# Euroopa Liidu L 324/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 324 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik19. detsember 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 324

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik19. detsember 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1973, 7. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1973, 7. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1973,

7. detsember 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) kasutatakse selleks, et aidata tagada siseveelaevanduse ohutust ja tõhusust. Selleks tuleks komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 909/2013 (2) sisevee-ECDISi ja siseveelaevanduse elektroonilise kaardi (sisevee-ENC) jaoks kindlaks määratud tehnilised kirjeldused täiendavalt läbi vaadata ja neid selgitada. |
| --- | --- |

(1)

Siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) kasutatakse selleks, et aidata tagada siseveelaevanduse ohutust ja tõhusust. Selleks tuleks komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 909/2013 (2) sisevee-ECDISi ja siseveelaevanduse elektroonilise kaardi (sisevee-ENC) jaoks kindlaks määratud tehnilised kirjeldused täiendavalt läbi vaadata ja neid selgitada.

| (2) | Läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta tehnika arengut ja rakendusmääruse (EL) nr 909/2013 kohaldamisest saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(2)

Läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta tehnika arengut ja rakendusmääruse (EL) nr 909/2013 kohaldamisest saadud kogemusi.

| (3) | Sisevee-ECDISi tehnilised kirjeldused peaksid põhinema direktiivi 2005/44/EÜ II lisas esitatud tehnilistel põhimõtetel. |
| --- | --- |

(3)

Sisevee-ECDISi tehnilised kirjeldused peaksid põhinema direktiivi 2005/44/EÜ II lisas esitatud tehnilistel põhimõtetel.

| (4) | Läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta viimaseid rahvusvaheliselt vastuvõetud standardeid, nt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE), Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni (IHO), Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) ja muude rahvusvaheliste organite vastuvõetud standardeid, ning samuti nende kohaldamisest saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta viimaseid rahvusvaheliselt vastuvõetud standardeid, nt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE), Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni (IHO), Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) ja muude rahvusvaheliste organite vastuvõetud standardeid, ning samuti nende kohaldamisest saadud kogemusi.

| (5) | Sisevee-ECDISi läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta tööd, mida on teinud sisevee-ECDISi eksperdirühm, mis koosneb liikmesriikides sisevee-ECDISi rakendamise eest vastutavate asutuste esindajatest, teiste valitsusasutuste ametlikest liikmetest ja kõnealuse valdkonna ettevõtete määratud vaatlejatest. |
| --- | --- |

(5)

Sisevee-ECDISi läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta tööd, mida on teinud sisevee-ECDISi eksperdirühm, mis koosneb liikmesriikides sisevee-ECDISi rakendamise eest vastutavate asutuste esindajatest, teiste valitsusasutuste ametlikest liikmetest ja kõnealuse valdkonna ettevõtete määratud vaatlejatest.

| (6) | Sisevee-ENC läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta tööd, mida on teinud sisevee-ENCde ühtlustamise töörühm (IEHG), mis koosneb valitsuse, valdkonna ja teadusasutuste esindajatest. |
| --- | --- |

(6)

Sisevee-ENC läbivaadatud tehnilistes kirjeldustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta tööd, mida on teinud sisevee-ENCde ühtlustamise töörühm (IEHG), mis koosneb valitsuse, valdkonna ja teadusasutuste esindajatest.

| (7) | Käesolevas määruses esitatud viited UNECE standarditele või muudele standarditele ei tohiks luua pretsedente seoses siseveelaevanduse, jõeteabeteenuste või sisevee-ECDISiga seotud tulevaste liidu standarditega. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses esitatud viited UNECE standarditele või muudele standarditele ei tohiks luua pretsedente seoses siseveelaevanduse, jõeteabeteenuste või sisevee-ECDISiga seotud tulevaste liidu standarditega.

| (8) | Rakendusmääruses (EL) nr 909/2013 on määratud kindlaks sisevee-ECDISi tehnilised kirjeldused laevajuhtimisrežiimi jaoks. Mõne veetee puhul kehtestasid pädevad asutused siiski ka nõuded teaberežiimis sisevee-ECDISi seadmete olemasolu kohta. Selleks et ühtlustada nendel veeteedel kasutavaid seadmeid ja tagada laevajuhtimise ohutus, tuleks võtta vastu kohustuslikud miinimumnõuded teaberežiimis sisevee-ECDISi seadmete jaoks veeteedel, mille puhul on sisevee-ECDISi olemasolu kohustuslik. Veeteedel, mille puhul ei ole teaberežiimis sisevee-ECDISi olemasolu kohustuslik, peaks teaberežiimiga seotud miinimumnõuded olema soovituslikud. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruses (EL) nr 909/2013 on määratud kindlaks sisevee-ECDISi tehnilised kirjeldused laevajuhtimisrežiimi jaoks. Mõne veetee puhul kehtestasid pädevad asutused siiski ka nõuded teaberežiimis sisevee-ECDISi seadmete olemasolu kohta. Selleks et ühtlustada nendel veeteedel kasutavaid seadmeid ja tagada laevajuhtimise ohutus, tuleks võtta vastu kohustuslikud miinimumnõuded teaberežiimis sisevee-ECDISi seadmete jaoks veeteedel, mille puhul on sisevee-ECDISi olemasolu kohustuslik. Veeteedel, mille puhul ei ole teaberežiimis sisevee-ECDISi olemasolu kohustuslik, peaks teaberežiimiga seotud miinimumnõuded olema soovituslikud.

| (9) | Selleks et aidata tagada siseveelaevanduse ohutus ja tõhusus, tuleks vee sügavusega seotud usaldusväärne ajakohastatud teave (batümeetriline teave) elektroonilistel navigatsioonikaartidel õigeaegselt avaldada. Seepärast tuleks vee sügavust käsitleva teabe esitamist ühtlustada. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et aidata tagada siseveelaevanduse ohutus ja tõhusus, tuleks vee sügavusega seotud usaldusväärne ajakohastatud teave (batümeetriline teave) elektroonilistel navigatsioonikaartidel õigeaegselt avaldada. Seepärast tuleks vee sügavust käsitleva teabe esitamist ühtlustada.

| (10) | Rakendusmääruse (EL) nr 909/2013 lisas esitatud veeteede koodide loetelu on vaja täiendada, et liikmesriikidel oleks võimalik veeteede objektid asjaomastel veeteedel ühetaoliselt kodeerida. Täiendavaid veeteede koode saab taotleda elektrooniliselt Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni tunnustatud sisevee-ENCde ühtlustamise töörühmalt. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusmääruse (EL) nr 909/2013 lisas esitatud veeteede koodide loetelu on vaja täiendada, et liikmesriikidel oleks võimalik veeteede objektid asjaomastel veeteedel ühetaoliselt kodeerida. Täiendavaid veeteede koode saab taotleda elektrooniliselt Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni tunnustatud sisevee-ENCde ühtlustamise töörühmalt.

| (11) | Kooskõlas direktiivi 2005/44/EÜ artikli 12 lõikega 2 peaksid liikmesriigid kõnealuse direktiivi artikli 4 järgimiseks võtma vajalikud meetmed, et täita käesolevas määruses sätestatud nõuded mitte hiljem kui 30 kuud pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas direktiivi 2005/44/EÜ artikli 12 lõikega 2 peaksid liikmesriigid kõnealuse direktiivi artikli 4 järgimiseks võtma vajalikud meetmed, et täita käesolevas määruses sätestatud nõuded mitte hiljem kui 30 kuud pärast määruse jõustumist.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 909/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 909/2013 vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 91/672/EMÜ (3) artikli 7 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 91/672/EMÜ (3) artikli 7 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 909/2013 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 7. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

1

(2)  Komisjoni 10. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 258, 28.9.2013, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/672/EMÜ siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29).

