kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjalile tuleks korrapäraselt teha taimetervise kontrolli. Liikmesriigid peaksid määratlema, kui suures ulatuses kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjalile taimetervise kontrolli tehakse. Esindusliku valimi kontrolli tagamiseks ei tohiks imporditud kindlaksmääratud kaupade puidust pakkematerjali kontrolli määr jääda alla 1 %. |
| --- | --- |

(4)

Kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjalile tuleks korrapäraselt teha taimetervise kontrolli. Liikmesriigid peaksid määratlema, kui suures ulatuses kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjalile taimetervise kontrolli tehakse. Esindusliku valimi kontrolli tagamiseks ei tohiks imporditud kindlaksmääratud kaupade puidust pakkematerjali kontrolli määr jääda alla 1 %.

| (5) | Kõnealuse puidust pakkematerjali ning kindlaksmääratud kaupade suhtes kohaldatakse liidu tollijärelevalve eeskirju kuni taimetervise kontrollid on lõpetatud. Sellega tagatakse, et nende vaba liikumine liidu turul ei too kaasa taimetervisega seotud riske. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse puidust pakkematerjali ning kindlaksmääratud kaupade suhtes kohaldatakse liidu tollijärelevalve eeskirju kuni taimetervise kontrollid on lõpetatud. Sellega tagatakse, et nende vaba liikumine liidu turul ei too kaasa taimetervisega seotud riske.

| (6) | Selleks et tagada taimetervise kontrolli tegemine kõige asjakohasemates rajatistes, tuleks seda teha liidu piiripunktis või vastutava pädeva asutuse poolt kontrolli jaoks heaks kiidetud sihtkohas. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada taimetervise kontrolli tegemine kõige asjakohasemates rajatistes, tuleks seda teha liidu piiripunktis või vastutava pädeva asutuse poolt kontrolli jaoks heaks kiidetud sihtkohas.

| (7) | Kui taimetervise kontroll tehakse sihtkohas ja selgub, et direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2 nõuded ei ole täidetud või et puidust pakkematerjal on saastunud kõnealuse direktiivi I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega, peaksid asjaomased liikmesriigid asjaomast puidust pakkematerjali nõuetekohaselt käitlema ja selle viivitamatult hävitama, et tagada taimetervise kaitse liidu territooriumil. |
| --- | --- |

(7)

Kui taimetervise kontroll tehakse sihtkohas ja selgub, et direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2 nõuded ei ole täidetud või et puidust pakkematerjal on saastunud kõnealuse direktiivi I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega, peaksid asjaomased liikmesriigid asjaomast puidust pakkematerjali nõuetekohaselt käitlema ja selle viivitamatult hävitama, et tagada taimetervise kaitse liidu territooriumil.

| (8) | Liikmesriigid peaksid teatama komisjonile käesoleva otsuse alusel tehtud taimetervise kontrollide arvu ja tulemused spetsiaalse elektroonilise aruandlusvormiga. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid teatama komisjonile käesoleva otsuse alusel tehtud taimetervise kontrollide arvu ja tulemused spetsiaalse elektroonilise aruandlusvormiga.

| (9) | Senised kogemused taimetervise kontrolli valdkonnas on näidanud, et selleks, et kõnealuste kolmandate riikide taimekaitseorganisatsioonidele esitada täpsemat teavet puidust pakkematerjali registreeritud kinnipidamiste kohta, on vaja, et liikmesriigid esitavad kogu teabe, mis on vajalik ebausaldusväärse või ebaõige märgistuse allikate kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Senised kogemused taimetervise kontrolli valdkonnas on näidanud, et selleks, et kõnealuste kolmandate riikide taimekaitseorganisatsioonidele esitada täpsemat teavet puidust pakkematerjali registreeritud kinnipidamiste kohta, on vaja, et liikmesriigid esitavad kogu teabe, mis on vajalik ebausaldusväärse või ebaõige märgistuse allikate kindlakstegemiseks.

| (10) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates 1. oktoobrist 2018, et anda vastutavatele ametiasutustele ja ettevõtjatele piisavalt aega uute sätetega kohanemiseks. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates 1. oktoobrist 2018, et anda vastutavatele ametiasutustele ja ettevõtjatele piisavalt aega uute sätetega kohanemiseks.