3

---

LISA

SISEVEELAEVANDUSE ELEKTROONILISTE KAARTIDE KUVAMIS- JA TEABESÜSTEEM

(sisevee-ECDIS)

SISUKORD

| 1. JAGU. SISEVEE-ECDISi JÕUDLUSSTANDARD | 6 |
| --- | --- |

| 1. | Üldsätted | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Viited | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kaarditeabe sisu, esitamine ja uuendamine | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde sisu ja esitamine | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Uuendused | 8 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | Teabeesitus | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Kuvamisnõuded | 9 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kuva tööulatused (skaalad) | 9 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kujutise positsioonimine ja orientatsioon | 9 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | SENC teabe kuvamine | 9 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Radariteabe kuvamine | 10 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Muu navigeerimisteabe kuvamine | 10 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Värvid ja sümbolid | 11 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Andmete ja kuva täpsus | 11 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 5. | Tegevus | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Teaberežiim | 11 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Laevajuhtimisrežiim | 13 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Juhtimis- ja kontrollielemendid | 14 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Ühendus teiste seadmetega | 14 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Näidud ja häiresignaalid | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Sisseehitatud katseseadmed (BITE) | 14 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Rikked | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 8. | Häiretele reageerimine | 15 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | SENC-positsioonimise ebapiisav täpsus | 15 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Puudused | 15 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 9. | Laevajuhtimisrežiimi energiavarustus | 15 |
| --- | --- | --- |

9.

| 2. JAGU. SISEVEE-ENCde ANDMESTANDARD | 15 |
| --- | --- |

| 1. | Sissejuhatus | 15 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Teoreetiline andmemudel | 15 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Andmete struktuur | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde tootekirjeldus | 15 |
| --- | --- | --- |

4.

| 2.A JAGU. PAKKUJATE JA VEETEEDE KOODID (LISAKS IHO DOKUMENDIS S-62 ESITATUD ENCde PAKKUJATE KOODIDELE) | 16 |
| --- | --- |

| 3. JAGU. SISEVEE-ECDISi ESITUSSTANDARD | 20 |
| --- | --- |

| 1. | Sissejuhatus | 20 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sisevee-ECDISi esitusteek | 20 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | S-52 ja sisevee-ECDISi esitusteegi komponendid | 20 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teatmetabelid | 21 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tingimusliku sümboloogia menetlused | 22 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Värvid | 22 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ohutusmärkide esitus | 22 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 4. JAGU. KASUTAMIS- JA JÕUDLUSNÕUDED, KATSEMEETODID JA NÕUTAVAD KATSETULEMUSED | 22 |
| --- | --- |

| 1. | Sissejuhatus | 22 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Töörežiimid ja süsteemi konfiguratsioon | 22 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Töörežiimid | 22 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Süsteemi konfiguratsioonid | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Sisevee-ECDISi seadmed, iseseisev süsteem ilma radariühenduseta | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Sisevee-ECDISi seadmed, paralleelne paigaldus ja radariühendus | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Sisevee-ECDISi seadmed, mis jagavad monitori ühendatud radariseadmetega | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Radariseadmed integreeritud sisevee-ECDISi funktsionaalsusega | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 3. | Jõudlusnõuded | 23 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Riistvara jõudlus | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tarkvara jõudlus | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Juhtimisseadiste jõudlus | 23 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kuvari jõudlus | 23 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Kuvariekraani mõõtmed | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kuvari asend | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Kuvariekraani eraldusvõime | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Kuvariekraani värvid | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Kuvariekraani eredus | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Pildi uuendamine | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Kuvamistehnoloogia | 24 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 4. | Kasutusfunktsioonid | 24 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Töörežiim | 24 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Seadme eelseadistus (salvestamine ja taaste) laevajuhtimisrežiimis | 24 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | SENC teabe esitus laevajuhtimisrežiimis | 24 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kaardi orientatsioon, positsioon ja nihe | 25 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Oma laeva asukoht ja kurss | 25 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Teabetihedus | 25 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kaugused ja kaugusringid | 25 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pildi eredus laevajuhtimisrežiimis | 25 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pildi värvid | 26 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Valitud nähtuse raport | 26 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Mõõtmisfunktsioonid | 26 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Kipri enda kaardikannete sisestamine ja muutmine | 26 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 4.13. | SENCde laadimine ja uuendamine | 26 |
| --- | --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Radaripildi esitus ja katmine | 26 |
| --- | --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Sisevee-ECDISi vahetu juurdepääsuga funktsioonid | 27 |
| --- | --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Alati nähtavad funktsiooniparameetrid | 27 |
| --- | --- | --- |

4.16.

| 5. | Hooldusfunktsioonid | 27 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Kaardi asukoha staatiline korrigeerimine | 27 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kaardi orientatsiooni staatiline korrigeerimine | 27 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Liideste konfigureerimine | 27 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Riistvarakatse ja nõutavad tõendid | 28 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Keskkonnatingimustele vastupidavus laevajuhtimisrežiimis | 28 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Seadmete dokumentatsioon | 28 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Liidesed | 28 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Juhtimisseadiste omadused | 28 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kuva omadused laevajuhtimisrežiimis | 28 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | Kaardi esituse, toimimise ja funktsionaalsuse katse | 28 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Katsetatavate seadmete ettevalmistus | 28 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Töörežiimide katse | 28 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kuvatavate nähtuste katse | 28 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Skaalast sõltuva teabetiheduse (SCAMIN) katse | 29 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Ereduse varieeruvuse katse | 29 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Värvide katse | 29 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Mõõtmisfunktsioonide katse | 29 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Kaardi uuendamisfunktsiooni katse | 29 |
| --- | --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Kuvatavate nähtuste katse enam kui ühe sama piirkonna lahtri puhul | 29 |
| --- | --- | --- |

7.9.

| 8. | Radaripildi esituse ja toimimise katse | 29 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Ettevalmistused | 29 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Radaripildi katse ilma aluskihina kuvatava kaardita | 30 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Radaripildi, teisi laevu kirjeldava teabe kihi ja aluskihina kuvatava kaardi katse | 30 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.3.1. | Radaripildi ülemise kihi katse | 30 |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

| 8.3.2. | Kaardi positsioonimise ja orienteerimise katse | 30 |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

| 8.3.3. | Skaala vastavuse katse | 31 |
| --- | --- | --- |

8.3.3.

| 9. | Häiresignaalide ja näitude katse | 31 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Häiretele reageerimise katse laevajuhtimisrežiimis | 31 |
| --- | --- | --- |

10.

| 4.A JAGU. TARKVARA KVALITEEDI TAGAMISE MEETMED | 31 |
| --- | --- |

| 1. | Üldnõuded | 31 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tarkvara väljatöötamisele esitatavad nõuded | 31 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rakendusnõuded | 31 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Katsenõuded | 32 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kolmandate osapoolte komponentidele esitatavad nõuded | 32 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Laevajuhtimisrežiimis kasutatavatele lisateenustele esitatavad nõuded | 32 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Keel | 32 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kasutajatele antavale dokumentatsioonile esitatavad nõuded | 33 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 2. | Katsemeetodid ja nõutavad tulemused | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Laevajuhtimisrežiimi töökindluskatse | 33 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Jõudlusnõuded | 33 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Asend | 33 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | Suund | 33 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.2. | Anduri talitlushäire | 33 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Jõudluskatse liides | 33 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Üldised tarkvarakatsed | 34 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Seadmete dokumentatsioon | 34 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Kulumiskatse laevajuhtimisrežiimis | 34 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 3. | Sertifitseeritud navigatsioonisüsteemide muutmine | 34 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldnõuded | 34 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Riistvara- ja tarkvaramuudatused | 34 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4.B JAGU. SÜSTEEMI KONFIGURATSIOONID (JOONISED) | 35 |
| --- | --- |

| 5. JAGU. KASUTATUD TERMINID | 37 |
| --- | --- |

| 1. liide. (Mere-)ECDISi standardi ja sisevee-ECDISi tehniliste kirjelduste ülesehituse võrdlus | 43 |
| --- | --- |

1. JAGU

SISEVEE-ECDISi JÕUDLUSSTANDARD

1.   ÜLDSÄTTED

| a) | Siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (sisevee-ECDIS) koosneb riistvarast, operatsioonisüsteemi tarkvarast ja rakendustarkvarast. |
| --- | --- |

a)

Siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (sisevee-ECDIS) koosneb riistvarast, operatsioonisüsteemi tarkvarast ja rakendustarkvarast.

| b) | Sisevee-ECDISi eesmärk on suurendada siseveelaevanduse ohutust ja tõhusust. |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ECDISi eesmärk on suurendada siseveelaevanduse ohutust ja tõhusust.

| c) | Sisevee-ECDISi saab arendada kas teabe- ja laevajuhtimisrežiimiks või ainult teaberežiimiks.

  Ainult teaberežiimis kasutamiseks mõeldud sisevee-ECDISi seadmete miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva lisa 1. jao punktis 4.1 ja 4. jaos, on kohustuslikud veeteedel, kus veoeeskirju kehtestavad vastutavad seadusandlikud organid. Teistes piirkondades on need soovituslikud. |
| --- | --- |

c)

Sisevee-ECDISi saab arendada kas teabe- ja laevajuhtimisrežiimiks või ainult teaberežiimiks.

Ainult teaberežiimis kasutamiseks mõeldud sisevee-ECDISi seadmete miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva lisa 1. jao punktis 4.1 ja 4. jaos, on kohustuslikud veeteedel, kus veoeeskirju kehtestavad vastutavad seadusandlikud organid. Teistes piirkondades on need soovituslikud.

| d) | Käesoleva lisa 4. jaos kirjeldatud laevajuhtimisrežiimi puhul peab sisevee-ECDIS (operatsioonisüsteemi tarkvara, rakendustarkvara ja riistvara) olema usaldusväärne ja kättesaadav ning vähemalt samal tasemel kui teised laevajuhtimisviisid. |
| --- | --- |

d)

Käesoleva lisa 4. jaos kirjeldatud laevajuhtimisrežiimi puhul peab sisevee-ECDIS (operatsioonisüsteemi tarkvara, rakendustarkvara ja riistvara) olema usaldusväärne ja kättesaadav ning vähemalt samal tasemel kui teised laevajuhtimisviisid.

| e) | Sisevee-ECDIS kasutab kaarditeavet käesoleva lisa 2. ja 3. jaos kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

e)

Sisevee-ECDIS kasutab kaarditeavet käesoleva lisa 2. ja 3. jaos kirjeldatud viisil.

| f) | Riikide ametiasutustel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel soovitatakse võtta veoeeskirjade kehtestamisel sisevee-ECDISi puhul arvesse üleminekusätteid. |
| --- | --- |

f)

Riikide ametiasutustel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel soovitatakse võtta veoeeskirjade kehtestamisel sisevee-ECDISi puhul arvesse üleminekusätteid.

| g) | Sisevee-ECDIS peab vastama käesolevas lisas sätestatud sisevee-ECDISi jõudlusstandardi kõikidele nõuetele. |
| --- | --- |

g)

Sisevee-ECDIS peab vastama käesolevas lisas sätestatud sisevee-ECDISi jõudlusstandardi kõikidele nõuetele.

| h) | Käesolevas lisas kasutatavaid mõisteid „kipper“ ja „laevajuht“ peetakse samaväärseks jõeteabeteenuste suunistes (komisjoni määrus (EÜ) nr 414/2007) (1) kasutatud mõistega „laevakapten“. |
| --- | --- |

h)

Käesolevas lisas kasutatavaid mõisteid „kipper“ ja „laevajuht“ peetakse samaväärseks jõeteabeteenuste suunistes (komisjoni määrus (EÜ) nr 414/2007) (1) kasutatud mõistega „laevakapten“.

| i) | Sisevee-ECDISi tarkvara pakkuja või tarnija peab dokumenteerima tarkvara kasutusjuhendis, millised punktis c osutatud seadmete (tarkvara) nõuded peavad olema sisevee-ECDISi puhul teaberežiimis täidetud veeteedel, kus veoeeskirju kehtestavad vastutavad seadusandlikud organid. |
| --- | --- |

i)

Sisevee-ECDISi tarkvara pakkuja või tarnija peab dokumenteerima tarkvara kasutusjuhendis, millised punktis c osutatud seadmete (tarkvara) nõuded peavad olema sisevee-ECDISi puhul teaberežiimis täidetud veeteedel, kus veoeeskirju kehtestavad vastutavad seadusandlikud organid.

| j) | Kui sisevee-ECDISi seadmed pakuvad olulisi teenuseid, mis on määratletud direktiivis (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, kohaldatakse nimetatud õigusakti sätteid. |
| --- | --- |

j)

Kui sisevee-ECDISi seadmed pakuvad olulisi teenuseid, mis on määratletud direktiivis (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, kohaldatakse nimetatud õigusakti sätteid.

| k) | AIS on merelaevade automaatne identifitseerimissüsteem, mis vastab SOLASi konventsiooni (konventsioon inimelude ohutusest merel) V peatükis sätestatud tehnilistele ja jõudlusstandarditele, mida on kirjeldatud 1. jao punkti 2 alapunktis r osutatud dokumendis. Sisevee-AIS osutab siseveelaevade automaatsele identifitseerimissüsteemile, mida on nimetatud 1. jao punkti 2 alapunktis p osutatud dokumendis. Kui ei ole sätestatud teisiti, osutab käesolevas lisas nimetatud AIS nii mere-AISile kui ka sisevee-AISile. |
| --- | --- |

k)

AIS on merelaevade automaatne identifitseerimissüsteem, mis vastab SOLASi konventsiooni (konventsioon inimelude ohutusest merel) V peatükis sätestatud tehnilistele ja jõudlusstandarditele, mida on kirjeldatud 1. jao punkti 2 alapunktis r osutatud dokumendis. Sisevee-AIS osutab siseveelaevade automaatsele identifitseerimissüsteemile, mida on nimetatud 1. jao punkti 2 alapunktis p osutatud dokumendis. Kui ei ole sätestatud teisiti, osutab käesolevas lisas nimetatud AIS nii mere-AISile kui ka sisevee-AISile.

2.   VIITED

| a) | IHO eriväljaanne nr S-57 „Digitaalsete hüdrograafiliste andmete edastusstandard“, väljaanne 3.1, kaasanne nr 2, juuni 2009, koos kõigi liidete ja lisadega. |
| --- | --- |

a)

IHO eriväljaanne nr S-57 „Digitaalsete hüdrograafiliste andmete edastusstandard“, väljaanne 3.1, kaasanne nr 2, juuni 2009, koos kõigi liidete ja lisadega.

| b) | IHO eriväljaanne nr S-62 „ENC pakkujate koodid“, väljaanne 2.5, detsember 2009. |
| --- | --- |

b)

IHO eriväljaanne nr S-62 „ENC pakkujate koodid“, väljaanne 2.5, detsember 2009.

| c) | IHO eriväljaanne nr S-52 „ECDISi kaardi sisu ja kuvasuhete kirjeldus“, väljaanne 6, märts 2010, koos kõigi liidete ja lisadega, sh






  — | S-52 1. liide „Elektroonilise kaardi uuendamise suunised“, väljaanne 4.0, aprill 2012; |
| --- | --- | --- |

c)

IHO eriväljaanne nr S-52 „ECDISi kaardi sisu ja kuvasuhete kirjeldus“, väljaanne 6, märts 2010, koos kõigi liidete ja lisadega, sh

—

S-52 1. liide „Elektroonilise kaardi uuendamise suunised“, väljaanne 4.0, aprill 2012;

| — | endine S-52 2. liide „Värvide ja sümbolite kirjeldused“, väljaanne 4.3, jaanuar 2008; |
| --- | --- |

—

endine S-52 2. liide „Värvide ja sümbolite kirjeldused“, väljaanne 4.3, jaanuar 2008;

| — | endine S-52 3. liide „ECDISiga seotud terminikirjelduste sõnastik“ (praegu S-32, 1. liide, september 2007); |
| --- | --- |

—

endine S-52 3. liide „ECDISiga seotud terminikirjelduste sõnastik“ (praegu S-32, 1. liide, september 2007);

| — | endise S-52 lisa A, 2. liide „Esitusteek“, väljaanne 3.4, 2008. |
| --- | --- |

—

endise S-52 lisa A, 2. liide „Esitusteek“, väljaanne 3.4, 2008.

| d) | IMO resolutsioon MSC.232(82) „Elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (ECDIS) läbivaadatud jõudlusstandardid“, detsember 2006 – 3. liide „NAVIGATSIOONIELEMENDID JA -PARAMEETRID“. |
| --- | --- |

d)

IMO resolutsioon MSC.232(82) „Elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (ECDIS) läbivaadatud jõudlusstandardid“, detsember 2006 – 3. liide „NAVIGATSIOONIELEMENDID JA -PARAMEETRID“.

| e) | IEC suunis 61174, väljaanne 3.0 „ECDIS – kasutamis- ja jõudlusnõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused“, 2008-9. |
| --- | --- |

e)

IEC suunis 61174, väljaanne 3.0 „ECDIS – kasutamis- ja jõudlusnõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused“, 2008-9.

| f) | 2017. aasta ES-TRINi standardi 5. lisa I–III jagu: radarseadmete ja pöördekiiruse näiturite suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

f)

2017. aasta ES-TRINi standardi 5. lisa I–III jagu: radarseadmete ja pöördekiiruse näiturite suhtes kohaldatavad nõuded.

| g) | IHO eriväljaande nr S-32 1. liide „ECDISiga seotud terminite sõnastik“. |
| --- | --- |

g)

IHO eriväljaande nr S-32 1. liide „ECDISiga seotud terminite sõnastik“.

| h) | UNECE resolutsiooni nr 48 „Soovitus siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi kohta (sisevee-ECDIS)“ 1. liite „Sisevee-ENC tootekirjeldus“ väljaanne 2.4, sh 1.1. liide „Sisevee-ENC nähtuste kataloog“ ja 1.2. liide „Sisevee elektroonilise navigatsioonikaardi kodeerimisjuhis“. |
| --- | --- |

h)

UNECE resolutsiooni nr 48 „Soovitus siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi kohta (sisevee-ECDIS)“ 1. liite „Sisevee-ENC tootekirjeldus“ väljaanne 2.4, sh 1.1. liide „Sisevee-ENC nähtuste kataloog“ ja 1.2. liide „Sisevee elektroonilise navigatsioonikaardi kodeerimisjuhis“.

| i) | UNECE resolutsiooni nr 48 „Soovitus siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi kohta (sisevee-ECDIS)“ 2. liite „Sisevee-ECDIS esitusteegi staatus“ väljaanne 2.4. |
| --- | --- |

i)

UNECE resolutsiooni nr 48 „Soovitus siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi kohta (sisevee-ECDIS)“ 2. liite „Sisevee-ECDIS esitusteegi staatus“ väljaanne 2.4.