| (11) | Õigusliku vaakumi tekkimise vältimiseks selleks kuupäevaks tuleks 31. juulil 2018 kehtetuks muutuvaid rakendusotsuse 2013/92/EL artikleid 1–4 kohaldada kuni 30. septembrini 2018. |
| --- | --- |

(11)

Õigusliku vaakumi tekkimise vältimiseks selleks kuupäevaks tuleks 31. juulil 2018 kehtetuks muutuvaid rakendusotsuse 2013/92/EL artikleid 1–4 kohaldada kuni 30. septembrini 2018.

| (12) | Õigusliku selguse huvides tuleks rakendusotsus 2013/92/EL kehtetuks tunnistada alates 1. oktoobrist 2018, kui hakatakse kohaldama käesolevat otsust. |
| --- | --- |

(12)

Õigusliku selguse huvides tuleks rakendusotsus 2013/92/EL kehtetuks tunnistada alates 1. oktoobrist 2018, kui hakatakse kohaldama käesolevat otsust.

| (13) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada kuni 30. juunini 2020, et võimaldada selleks ajaks vastu võtta vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada kuni 30. juunini 2020, et võimaldada selleks ajaks vastu võtta vajalikud meetmed.

| (14) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „puidust pakkematerjal“– puit või puittooted, mida kasutatakse kaupade toestamiseks, kaitsmiseks või kandmiseks ning mis esinevad pakkekastide, puitpakendi, vaatide ja muude samalaadsete pakenditena, puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaalustena, kaubaaluste puidust äärtena ja pakkimispuiduna, mida võidakse esemete veol kasutada; mõiste ei hõlma töödeldud puitu, mille tootmisel on kasutatud liimi, kuumust ja rõhku või nende kombinatsioone, ning pakkematerjali, mis koosneb tervenisti 6 mm või õhemast puidust;

„puidust pakkematerjal“

b)   „kindlaksmääratud kaubad“– Valgevenest või Hiinast pärit kaubad, mille toestamiseks, kaitsmiseks või kandmiseks kasutatakse puidust pakkematerjali ning mida imporditakse liitu käesoleva otsuse I lisas loetletud CN-koodide või TARICi koodide all ning mis vastavad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (3) I lisas esitatud kirjeldustele;

„kindlaksmääratud kaubad“

3

c)   „saadetis“– kaubakogus, mis on hõlmatud ühe tollivormistusdokumendi või muid formaalsusi täitva dokumendiga;

„saadetis“

d)   „ettevõtja“– avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes on tegevusalaselt seotud puidust pakkematerjali toomisega liidu territooriumile ning on selle eest õiguslikult vastutav.

„ettevõtja“

Artikkel 2

Järelevalve

Kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjali suhtes kohaldatakse liidu tolliterritooriumile saabumise hetkest alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (4) artikli 134 kohast tollijärelevalvet ning vastutavate ametiasutuste järelevalvet, nagu on osutatud direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikes 1.

4

Kui käesoleva otsuse artiklis 4 osutatud taimetervise kontroll on lõpetatud, võib puidust pakkematerjali ja kindlaksmääratud kaupade suhtes kohaldada ainult ühte määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 16 alapunktis a või b nimetatud tolliprotseduuri, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 210 punktis a või b nimetatud eriprotseduuri.

Artikkel 3

Eelteatis imporditud puidust pakkematerjali kohta

Lennujaamade, sadamate ja teised kaupade liikumist kontrollivad asutused või kõik ettevõtjad, kes on seotud kindlaksmääratud kaupade impordiga, millega kaasneb puidust pakkematerjal, edastavad piiripunkti tolliasutusele või piiripunkti vastutavale ametiasutusele eelteate puidust pakkematerjali peatse saabumise kohta, niipea kui nad selle saabumisest teada saavad.

Artikkel 4

Taimetervise kontroll

Kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjali suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13a lõike 1 punkti b alapunktiga iii ettenähtud taimetervise kontrolli, et teha kindlaks, kas puidust pakkematerjal vastab direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktis 2 sätestatud nõuetele.