| j) | UNECE resolutsiooni nr 48 „Soovitus siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi kohta (sisevee-ECDIS)“ 3. liite „Batümeetriliste sisevee-ENCde tootekirjeldus“ väljaanne 2.4, sh 3.1. liide „Batümeetriliste sisevee-ENCde nähtuste kataloog“, väljaanne 1.0. |
| --- | --- |

j)

UNECE resolutsiooni nr 48 „Soovitus siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi kohta (sisevee-ECDIS)“ 3. liite „Batümeetriliste sisevee-ENCde tootekirjeldus“ väljaanne 2.4, sh 3.1. liide „Batümeetriliste sisevee-ENCde nähtuste kataloog“, väljaanne 1.0.

| k) | EN 60945 (2002) + corr1 (2010): navigatsioonivahendid; üldnõuded – katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused. |
| --- | --- |

k)

EN 60945 (2002) + corr1 (2010): navigatsioonivahendid; üldnõuded – katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused.

| l) | IEC 61162 on laeva navigatsioonivahendite digitaalseid liideseid käsitlevate standardite kogumik. 61162 standardid töötatakse välja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni tehnilise komitee 80 (TC80) 6. töörühmas (WG6). |
| --- | --- |

l)

IEC 61162 on laeva navigatsioonivahendite digitaalseid liideseid käsitlevate standardite kogumik. 61162 standardid töötatakse välja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni tehnilise komitee 80 (TC80) 6. töörühmas (WG6).

| m) | IENC domeen S-100 registris. |
| --- | --- |

m)

IENC domeen S-100 registris.

| n) | IEHG sisevee-ENCde tootekirjeldus. |
| --- | --- |

n)

IEHG sisevee-ENCde tootekirjeldus.

| o) | IEHG sisevee-ENC nähtuste kataloog. |
| --- | --- |

o)

IEHG sisevee-ENC nähtuste kataloog.

| p) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi (ELT L 105, 23.4.2007, lk 35). |
| --- | --- |

p)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi (ELT L 105, 23.4.2007, lk 35).

| q) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1629 (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118) II lisa. |
| --- | --- |

q)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1629 (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118) II lisa.

| r) | Direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (ELT L 208, 5.8.2002, lk 10). |
| --- | --- |

r)

Direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (ELT L 208, 5.8.2002, lk 10).

3.   KAARDITEABE SISU, ESITAMINE JA UUENDAMINE

3.1.   Siseveelaevanduse elektrooniliste navigatsioonikaartide (sisevee-ENCd) ja batümeetriliste sisevee-ENCde sisu ja esitamine

| a) | Sisevee-ECDISis kasutatav kaarditeave peab olema selle teabe viimane versioon. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDISis kasutatav kaarditeave peab olema selle teabe viimane versioon.

| b) | Tuleb määrata tingimused, mis ei võimalda kasutajal sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde originaalversioonide sisu muuta. |
| --- | --- |

b)

Tuleb määrata tingimused, mis ei võimalda kasutajal sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde originaalversioonide sisu muuta.

| c) | ENC peab sisaldama vähemalt järgmist:






  — | laevatee telg kilomeetrites; |
| --- | --- | --- |

c)

ENC peab sisaldama vähemalt järgmist:

—

laevatee telg kilomeetrites;

| — | lingid välistele xml-failidele koos piiravate rajatiste, eriti lüüside ja sildade käitusaegadega; |
| --- | --- |

—

lingid välistele xml-failidele koos piiravate rajatiste, eriti lüüside ja sildade käitusaegadega;

| — | sadamate ja ümberlaadimispunktide asukohad; |
| --- | --- |

—

sadamate ja ümberlaadimispunktide asukohad;

| — | navigatsiooni jaoks asjakohaste veetasememõõturite võrdlusandmed; |
| --- | --- |

—

navigatsiooni jaoks asjakohaste veetasememõõturite võrdlusandmed;

| — | veetee kallas (vee keskmisel tasemel); |
| --- | --- |

—

veetee kallas (vee keskmisel tasemel);

| — | kaldarajatised (nt buun, pikisuunaline piirdetamm, voolusuunaja – mis tahes rajatis, mida peetakse laevanduse jaoks ohtlikuks); |
| --- | --- |

—

kaldarajatised (nt buun, pikisuunaline piirdetamm, voolusuunaja – mis tahes rajatis, mida peetakse laevanduse jaoks ohtlikuks);

| — | lüüside ja tammide piirjooned; |
| --- | --- |

—

lüüside ja tammide piirjooned;

| — | faarvaatri või navigatsioonikanali piirid (kui need on kindlaks määratud); |
| --- | --- |

—

faarvaatri või navigatsioonikanali piirid (kui need on kindlaks määratud);

| — | isoleeritud veealused ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis; |
| --- | --- |

—

isoleeritud veealused ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis;

| — | isoleeritud ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis veepinnast kõrgemal, näiteks sillad, õhuliinid jne; |
| --- | --- |

—

isoleeritud ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis veepinnast kõrgemal, näiteks sillad, õhuliinid jne;

| — | ametlikud navigatsioonivahendid (nt poid, paagid, tuled, ohutusmärgid). |
| --- | --- |

—

ametlikud navigatsioonivahendid (nt poid, paagid, tuled, ohutusmärgid).

Kui kaartide pakkuja kasutab ülekattefaile või batümeetrilist sisevee-ENCd, võivad nähtused olla erinevates kaardi lahtrites, kuid kogu pakett peab vastama eespool taanetes loetletud miinimumnõuetele.

| d) | Kui kaart on mõeldud kasutamiseks laevajuhtimisrežiimis (vt käesoleva jao punkt 5.2), otsustab asjaomane pädev asutus iga enda veetee ja sadama puhul, milliseid punktis c nimetatud nähtusi tuleb kontrollida. Pärast kontrollimist teatab asjaomane pädev asutus, millised sisevee-ENCd ja batümeetrilised sisevee-ENCd on laevajuhtimisrežiimi jaoks tema geograafilises vastutusalas heaks kiidetud (üksikasjalikum teave on esitatud käesoleva lisa 2.A jaos). |
| --- | --- |

d)

Kui kaart on mõeldud kasutamiseks laevajuhtimisrežiimis (vt käesoleva jao punkt 5.2), otsustab asjaomane pädev asutus iga enda veetee ja sadama puhul, milliseid punktis c nimetatud nähtusi tuleb kontrollida. Pärast kontrollimist teatab asjaomane pädev asutus, millised sisevee-ENCd ja batümeetrilised sisevee-ENCd on laevajuhtimisrežiimi jaoks tema geograafilises vastutusalas heaks kiidetud (üksikasjalikum teave on esitatud käesoleva lisa 2.A jaos).

| e) | Süsteemne elektrooniline navigatsioonikaart (SENC) salvestatakse sisevee-ECDISis. |
| --- | --- |

e)

Süsteemne elektrooniline navigatsioonikaart (SENC) salvestatakse sisevee-ECDISis.

3.2.   Uuendused

| a) | Sisevee-ECDIS peab suutma vastu võtta sisevee-ENC andmetesse sisevee-ENCde tootekirjelduse kohaselt tehtavaid uuendusi ning sügavusteabe uuendusi, mis esitatakse kooskõlas batümeetriliste sisevee-ENCde tootekirjeldusega. Need uuendused tuleb lisada SENCsse automaatselt. Uuenduse rakendusmenetlus ei tohi segada kasutatavat kuva. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDIS peab suutma vastu võtta sisevee-ENC andmetesse sisevee-ENCde tootekirjelduse kohaselt tehtavaid uuendusi ning sügavusteabe uuendusi, mis esitatakse kooskõlas batümeetriliste sisevee-ENCde tootekirjeldusega. Need uuendused tuleb lisada SENCsse automaatselt. Uuenduse rakendusmenetlus ei tohi segada kasutatavat kuva.

| b) | Sisevee-ECDIS peab võimaldama kuvada uuendusi, et kipper saaks nende sisu läbi vaadata ja veenduda, et need on lisatud SENCsse. |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ECDIS peab võimaldama kuvada uuendusi, et kipper saaks nende sisu läbi vaadata ja veenduda, et need on lisatud SENCsse.

| c) | Sisevee-ECDIS peab suutma tühistada automaatselt sisevee-ENC andmetesse tehtud uuendusi. |
| --- | --- |

c)

Sisevee-ECDIS peab suutma tühistada automaatselt sisevee-ENC andmetesse tehtud uuendusi.

| d) | Sisevee-ENC originaalversioone ja hilisemaid uuendusi ei liideta kunagi. |
| --- | --- |

d)

Sisevee-ENC originaalversioone ja hilisemaid uuendusi ei liideta kunagi.

| e) | Sisevee-ENCd ja kõiki selle uuendusi tuleb kuvada ilma nende sisu halvenemiseta. |
| --- | --- |

e)

Sisevee-ENCd ja kõiki selle uuendusi tuleb kuvada ilma nende sisu halvenemiseta.

| f) | Sisevee-ENC andmed ja selle uuendused peavad olema muust teabest selgelt eristatavad. |
| --- | --- |

f)

Sisevee-ENC andmed ja selle uuendused peavad olema muust teabest selgelt eristatavad.

| g) | Sisevee-ECDIS peab tagama, et sisevee-ENC ja kõik selle uuendused on SENCsse õigesti laetud. |
| --- | --- |

g)

Sisevee-ECDIS peab tagama, et sisevee-ENC ja kõik selle uuendused on SENCsse õigesti laetud.

| h) | Sisevee-ECDIS peab uuenduste, sh nende SENCsse lisamise üle arvet. |
| --- | --- |

h)

Sisevee-ECDIS peab uuenduste, sh nende SENCsse lisamise üle arvet.

| i) | Kasutatava SENC sisu peab olema kavandatava sõidu jaoks piisav ja ajakohane. |
| --- | --- |

i)

Kasutatava SENC sisu peab olema kavandatava sõidu jaoks piisav ja ajakohane.

4.   TEABEESITUS

4.1.   Kuvamisnõuded

| a) | Kuvamismeetod peab tagama, et kuvatav teave on laeva roolikambris päeval ja öösel esinevates tavalistes valgustingimustes selgelt nähtav rohkem kui ühele vaatlejale. |
| --- | --- |

a)

Kuvamismeetod peab tagama, et kuvatav teave on laeva roolikambris päeval ja öösel esinevates tavalistes valgustingimustes selgelt nähtav rohkem kui ühele vaatlejale.

| b) | Kaardiesitluse kuva suurus peab olema laevajuhtimisrežiimi rakendamiseks kavandatud ja kasutusele võetud seadme puhul laevajuhtimisrežiimis vähemalt 270 × 270 mm. |
| --- | --- |

b)

Kaardiesitluse kuva suurus peab olema laevajuhtimisrežiimi rakendamiseks kavandatud ja kasutusele võetud seadme puhul laevajuhtimisrežiimis vähemalt 270 × 270 mm.

| c) | Teaberežiimi puhul määravad suuruse ergonoomilised aspektid. Kuvatav teave peab olema juhtimiskohalt hästi nähtav.
  Kuvari diagonaal peab olema vähemalt 199 mm (7,85 tolli). Laevajuht peab olema kõikides tingimustes võimeline nägema kuvatavat teavet piisavalt kooskõlas kasutajaliidese suunistega.
  Kui tarkvara müüakse kuvarita, peavad tootja dokumendid sisaldama teavet, et seda võib kasutada üksnes sisevee-ECDISina teaberežiimis, kui kuvar vastab käesoleva punkti 4.1 nõuetele. |
| --- | --- |

c)

Teaberežiimi puhul määravad suuruse ergonoomilised aspektid. Kuvatav teave peab olema juhtimiskohalt hästi nähtav.

Kuvari diagonaal peab olema vähemalt 199 mm (7,85 tolli). Laevajuht peab olema kõikides tingimustes võimeline nägema kuvatavat teavet piisavalt kooskõlas kasutajaliidese suunistega.

Kui tarkvara müüakse kuvarita, peavad tootja dokumendid sisaldama teavet, et seda võib kasutada üksnes sisevee-ECDISina teaberežiimis, kui kuvar vastab käesoleva punkti 4.1 nõuetele.

| d) | Järgmised kriteeriumid peavad olema täidetud nii laevajuhtimisrežiimis kui ka teaberežiimis:






  — | tähtnumbrilised andmed ja tekst on esitatud selgelt loetavas püstkirjas ja ilustusteta kirjatüübis; |
| --- | --- | --- |

d)

Järgmised kriteeriumid peavad olema täidetud nii laevajuhtimisrežiimis kui ka teaberežiimis:

—

tähtnumbrilised andmed ja tekst on esitatud selgelt loetavas püstkirjas ja ilustusteta kirjatüübis;

| — | kirjatüübi suurus on piisav, võttes arvesse vaatamiskaugust laeva roolikambris viibiva kasutaja tõenäolistest asukohtadest (st seoses lugemiskauguse ja vaatenurgaga); |
| --- | --- |

—

kirjatüübi suurus on piisav, võttes arvesse vaatamiskaugust laeva roolikambris viibiva kasutaja tõenäolistest asukohtadest (st seoses lugemiskauguse ja vaatenurgaga);

| — | tähemärgi kõrgus ja AISi sümbolite suurus millimeetrites ei ole väiksem kui 3,5-kordne tavapärane vaatamiskaugus meetrites; |
| --- | --- |

—

tähemärgi kõrgus ja AISi sümbolite suurus millimeetrites ei ole väiksem kui 3,5-kordne tavapärane vaatamiskaugus meetrites;

| — | AISi sümbolite minimaalne suurus ja AISi teabe minimaalne tähemärgi kõrgus on 3,5 mm; |
| --- | --- |

—

AISi sümbolite minimaalne suurus ja AISi teabe minimaalne tähemärgi kõrgus on 3,5 mm;

| — | tootja dokumentides on täpsustatud tavapärane vaatamiskaugus kuvaseadmete puhul. |
| --- | --- |

—

tootja dokumentides on täpsustatud tavapärane vaatamiskaugus kuvaseadmete puhul.

| e) | Kuvamisnõuded peavad olema täidetud nii horisontaal- kui ka vertikaalformaadis. |
| --- | --- |

e)

Kuvamisnõuded peavad olema täidetud nii horisontaal- kui ka vertikaalformaadis.

| f) | Teaberežiimis soovitatakse kasutada sama suurt kuvarit, kui on ette nähtud laevajuhtimisrežiimi puhul. Juhul kui kuvari paigaldamiseks ei ole piisavalt ruumi, võib kuvari suurust vähendada, võttes arvesse kuvari tavapärast vaatamiskaugust. |
| --- | --- |

f)

Teaberežiimis soovitatakse kasutada sama suurt kuvarit, kui on ette nähtud laevajuhtimisrežiimi puhul. Juhul kui kuvari paigaldamiseks ei ole piisavalt ruumi, võib kuvari suurust vähendada, võttes arvesse kuvari tavapärast vaatamiskaugust.

4.2.   Kuva tööulatused (skaalad)

| a) | Teaberežiimis (vt käesoleva jao punkt 5.1) on lubatud kõik skaalad ja tööulatused. |
| --- | --- |

a)

Teaberežiimis (vt käesoleva jao punkt 5.1) on lubatud kõik skaalad ja tööulatused.

| b) | Laevajuhtimisrežiimis (vt käesoleva jao punkt 5.2) on lubatud ainult käesoleva lisa 4. jao punktis 4.7 kirjeldatud järjestikused ümberlülitatavad tööulatused (skaalad). |
| --- | --- |

b)

Laevajuhtimisrežiimis (vt käesoleva jao punkt 5.2) on lubatud ainult käesoleva lisa 4. jao punktis 4.7 kirjeldatud järjestikused ümberlülitatavad tööulatused (skaalad).

4.3.   Kujutise positsioonimine ja orientatsioon

| a) | Teaberežiimis on lubatud kõik kaardi orientatsioonid (vt käesoleva jao punkt 5.1). |
| --- | --- |

a)

Teaberežiimis on lubatud kõik kaardi orientatsioonid (vt käesoleva jao punkt 5.1).

| b) | Laevajuhtimisrežiimis positsioonitakse kaart automaatselt ja paigutatakse suhtelise liikumise ja kurss ülal suunaliselt, kus oma laeva asukoht on ekraani keskel või keskmest väljas (vt käesoleva jao punkt 5.2). |
| --- | --- |

b)

Laevajuhtimisrežiimis positsioonitakse kaart automaatselt ja paigutatakse suhtelise liikumise ja kurss ülal suunaliselt, kus oma laeva asukoht on ekraani keskel või keskmest väljas (vt käesoleva jao punkt 5.2).

4.4.   SENC teabe kuvamine

| a) | SENC teabe kuvamine peab olema jaotatud järgmisse kolme kategooriasse:






  — | baaskuva; |
| --- | --- | --- |

a)

SENC teabe kuvamine peab olema jaotatud järgmisse kolme kategooriasse:

—

baaskuva;

| — | standardkuva (standardne teabetihedus); |
| --- | --- |

—

standardkuva (standardne teabetihedus);

| — | kogu teabe kuva. |
| --- | --- |

—

kogu teabe kuva.