Kindlakstehtud taimetervise riski alusel määravad liikmesriigid kindlaks, kui suures ulatuses kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjalile taimetervise kontrolli tehakse. Kontrollida tuleb vähemalt 1 % kindlaksmääratud kaupade saadetistest. Puidust pakkematerjal ja vastavad kindlaksmääratud kaubad jäävad kuni kontrolli lõpetamiseni määruse (EL) nr 952/2013 artikli 134 kohase tolli järelevalve ja samuti vastutavate ametiasutuste järelevalve alla.

Taimetervise kontrolli tehakse liidu piiripunktis või vastutava pädeva asutuse poolt kontrolli jaoks heaks kiidetud sihtkohas.

Artikkel 5

Meetmed nõuetele mittevastavuse korral

Kui artiklis 4 osutatud taimetervise kontrolli käigus ilmneb, et direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktis 2 sätestatud nõudeid ei ole täidetud või et puidust pakkematerjal on saastunud kõnealuse direktiivi I lisa A osas loetletud kahjulike organismidega, võtab asjaomane liikmesriik nõuetele mittevastava puidust pakkematerjali suhtes viivitamata ühe kõnealuse direktiivi artikli 13c lõikega 7 ette nähtud meetmetest.

Kui selline nõuetele mittevastavus või saastumine leitakse sihtkohas, millele on osutatud käesoleva otsuse artiklis 4, tagab asjakohane liikmesriik kõnealuse puidust pakkematerjali viivitamatu hävitamise. Enne hävitamist tuleb puidust pakkematerjali töödelda, tagamaks et ei hävitamise ajal ega pärast seda ei esineks taimetervisega seotud riske.

Artikkel 6

Aruandlus

Ilma et see piiraks komisjoni direktiivi 94/3/EÜ (5) kohaldamist, registreerivad liikmesriigid käesoleva otsuse kohaselt tehtud taimetervise kontrollide arvu ja tulemused, kasutades selleks käesoleva otsuse II lisas esitatud elektroonilist aruandlusvormi, ning esitavad kõnealused aruanded järgmisteks kuupäevadeks:

5

| a) | 31. oktoobriks 2019 ajavahemiku 1. oktoober 2018 – 30. september 2019 kohta; |
| --- | --- |

a)

31. oktoobriks 2019 ajavahemiku 1. oktoober 2018 – 30. september 2019 kohta;

| b) | 31. märtsiks 2020 ajavahemiku 1. oktoober 2019 – 29. veebruar 2020 kohta. |
| --- | --- |

b)

31. märtsiks 2020 ajavahemiku 1. oktoober 2019 – 29. veebruar 2020 kohta.

Artikkel 7

Komisjoni rakendusotsuse 2013/92/EL muudatus

Rakendusotsuse 2013/92/EL artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Artikleid 1–4 kohaldatakse kuni 30. septembrini 2018.“

Artikkel 8

Komisjoni rakendusotsuse 2013/92/EL kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus 2013/92/EL tunnistatakse kehtetuks alates 1. oktoobrist 2018.

Artikkel 9

Kohaldamine

Artikleid 1–6 kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2018.

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. juunini 2020.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. august 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta rakendusotsus 2013/92/EL Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta (ELT L 47, 20.2.2013, lk 74).

2

(3)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 21. jaanuari 1994. aasta direktiiv 94/3/EÜ, millega sätestatakse menetlus kolmandatest riikidest pärinevate taimetervist otseselt ohustavate saadetiste või kahjulike organismide kinnipidamisest teavitamise kohta (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 37).