Nähtuste klasside eraldamine kuvakategooriatesse on üksikasjalikult esitatud käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud dokumendi teatmetabelites.

| b) | Baaskuva peab sisaldama vähemalt järgmist:






  — | veetee kallas (vee keskmisel tasemel); |
| --- | --- | --- |

b)

Baaskuva peab sisaldama vähemalt järgmist:

—

veetee kallas (vee keskmisel tasemel);

| — | kaldarajatised (nt buun, pikisuunaline piirdetamm, voolusuunaja – mis tahes rajatis, mida peetakse laevanduse jaoks ohtlikuks); |
| --- | --- |

—

kaldarajatised (nt buun, pikisuunaline piirdetamm, voolusuunaja – mis tahes rajatis, mida peetakse laevanduse jaoks ohtlikuks);

| — | lüüside ja tammide äärejooned; |
| --- | --- |

—

lüüside ja tammide äärejooned;

| — | faarvaatri või navigatsioonikanali piirid (kui need on kindlaks määratud); |
| --- | --- |

—

faarvaatri või navigatsioonikanali piirid (kui need on kindlaks määratud);

| — | isoleeritud veealused ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis; |
| --- | --- |

—

isoleeritud veealused ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis;

| — | isoleeritud ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis veepinnast kõrgemal, näiteks sillad, õhuliinid jne; |
| --- | --- |

—

isoleeritud ohud faarvaatris või navigatsioonikanalis veepinnast kõrgemal, näiteks sillad, õhuliinid jne;

| — | ametlikud navigatsioonivahendid (nt poid, tuled ja paagid). |
| --- | --- |

—

ametlikud navigatsioonivahendid (nt poid, tuled ja paagid).

| c) | Standardkuva (standardne teabetihedus) peab sisaldama vähemalt järgmist:






  — | baaskuva kategooria objektid; |
| --- | --- | --- |

c)

Standardkuva (standardne teabetihedus) peab sisaldama vähemalt järgmist:

—

baaskuva kategooria objektid;

| — | keelatud ja piiratud alad; |
| --- | --- |

—

keelatud ja piiratud alad;

| — | kommertslaevade (kauba- ja reisilaevade) muulid; |
| --- | --- |

—

kommertslaevade (kauba- ja reisilaevade) muulid;

| — | kilomeetri- ja hektomeetri- või miilitähised kallastel. |
| --- | --- |

—

kilomeetri- ja hektomeetri- või miilitähised kallastel.

| d) | Kogu teabe kuva peab näitama nõudmisel kõiki sisevee-SENCs sisalduvaid nähtusi. |
| --- | --- |

d)

Kogu teabe kuva peab näitama nõudmisel kõiki sisevee-SENCs sisalduvaid nähtusi.

| e) | Sisevee-ECDISi sisselülitamisel peab see olema standardse teabetiheduse režiimil, nagu on määratletud 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokumendis ja käesoleva lisa 5. jaos esitatud terminite sõnastikus. |
| --- | --- |

e)

Sisevee-ECDISi sisselülitamisel peab see olema standardse teabetiheduse režiimil, nagu on määratletud 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokumendis ja käesoleva lisa 5. jaos esitatud terminite sõnastikus.

| f) | Sisevee-ECDISi peab saama igal ajal ühe liigutusega standardsele teabetiheduse režiimile ümber lülitada. |
| --- | --- |

f)

Sisevee-ECDISi peab saama igal ajal ühe liigutusega standardsele teabetiheduse režiimile ümber lülitada.

| g) | Sisevee-ECDIS peab igal ajal näitama kasutatavat teabetihedust. |
| --- | --- |

g)

Sisevee-ECDIS peab igal ajal näitama kasutatavat teabetihedust.

| h) | ENC ajas muutuvat sügavusteavet tuleb kuvada punktis a osutatud kolmest kuvamiskategooriast sõltumatult. |
| --- | --- |

h)

ENC ajas muutuvat sügavusteavet tuleb kuvada punktis a osutatud kolmest kuvamiskategooriast sõltumatult.

4.5.   Radariteabe kuvamine

| a) | Laevajuhtimisrežiimis peab radaripildil olema kõrgeim kuvaprioriteet ja seda tohib esitada ainult suhtelise liikumise ja kurss üleval suunaliselt. Kui süsteemil on tüübikinnitus ka mere-ECDISina, võib rakendada ka tõelise liikumise ja põhi ülal (meridiaani järgi) režiimi, kuid ainult tööks teaberežiimis. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis peab radaripildil olema kõrgeim kuvaprioriteet ja seda tohib esitada ainult suhtelise liikumise ja kurss üleval suunaliselt. Kui süsteemil on tüübikinnitus ka mere-ECDISina, võib rakendada ka tõelise liikumise ja põhi ülal (meridiaani järgi) režiimi, kuid ainult tööks teaberežiimis.

| b) | Kõige all asetsev SENC peab sobima asukoha, ulatuse ja suuna poolest. Radaripilt ja positsioonianduri esitatav asukoht peavad olema kohandatavad, et võtta arvesse antenni nihet juhtimiskoha suhtes. |
| --- | --- |

b)

Kõige all asetsev SENC peab sobima asukoha, ulatuse ja suuna poolest. Radaripilt ja positsioonianduri esitatav asukoht peavad olema kohandatavad, et võtta arvesse antenni nihet juhtimiskoha suhtes.

| c) | Kattuv radaripilt peab vastama käesoleva lisa 4. jao punktis 4.14 sätestatud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

c)

Kattuv radaripilt peab vastama käesoleva lisa 4. jao punktis 4.14 sätestatud miinimumnõuetele.

| d) | Kattuv radaripilt võib sisaldada täiendavat navigeerimisteavet. Täiendav navigeerimisteave ja laevade liikumistee kindlakstegemise ja nende jälgimisega seotud sümbolid ei tohi siiski kuidagi halvendada algse radarisisu kuvamist. |
| --- | --- |

d)

Kattuv radaripilt võib sisaldada täiendavat navigeerimisteavet. Täiendav navigeerimisteave ja laevade liikumistee kindlakstegemise ja nende jälgimisega seotud sümbolid ei tohi siiski kuidagi halvendada algse radarisisu kuvamist.

4.6.   Muu navigeerimisteabe kuvamine

| a) | Sisevee-ECDISi ja täiendava navigeerimisteabe (sisevee-AIS) puhul kasutatakse ühist tavapärast geodeetiliste koordinaatide viitesüsteemi. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDISi ja täiendava navigeerimisteabe (sisevee-AIS) puhul kasutatakse ühist tavapärast geodeetiliste koordinaatide viitesüsteemi.

| b) | Ekraanil peab olema võimalik kuvada kipri enda laeva asukohta. |
| --- | --- |

b)

Ekraanil peab olema võimalik kuvada kipri enda laeva asukohta.

| c) | Kipril peab olema võimalik valida ohutu sügavuse piiranguid. |
| --- | --- |

c)

Kipril peab olema võimalik valida ohutu sügavuse piiranguid.

| d) | Sisevee-ECDIS peab näitama ohutu sügavuse piirangutest mittekinnipidamist. |
| --- | --- |

d)

Sisevee-ECDIS peab näitama ohutu sügavuse piirangutest mittekinnipidamist.

4.7.   Värvid ja sümbolid

| a) | SENC teavet kajastavate värvide ja sümbolite kuva peab vastama vähemalt käesoleva lisa 3. jao nõuetele. Lisaks on lubatud muud kasutaja valitavad sümbolite kogumid. |
| --- | --- |

a)

SENC teavet kajastavate värvide ja sümbolite kuva peab vastama vähemalt käesoleva lisa 3. jao nõuetele. Lisaks on lubatud muud kasutaja valitavad sümbolite kogumid.

| b) | Käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokumendis loetletud navigatsioonielementide ja -parameetrite esitamiseks tuleb kasutada muid värve ja sümboleid kui käesoleva jao punkti 4.7 alapunktis a nimetatud. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokumendis loetletud navigatsioonielementide ja -parameetrite esitamiseks tuleb kasutada muid värve ja sümboleid kui käesoleva jao punkti 4.7 alapunktis a nimetatud.

4.8.   Andmete ja kuva täpsus

| a) | Esitatavate arvutatud andmete täpsus peab olema kuva omadustest sõltumatu ning kooskõlas SENC täpsusega. |
| --- | --- |

a)

Esitatavate arvutatud andmete täpsus peab olema kuva omadustest sõltumatu ning kooskõlas SENC täpsusega.

| b) | Sisevee-ECDIS peab laevajuhtimisrežiimis näitama, kas kuva kasutab väiksemat kuva ulatust, kui sisevee-ENC andmete täpsus võimaldab (skaala ületamise märguanne). |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ECDIS peab laevajuhtimisrežiimis näitama, kas kuva kasutab väiksemat kuva ulatust, kui sisevee-ENC andmete täpsus võimaldab (skaala ületamise märguanne).

| c) | Sisevee-ECDISi tehtavate arvutuste täpsus peab olema väljundseadme omadustest sõltumatu ning kooskõlas SENC täpsusega. |
| --- | --- |

c)

Sisevee-ECDISi tehtavate arvutuste täpsus peab olema väljundseadme omadustest sõltumatu ning kooskõlas SENC täpsusega.

| d) | Kuvarile joonestuvad kursid ja vahemaad või juba kuvarile joonestunud nähtuste vahel mõõdetavad kursid ja vahemaad ei tohi olla vähem täpsed, kui kuva eraldusvõime võimaldab. |
| --- | --- |

d)

Kuvarile joonestuvad kursid ja vahemaad või juba kuvarile joonestunud nähtuste vahel mõõdetavad kursid ja vahemaad ei tohi olla vähem täpsed, kui kuva eraldusvõime võimaldab.

5.   TEGEVUS

5.1.   Teaberežiim

| a) | Teaberežiimi kasutatakse ainult teabe saamiseks ja mitte laeva juhtimiseks. |
| --- | --- |

a)

Teaberežiimi kasutatakse ainult teabe saamiseks ja mitte laeva juhtimiseks.

| b) | Teaberežiimis on lubatud kõikvõimalikud kaardi paigutused, pööramised, suurendamine ja panoraamimine. Soovitatav on siiski kasutada laevajuhtimisrežiimiga samu fikseeritud ulatusi ja paigutusi kas






  — | põhja suunas või |
| --- | --- | --- |

b)

Teaberežiimis on lubatud kõikvõimalikud kaardi paigutused, pööramised, suurendamine ja panoraamimine. Soovitatav on siiski kasutada laevajuhtimisrežiimiga samu fikseeritud ulatusi ja paigutusi kas

—

põhja suunas või

| — | tegelikus asendis faarvaatri telje suunas või |
| --- | --- |

—

tegelikus asendis faarvaatri telje suunas või

| — | laeva tegelikus suunas. |
| --- | --- |

—

laeva tegelikus suunas.

| c) | Kaarti peab olema võimalik ekraanil käsitsi kerida, kui faarvaatri telg on kohakuti ekraani vertikaalteljega. |
| --- | --- |

c)

Kaarti peab olema võimalik ekraanil käsitsi kerida, kui faarvaatri telg on kohakuti ekraani vertikaalteljega.

| d) | Sisevee-ECDISi võib ühendada positsioonianduriga, et kerida kaardipilti automaatselt ja kuvada kaardi osa, mis vastab tegelikule ümbrusele, nimelt operaatori valitud ulatuses. |
| --- | --- |

d)

Sisevee-ECDISi võib ühendada positsioonianduriga, et kerida kaardipilti automaatselt ja kuvada kaardi osa, mis vastab tegelikule ümbrusele, nimelt operaatori valitud ulatuses.

| e) | Teavet teiste laevade asukoha ja suuna kohta, mida kogutakse selliste sidepidamisvahenditega nagu AIS, tuleb kuvada ainult juhul, kui see on ajakohane (peaaegu reaalajas toimuv) ja täpne. Kui teiste laevade suund ei ole teada, ei esitata nende laevade asukohta ja orientatsiooni:






  — | suunatud kolmnurgana või |
| --- | --- | --- |

e)

Teavet teiste laevade asukoha ja suuna kohta, mida kogutakse selliste sidepidamisvahenditega nagu AIS, tuleb kuvada ainult juhul, kui see on ajakohane (peaaegu reaalajas toimuv) ja täpne. Kui teiste laevade suund ei ole teada, ei esitata nende laevade asukohta ja orientatsiooni:

—

suunatud kolmnurgana või

| — | tegeliku joonisena (skaalas). |
| --- | --- |

—

tegeliku joonisena (skaalas).

Sellisel juhul soovitatakse kasutada üldist sümbolit.

Soovitatakse järgmisi ajalõpu väärtusi (IEC 62388):

| Laevakategooria | Nominaalne teabeedastusintervall | Maksimaalne ajalõpu väärtus | Nominaalne teabeedastusintervall | Maksimaalne ajalõpu väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A-klass | A-klass | B-klass | B-klass |
| Ankurdatud või sildunud laev, liikumiskiirus kuni 3 sõlme (B-klassi puhul mitte üle 2 sõlme) | 3 min | 18 min | 3 min | 18 min |
| Ankurdatud või sildunud laev, liikumiskiirus üle 3 sõlme | 10 s | 60 s | 3 min | 18 min |
| Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 0–14 sõlme | 10 s | 60 s | 30 s | 180 s |
| Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 0–14 sõlme ning muudab kurssi | 3 1/3 s | 60 s | 30 s | 180 s |
| Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 14–23 sõlme | 6 s | 36 s | 30 s | 180 s |
| Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 14–23 sõlme ning muudab kurssi | 2 s | 36 s | 30 s | 180 s |
| Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus üle 23 sõlme | 2 s | 30 s | 30 s | 180 s |
| Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus üle 23 sõlme ning muudab kurssi | 2 s | 30 s | 30 s | 180 s |
| Laev toimib siseveetee režiimis | 2–10 s | 60 s | — | — |

Laevakategooria

Nominaalne teabeedastusintervall

Maksimaalne ajalõpu väärtus

Nominaalne teabeedastusintervall

Maksimaalne ajalõpu väärtus

A-klass

A-klass

B-klass

B-klass

Ankurdatud või sildunud laev, liikumiskiirus kuni 3 sõlme (B-klassi puhul mitte üle 2 sõlme)

3 min

18 min

3 min

18 min

Ankurdatud või sildunud laev, liikumiskiirus üle 3 sõlme

10 s

60 s

3 min

18 min

Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 0–14 sõlme

10 s

60 s

30 s

180 s

Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 0–14 sõlme ning muudab kurssi

3 1/3 s

60 s

30 s

180 s

Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 14–23 sõlme

6 s

36 s

30 s

180 s

Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus 14–23 sõlme ning muudab kurssi

2 s

36 s

30 s

180 s

Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus üle 23 sõlme

2 s

30 s

30 s

180 s

Laev toimib SOLASi režiimis, liikumiskiirus üle 23 sõlme ning muudab kurssi

2 s

30 s

30 s

180 s

Laev toimib siseveetee režiimis

2–10 s

60 s

—

—

AIS-sihtmärgid tuleks märkida vananenuks, kui liikuva laeva asukohateave on vanem kui 30 sekundit.

Võidakse kuvada sisevee-AISi kaudu saadud teavet muude laevade kavatsuste (sinine märk) või siniste koonuste arvu, signaalide staatuse, ilmahoiatuste (Meteoalarm: www.meteoalarm.eu) ja veetaseme kohta. Teavet kavatsuse kohta (sinine märk) kuvatakse paremal pool sümbolit üksnes siis, kui laeva suund on teada. Kui puudub teave suuna kohta, kuvatakse teave üksnes suunast sõltumatul vormil.

Järgmises tabelis on esitatud kuva näidis.

| Sinise märgise staatuse (0–2) kujutamine ja ohtlikud kaubad |
| --- |
| Sinine märgis | Ühendamata või mittekättesaadav | Muu kui kogum | Kogum |
| Sinised koonused | ei | 1–3 | ei | 1–3 | ei | 1–3 |
| Suund | Ei | Sümbol | | | | | | |
| Jah | Sümbol | | | | | | |
| Tegelik kuju | | | | | | |

Sinise märgise staatuse (0–2) kujutamine ja ohtlikud kaubad

Sinine märgis

Ühendamata või mittekättesaadav

Muu kui kogum

Kogum

Sinised koonused

ei

1–3

ei

1–3

ei

1–3

Suund

Ei

Sümbol

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Jah

Sümbol

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Tegelik kuju

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

| f) | Teavet AIS-baasjaamade, AISi navigatsiooniabi (ATON) ja AISi otsingu- ja päästetransmitterite (SART) kohta võib kuvada, kui kõnealuseid sümboleid on võimalik eristada teistest sümbolitest (nt sümbolid, mis on esitatud dokumendi IEC 62288 Ed. 2 tabeli A.2 punktides 2.10 ja 2.11). |
| --- | --- |

f)

Teavet AIS-baasjaamade, AISi navigatsiooniabi (ATON) ja AISi otsingu- ja päästetransmitterite (SART) kohta võib kuvada, kui kõnealuseid sümboleid on võimalik eristada teistest sümbolitest (nt sümbolid, mis on esitatud dokumendi IEC 62288 Ed. 2 tabeli A.2 punktides 2.10 ja 2.11).

| g) | Kuvatakse AISi seadmega saadud ja kohaliku politsei määrustega nõutud teave. |
| --- | --- |

g)

Kuvatakse AISi seadmega saadud ja kohaliku politsei määrustega nõutud teave.

| h) | Kasutaja nõudel on võimalik kuvada kogu AISiga edastatud teave. |
| --- | --- |

h)

Kasutaja nõudel on võimalik kuvada kogu AISiga edastatud teave.

5.2.   Laevajuhtimisrežiim

| a) | Laevajuhtimisrežiimis on sisevee-ECDISi kuva integreeritud oma laeva radariteabega.
  Radariteave peab olema selgelt eristatav SENC teabest. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis on sisevee-ECDISi kuva integreeritud oma laeva radariteabega.