5

---

I LISA

KINDLAKSMÄÄRATUD KAUBAD

| 2514 00 00 | Kiltkivi, tahumata või jämedalt tahutud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud |
| --- | --- |
| 2515 | Marmor, travertiin, ekausiin jm raid- või ehituslubjakivi (tihedusega 2,5 kg/dm3 ja rohkem) ning alabaster, ka jämedalt tahutud, saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud |
| 2516 | Graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- või ehituskivi, klompimata või klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud |
| 4401 | Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata |
| 4415 | Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred (v.a spetsiaalselt ühe või mitme transpordiviisi jaoks projekteeritud ja varustatud taara) |
| 4415 20 | puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred (v.a spetsiaalselt ühe või mitme transpordiviisi jaoks projekteeritud ja varustatud taara) |
| 4415 20 90 | Äärtega puitalused jms puidust kaubaalused (v.a spetsiaalselt ühe või mitme transpordiviisi jaoks projekteeritud ja varustatud taara; puitalused ja kaubaaluste ääred) |
| 4415 20 20 | Puitalused; puidust kaubaaluste ääred |
| 4418 | Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud (v.a vineertahvlid, ühendamata parketiplokid, -liistud ja -lipid ning monteeritavad majad) |
| 4421 | Muud puittooted, mujal nimetamata |
| 6501 00 | Vildist kübaratoorikud ja kübaravildid (vormimata ning servadeta); lamedad viltkettad ja silindrilised toorikud (k.a tükkideks lõigatud) |
| 6801 00 00 | Klompkivi, ääriskivid ja sillutusplaadid looduslikust kivist (v.a kiltkivist) |
| 6802 | Töödeldud kivi (v.a kiltkivi) monumentideks ja ehituse tarbeks, tooted sellest, v.a rubriigi 6801 tooted; mosaiigikuubikud jms looduslikust kivist (sh kiltkivist) tooted, alusele kinnitatud või mitte; looduslikust kivist (sh kiltkivist) kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber |
| 6803 00 | Töödeldud looduslik kiltkivi, tooted looduslikust või aglomeeritud kiltkivist (v.a kiltkivist graanulid, puru ja pulber, mosaiikkivid jms, kiltkivipliiatsid ja valmis tahvelkildid või tahvlid kirjutus- või joonistuspinnaga) |
| 6810 | Tooted tsemendist, betoonist või tehiskivist, armeeritud või armeerimata |
| 6811 40 | Tooted asbesttsemendist, tsellulooskiudtsemendist jms materjalist, asbesti sisaldavad |
| 6902 00 | Tulekindlad tellised, plokid, plaadid jms tulekindlad keraamilised ehitusdetailid, v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest |
| 6904 00 | Mittetulekindlad keraamilised ehitustellised, põrandaplaadid, tugi- või täitekivid jms |
| 6905 00 | Keraamilised katusekivid, korstnaava kaitsed, korstnakübarad, lõõride voodrid, arhitektuursed ornamendid jm keraamilised ehitusdetailid |
| 6906 00 | Keraamilised torud, kaablikarbikud, katuserennid ning toruliitmikud (v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest, tulekindlad keraamilised tooted, lõõride voodrid, spetsiaalselt laborite jaoks toodetud torud, isolatsioonitorustik ning liitmikud jm torustikud elektrotehnika tarbeks) |
| 6907 | Keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta (v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest, tulekindlad tooted, lauamattideks ettenähtud plaadid, dekoratiivesemed ja ahjupotid) |
| 6912 00 83 | Kivist majapidamistarbed ja tualett-tarbed (v.a lauanõud, kööginõud, vannid, bideed, valamud jms sanitaartehnikatooted, statuetid jm dekoratiivkeraamikatooted, potid, purgid, balloonpudelid jms anumad kaupade pakendamiseks ja transpordiks) |
| 6912 00 23 | Kivist lauanõud ja kööginõud (v.a statuetid ja muud dekoratiivkeraamikatooted, potid, purgid, balloonpudelid jms anumad kaupade pakendamiseks ja transpordiks, kohviveskid ja vürtsijahvatid, keraamilise mahutiga ja metallist töötavate osadega) |
| 7210 | Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud või külmvaltsitud, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud |
| 7313 00 | Rauast või terasest okastraat; rauast või terasest piirdetraat, korrutatud või lapiktraat, okastega või ilma |
| 7317 00 | Rauast või terasest naelad, tihvtid, rõhknaelad, klambrid, samast või muust materjalist peadega (v.a vasest peadega ning klambrid plokkides) |
| 7318 | Rauast või terasest kruvid, poldid, mutrid, võtmega keeratavad puidukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sh vedruseibid) jms tooted (v.a keermestatud puidupoldid, korgid, prundid jms) |
| 7415 | Naelad, tihvtid, rõhknaelad, klambrid jms vasest tooted või vaskpeadega raud- ja terastooted, kruvid, poldid, mutrid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sh vedruseibid) jms vasest tooted (v.a klambrid plokkides ning keermestatud puidupoldid, korgid, pundid jms) |
| 8101 96 | Volframtraat |
| 8102 96 | Molübdeentraat |
| 8205 90 10 | Alasid; teisaldatavad ääsid; raamidega lihvkettad (käsiajamiga või pedaaliga) |
| 8465 93 | Lihv-, smirgel- ja poleerpingid puidu, korgi, luu, kõvakummi, tugevate plastide jms kõvade materjalide töötlemiseks (v.a käsiinstrumendid ja töötluskeskused) |
| 4504 90 80 | Aglomeeritud kork, sideainega või ilma, ning tooted sellest (v.a jalanõud ja nende osad, sisetallad, eemaldatavad või mitte); peakatted ja nende osad; prundid ja jagajad haavlipüssi padrunitele; mänguasjad, mängud, spordiinventar ja nende osad; klotsid, tahvlid, lehed ja ribad; mitmesuguse kujuga plaadid; silindrid, k.a kettad; korgid ja punnid) |
| 4823 90 85 | Mujal nimetamata paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, ribades või rullides, laiusega kuni 36 cm, ruudu- või ristkülikukujuliste lehtedena, mille ükski külg ei ole üle 36 cm, kui leht on kokku voltimata, või mõõtu või vormi lõigatud (v.a ruut või ristkülik) |
| 6912 00 83 | Kivist majapidamistarbed ja tualett-tarbed (v.a lauanõud, kööginõud, vannid, bideed, valamud jms sanitaartehnikatooted, statuetid jm dekoratiivkeraamikatooted, potid, purgid, balloonpudelid jms anumad kaupade pakendamiseks ja transpordiks) |
| 7108 13 80 | Kuld, sh plaatinaga pinnatud kuld, pooltöödeldud, mitte mündikuld (v.a lehed ja ribad paksusega üle 0,15 mm, arvestamata mis tahes alusmaterjali, ning plaadid, plokid, kangid, traat ja profiilid) |
| 7110 19 80 | Plaatina, pooltöödeldud (v.a lehed ja ribad paksusega üle 0,15 mm, arvestamata mis tahes alusmaterjali, ning plaadid, plokid, kangid, traat ja profiilid) |
| 7304 31 20 | Õmblusteta täppistorud, ümmarguse ristlõikega, rauast või legeerimata terasest, külmtõmmatud või külmvaltsitud (v.a gaasi- ja naftajuhtmete magistraaltorud või manteltorud ja survetorud nafta- ja gaasipuuraukude jaoks) |
| 7304 41 00 | Torud ja õõnesprofiilid, õmblusteta, roostevabast terasest, ümmarguse ristlõikega, külmtõmmatud või külmvaltsitud (v.a gaasi- ja naftajuhtmete magistraaltorud või manteltorud ja survetorud nafta- ja gaasipuuraukude jaoks) |
| 8407 33 20 | Grupi 87 sõidukite sädesüütega kolbmootor, silindrite töömahuga üle 250 cm3, kuid mitte üle 500 cm3 |
| 8407 33 80 | Grupi 87 sõidukite sädesüütega kolbmootor, silindrite töömahuga üle 500 cm3, kuid mitte üle 1 000  cm3 |
| 8424 49 10 | Põllumajanduses ja aianduses kasutatavad pihustid ja puisturid, mis on ette nähtud monteerimiseks põllumajandustraktoritele või nendega pukseerimiseks |
| 8424 82 90 | Põllumajanduses ja aianduses kasutatavad mehaanilised seadmed (käsiajamiga või mitte) vedelike või pulbrite pritsimiseks või puistamiseks (v.a kastmisseadmed) |
| 8424 89 40 | Mehaanilised vedelike või pulbrite pihustamis- ja pritsimisseadmed, mida kasutatakse üksnes või peamiselt trükkplaatide või trükkmoodulite valmistamiseks |
| 8424 89 70 | Mujal nimetamata mehaanilised seadmed (käsiajamiga või mitte) vedelike või pulbrite pritsimiseks ja pihustamiseks |
| 8467 29 51 | Sisseehitatud elektrimootoriga käsiinstrumendid nurga all teritamiseks, mis sõltuvad välistest toiteallikatest |
| 8544 19 00 | Elektritöödel kasutatav mähistraat, muust kui vasest, isoleeritud |
| 8544 49 91 | Mujal nimetamata pistikühendusteta isoleeritud elektrijuhtmed pingele kuni 1 000 V, voolu juhtivate isoleeritud soonte läbimõõduga üle 0,51 mm |
| 8708 30 10 | Pidurid ja võimendpidurid ning nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid |
| 8708 40 20 | Käigukastid ja nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid |
| 8708 91 20 | Radiaatorid ja nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid |
| 8708 92 20 | Summutid ja väljalasketorud ning nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid |

2514 00 00

Kiltkivi, tahumata või jämedalt tahutud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud

2515

Marmor, travertiin, ekausiin jm raid- või ehituslubjakivi (tihedusega 2,5 kg/dm3 ja rohkem) ning alabaster, ka jämedalt tahutud, saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud

2516

Graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- või ehituskivi, klompimata või klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud

4401

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata

4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred (v.a spetsiaalselt ühe või mitme transpordiviisi jaoks projekteeritud ja varustatud taara)

4415 20

puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred (v.a spetsiaalselt ühe või mitme transpordiviisi jaoks projekteeritud ja varustatud taara)

4415 20 90

Äärtega puitalused jms puidust kaubaalused (v.a spetsiaalselt ühe või mitme transpordiviisi jaoks projekteeritud ja varustatud taara; puitalused ja kaubaaluste ääred)

4415 20 20

Puitalused; puidust kaubaaluste ääred

4418

Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud (v.a vineertahvlid, ühendamata parketiplokid, -liistud ja -lipid ning monteeritavad majad)

4421

Muud puittooted, mujal nimetamata

6501 00

Vildist kübaratoorikud ja kübaravildid (vormimata ning servadeta); lamedad viltkettad ja silindrilised toorikud (k.a tükkideks lõigatud)

6801 00 00

Klompkivi, ääriskivid ja sillutusplaadid looduslikust kivist (v.a kiltkivist)

6802

Töödeldud kivi (v.a kiltkivi) monumentideks ja ehituse tarbeks, tooted sellest, v.a rubriigi 6801 tooted; mosaiigikuubikud jms looduslikust kivist (sh kiltkivist) tooted, alusele kinnitatud või mitte; looduslikust kivist (sh kiltkivist) kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber

6803 00

Töödeldud looduslik kiltkivi, tooted looduslikust või aglomeeritud kiltkivist (v.a kiltkivist graanulid, puru ja pulber, mosaiikkivid jms, kiltkivipliiatsid ja valmis tahvelkildid või tahvlid kirjutus- või joonistuspinnaga)

6810

Tooted tsemendist, betoonist või tehiskivist, armeeritud või armeerimata

6811 40

Tooted asbesttsemendist, tsellulooskiudtsemendist jms materjalist, asbesti sisaldavad

6902 00

Tulekindlad tellised, plokid, plaadid jms tulekindlad keraamilised ehitusdetailid, v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest

6904 00

Mittetulekindlad keraamilised ehitustellised, põrandaplaadid, tugi- või täitekivid jms

6905 00

Keraamilised katusekivid, korstnaava kaitsed, korstnakübarad, lõõride voodrid, arhitektuursed ornamendid jm keraamilised ehitusdetailid

6906 00

Keraamilised torud, kaablikarbikud, katuserennid ning toruliitmikud (v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest, tulekindlad keraamilised tooted, lõõride voodrid, spetsiaalselt laborite jaoks toodetud torud, isolatsioonitorustik ning liitmikud jm torustikud elektrotehnika tarbeks)

6907

Keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta (v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest, tulekindlad tooted, lauamattideks ettenähtud plaadid, dekoratiivesemed ja ahjupotid)

6912 00 83

Kivist majapidamistarbed ja tualett-tarbed (v.a lauanõud, kööginõud, vannid, bideed, valamud jms sanitaartehnikatooted, statuetid jm dekoratiivkeraamikatooted, potid, purgid, balloonpudelid jms anumad kaupade pakendamiseks ja transpordiks)

6912 00 23

Kivist lauanõud ja kööginõud (v.a statuetid ja muud dekoratiivkeraamikatooted, potid, purgid, balloonpudelid jms anumad kaupade pakendamiseks ja transpordiks, kohviveskid ja vürtsijahvatid, keraamilise mahutiga ja metallist töötavate osadega)

7210

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud või külmvaltsitud, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

7313 00

Rauast või terasest okastraat; rauast või terasest piirdetraat, korrutatud või lapiktraat, okastega või ilma

7317 00

Rauast või terasest naelad, tihvtid, rõhknaelad, klambrid, samast või muust materjalist peadega (v.a vasest peadega ning klambrid plokkides)

7318

Rauast või terasest kruvid, poldid, mutrid, võtmega keeratavad puidukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sh vedruseibid) jms tooted (v.a keermestatud puidupoldid, korgid, prundid jms)

7415

Naelad, tihvtid, rõhknaelad, klambrid jms vasest tooted või vaskpeadega raud- ja terastooted, kruvid, poldid, mutrid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sh vedruseibid) jms vasest tooted (v.a klambrid plokkides ning keermestatud puidupoldid, korgid, pundid jms)

8101 96

Volframtraat

8102 96

Molübdeentraat

8205 90 10

Alasid; teisaldatavad ääsid; raamidega lihvkettad (käsiajamiga või pedaaliga)

8465 93

Lihv-, smirgel- ja poleerpingid puidu, korgi, luu, kõvakummi, tugevate plastide jms kõvade materjalide töötlemiseks (v.a käsiinstrumendid ja töötluskeskused)

4504 90 80

Aglomeeritud kork, sideainega või ilma, ning tooted sellest (v.a jalanõud ja nende osad, sisetallad, eemaldatavad või mitte); peakatted ja nende osad; prundid ja jagajad haavlipüssi padrunitele; mänguasjad, mängud, spordiinventar ja nende osad; klotsid, tahvlid, lehed ja ribad; mitmesuguse kujuga plaadid; silindrid, k.a kettad; korgid ja punnid)

4823 90 85

Mujal nimetamata paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, ribades või rullides, laiusega kuni 36 cm, ruudu- või ristkülikukujuliste lehtedena, mille ükski külg ei ole üle 36 cm, kui leht on kokku voltimata, või mõõtu või vormi lõigatud (v.a ruut või ristkülik)

6912 00 83

Kivist majapidamistarbed ja tualett-tarbed (v.a lauanõud, kööginõud, vannid, bideed, valamud jms sanitaartehnikatooted, statuetid jm dekoratiivkeraamikatooted, potid, purgid, balloonpudelid jms anumad kaupade pakendamiseks ja transpordiks)

7108 13 80

Kuld, sh plaatinaga pinnatud kuld, pooltöödeldud, mitte mündikuld (v.a lehed ja ribad paksusega üle 0,15 mm, arvestamata mis tahes alusmaterjali, ning plaadid, plokid, kangid, traat ja profiilid)

7110 19 80

Plaatina, pooltöödeldud (v.a lehed ja ribad paksusega üle 0,15 mm, arvestamata mis tahes alusmaterjali, ning plaadid, plokid, kangid, traat ja profiilid)

7304 31 20

Õmblusteta täppistorud, ümmarguse ristlõikega, rauast või legeerimata terasest, külmtõmmatud või külmvaltsitud (v.a gaasi- ja naftajuhtmete magistraaltorud või manteltorud ja survetorud nafta- ja gaasipuuraukude jaoks)

7304 41 00

Torud ja õõnesprofiilid, õmblusteta, roostevabast terasest, ümmarguse ristlõikega, külmtõmmatud või külmvaltsitud (v.a gaasi- ja naftajuhtmete magistraaltorud või manteltorud ja survetorud nafta- ja gaasipuuraukude jaoks)

8407 33 20

Grupi 87 sõidukite sädesüütega kolbmootor, silindrite töömahuga üle 250 cm3, kuid mitte üle 500 cm3

8407 33 80

Grupi 87 sõidukite sädesüütega kolbmootor, silindrite töömahuga üle 500 cm3, kuid mitte üle 1 000  cm3

8424 49 10

Põllumajanduses ja aianduses kasutatavad pihustid ja puisturid, mis on ette nähtud monteerimiseks põllumajandustraktoritele või nendega pukseerimiseks

8424 82 90

Põllumajanduses ja aianduses kasutatavad mehaanilised seadmed (käsiajamiga või mitte) vedelike või pulbrite pritsimiseks või puistamiseks (v.a kastmisseadmed)

8424 89 40

Mehaanilised vedelike või pulbrite pihustamis- ja pritsimisseadmed, mida kasutatakse üksnes või peamiselt trükkplaatide või trükkmoodulite valmistamiseks

8424 89 70

Mujal nimetamata mehaanilised seadmed (käsiajamiga või mitte) vedelike või pulbrite pritsimiseks ja pihustamiseks

8467 29 51

Sisseehitatud elektrimootoriga käsiinstrumendid nurga all teritamiseks, mis sõltuvad välistest toiteallikatest

8544 19 00

Elektritöödel kasutatav mähistraat, muust kui vasest, isoleeritud

8544 49 91

Mujal nimetamata pistikühendusteta isoleeritud elektrijuhtmed pingele kuni 1 000 V, voolu juhtivate isoleeritud soonte läbimõõduga üle 0,51 mm

8708 30 10

Pidurid ja võimendpidurid ning nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid

8708 40 20

Käigukastid ja nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid

8708 91 20

Radiaatorid ja nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid

8708 92 20

Summutid ja väljalasketorud ning nende osad järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks: mujal nimetamata üheteljelised aiatraktorid (järelkõnnitraktorid), sõiduautod ja muud peamiselt reisijateveoks mõeldud mootorsõidukid, kaubaveoks kasutatavad sõidukid, survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3, rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid

---

II LISA

ARTIKLIS 6 OSUTATUD ARUANDLUSVORM

| Aruanne Hiinast ja Valgevenest pärit kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjali taimetervise kontrollimise kohta |
| --- |
| Aruandeperiood |
| Aruandev liikmesriik |
| Asjaomased sissetoomise kohad | Kontrollimise kohad | Sihtkohas kontrollitud saadetiste arv


  Sissetoomise kohas kontrollitud saadetiste arv |
| | CN-kood |
| Aruandva liikmesriigi kaudu ELi sisenenud saadetiste arv | |
| Kontrollitud saadetiste arv | |
| Millest nõuetele vastava puidust pakkematerjaliga saadetisi | |
| Millest nõuetele mittevastava puidust pakkematerjaliga saadetisi | |
| — | Millest kahjulikke organisme sisaldavate ja ilma nõuetekohase ISPM15-märgiseta saadetiste arv (andmed esitada iga kahjuliku organismi kohta eraldi ning näidata ära, kas märgis on puudu või ei vasta nõuetele) |

Aruanne Hiinast ja Valgevenest pärit kindlaksmääratud kaupade saadetiste puidust pakkematerjali taimetervise kontrollimise kohta

Aruandeperiood

Aruandev liikmesriik

Asjaomased sissetoomise kohad

Kontrollimise kohad

Sihtkohas kontrollitud saadetiste arv

Sissetoomise kohas kontrollitud saadetiste arv

CN-kood

Aruandva liikmesriigi kaudu ELi sisenenud saadetiste arv

Kontrollitud saadetiste arv

Millest nõuetele vastava puidust pakkematerjaliga saadetisi

Millest nõuetele mittevastava puidust pakkematerjaliga saadetisi

—

Millest kahjulikke organisme sisaldavate ja ilma nõuetekohase ISPM15-märgiseta saadetiste arv (andmed esitada iga kahjuliku organismi kohta eraldi ning näidata ära, kas märgis on puudu või ei vasta nõuetele)

| — | Millest kahjulikke organisme sisaldavate ja nõuetekohase ISPM15-märgisega saadetisi (andmed esitada iga kahjuliku organismi kohta eraldi).
  Palun märkida ISPM15-märgisel (märgistel) olev riigi kood, tootja/töötleja kood ja töötlemise kood. |
| --- | --- |

—

Millest kahjulikke organisme sisaldavate ja nõuetekohase ISPM15-märgisega saadetisi (andmed esitada iga kahjuliku organismi kohta eraldi).

Palun märkida ISPM15-märgisel (märgistel) olev riigi kood, tootja/töötleja kood ja töötlemise kood.

| — | Millest ainult nõuetekohase ISPM15-märgiseta saadetisi (esitada eraldi andmed puuduvate ja nõuetele mittevastavate märgiste kohta) |
| --- | --- |

—

Millest ainult nõuetekohase ISPM15-märgiseta saadetisi (esitada eraldi andmed puuduvate ja nõuetele mittevastavate märgiste kohta)

Kindlaksmääratud kaupade kontrolli protsent (kõigi saadetiste kohta)

---