Radariteave peab olema selgelt eristatav SENC teabest.

| b) | Integreeritud kuva peab vastama siseveeteedel kasutatavale radarile esitatavatele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva lisa 4. jao punktis 4.14. |
| --- | --- |

b)

Integreeritud kuva peab vastama siseveeteedel kasutatavale radarile esitatavatele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva lisa 4. jao punktis 4.14.

| c) | Kaardi- ja radaripilt peavad sobima suuruse, asukoha ja orientatsiooni poolest käesoleva lisa 4. jao punktides 3.4 ja 8.3.2 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

c)

Kaardi- ja radaripilt peavad sobima suuruse, asukoha ja orientatsiooni poolest käesoleva lisa 4. jao punktides 3.4 ja 8.3.2 sätestatud piirides.

| d) | Integreeritud kuva näidatakse ainult kurss üleval suunaliselt. Teised suunad on lubatud süsteemide puhul, millel on täiendav mere-ECDISi tüübikinnitus. Kui sellist süsteemi kasutatakse Euroopa siseveeteedel tõelise liikumise ja/või põhi üleval režiimis, käsitatakse seda töötavana teaberežiimis. |
| --- | --- |

d)

Integreeritud kuva näidatakse ainult kurss üleval suunaliselt. Teised suunad on lubatud süsteemide puhul, millel on täiendav mere-ECDISi tüübikinnitus. Kui sellist süsteemi kasutatakse Euroopa siseveeteedel tõelise liikumise ja/või põhi üleval režiimis, käsitatakse seda töötavana teaberežiimis.

| e) | Kasutajal peab olema võimalik reguleerida asukohasensori ja laeva radariantenni vahelisi nihkeväärtusi nii, et SENC-kuva vastaks radaripildile. |
| --- | --- |

e)

Kasutajal peab olema võimalik reguleerida asukohasensori ja laeva radariantenni vahelisi nihkeväärtusi nii, et SENC-kuva vastaks radaripildile.

| f) | Nii ECDISi kui ka radariteavet peab olema võimalik ühe liigutusega ajutiselt kõrvaldada. |
| --- | --- |

f)

Nii ECDISi kui ka radariteavet peab olema võimalik ühe liigutusega ajutiselt kõrvaldada.

| g) | Laeva asukoht tuletatakse pidevast positsioonimissüsteemist, mille täpsus vastab ohutu laevajuhtimise nõuetele. |
| --- | --- |

g)

Laeva asukoht tuletatakse pidevast positsioonimissüsteemist, mille täpsus vastab ohutu laevajuhtimise nõuetele.

| h) | Laevajuhtimisrežiim peab andma märku asukoha fikseerimise süsteemist saadava sisendi kadumisest.

  Laevajuhtimisrežiim peab ka kordama, aga ainult näiduna, asukoha fikseerimise süsteemi saadetavaid mis tahes häiresignaale või näitusid. |
| --- | --- |

h)

Laevajuhtimisrežiim peab andma märku asukoha fikseerimise süsteemist saadava sisendi kadumisest.

Laevajuhtimisrežiim peab ka kordama, aga ainult näiduna, asukoha fikseerimise süsteemi saadetavaid mis tahes häiresignaale või näitusid.

| i) | Positsioonimissüsteem ja SENC peavad põhinema samal geodeetilisel daatumil. |
| --- | --- |

i)

Positsioonimissüsteem ja SENC peavad põhinema samal geodeetilisel daatumil.

| j) | Käesoleva jao punkti 3.1 alapunkti c esimese kuni seitsmenda taande kohased andmed ja järgmised elemendid peavad laevajuhtimisrežiimis olema alati nähtavad ega tohi olla kaetud teiste objektidega:






  — | suunajoon (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument); |
| --- | --- | --- |

j)

Käesoleva jao punkti 3.1 alapunkti c esimese kuni seitsmenda taande kohased andmed ja järgmised elemendid peavad laevajuhtimisrežiimis olema alati nähtavad ega tohi olla kaetud teiste objektidega:

—

suunajoon (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument);

| — | peilingujoon (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument); |
| --- | --- |

—

peilingujoon (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument);

| — | kaugusringid (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument); |
| --- | --- |

—

kaugusringid (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument);

| — | navigatsioonijooned (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument); |
| --- | --- |

—

navigatsioonijooned (nagu on nõutud standardis ETSI EN 302 194–1, vt 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokument);

| — | positsioonijooned; |
| --- | --- |

—

positsioonijooned;

| — | poid; |
| --- | --- |

—

poid;

| — | sisevee-AISi sümbolid; |
| --- | --- |

—

sisevee-AISi sümbolid;

| — | sisevee-AISi märgised (kui kuvatakse); |
| --- | --- |

—

sisevee-AISi märgised (kui kuvatakse);

| — | ATONi teave. |
| --- | --- |

—

ATONi teave.

Radaripildi ülemise kihi läbipaistvuse määrab seega kindlaks kasutaja. Sisevee-AISi märgised on võimalik välja lülitada käsitsi või konfigureeritud ajalõpu väärtuse alusel.

| k) | Teavet teiste laevade asukoha ja suuna kohta, mida kogutakse muude sidepidamisvahenditega peale oma radari, võib kuvada ainult juhul, kui see on ajakohane (peaaegu reaalajas toimuv) ning vastab taktikalise ja operatiivse laevajuhtimise toetamiseks nõutavale täpsusele. Oma laeva asukohateavet, mis saadakse repiiterjaamast, ei kuvata. |
| --- | --- |

k)

Teavet teiste laevade asukoha ja suuna kohta, mida kogutakse muude sidepidamisvahenditega peale oma radari, võib kuvada ainult juhul, kui see on ajakohane (peaaegu reaalajas toimuv) ning vastab taktikalise ja operatiivse laevajuhtimise toetamiseks nõutavale täpsusele. Oma laeva asukohateavet, mis saadakse repiiterjaamast, ei kuvata.

| l) | Kuna laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise teave (näiteks AIS) on kasulik möödumise kavandamisel, aga mitte möödumise enda ajal, ei tohi liikumistee kindlakstegemise ja jälgimisega (AIS) seotud sümbolid radaripilti möödumise ajal segada ning need tuleb seega peita. Eelistatavalt peaks rakendus võimaldama kipril määrata ala, kus sümbol peidetakse. |
| --- | --- |

l)

Kuna laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise teave (näiteks AIS) on kasulik möödumise kavandamisel, aga mitte möödumise enda ajal, ei tohi liikumistee kindlakstegemise ja jälgimisega (AIS) seotud sümbolid radaripilti möödumise ajal segada ning need tuleb seega peita. Eelistatavalt peaks rakendus võimaldama kipril määrata ala, kus sümbol peidetakse.

| m) | Kui teiste laevade suund on teada, võib nende laevade asukohta ja orientatsiooni esitada:






  — | suunatud kolmnurgana või |
| --- | --- | --- |

m)

Kui teiste laevade suund on teada, võib nende laevade asukohta ja orientatsiooni esitada:

—

suunatud kolmnurgana või

| — | tegeliku joonisena (skaalas). |
| --- | --- |

—

tegeliku joonisena (skaalas).

Kõigil muudel juhtudel tuleb kasutada üldist sümbolit (soovitatav on kaheksanurk, ringi ei kasutata nende rakenduste puhul, mis on sertifitseeritud merestandardite järgi).

| n) | Teavet, et teine laev kannab siniseid koonuseid või tulesid, võib kuvada laevasümboli eri värviga. Siniste koonuste/tulede arvu kuvatakse üksnes valitud nähtuse raportis. |
| --- | --- |

n)

Teavet, et teine laev kannab siniseid koonuseid või tulesid, võib kuvada laevasümboli eri värviga. Siniste koonuste/tulede arvu kuvatakse üksnes valitud nähtuse raportis.

| o) | Teavet teise laeva kavatsuse kohta tüürpoordist mööduda (sinine märk) võib kuvada üksnes paremal pool suunatud kolmnurgast või skaalaga kujundist, kui laeva suund on teada. Kui puudub teave suuna kohta, kuvatakse teave üksnes suunast sõltumatul vormil. |
| --- | --- |

o)

Teavet teise laeva kavatsuse kohta tüürpoordist mööduda (sinine märk) võib kuvada üksnes paremal pool suunatud kolmnurgast või skaalaga kujundist, kui laeva suund on teada. Kui puudub teave suuna kohta, kuvatakse teave üksnes suunast sõltumatul vormil.

| p) | Teavet AIS-baasjaamade asukoha, AISi navigatsiooniabi (ATON) ja AISi otsingu- ja päästetransmitterite (SART) kohta võib kuvada, kui kõnealuseid sümboleid on võimalik eristada teistest sümbolitest (nt sümbolid, mis on esitatud dokumendi IEC 62288 Ed. 2 tabeli A.1 punktides 2.10 ja 2.11). |
| --- | --- |

p)

Teavet AIS-baasjaamade asukoha, AISi navigatsiooniabi (ATON) ja AISi otsingu- ja päästetransmitterite (SART) kohta võib kuvada, kui kõnealuseid sümboleid on võimalik eristada teistest sümbolitest (nt sümbolid, mis on esitatud dokumendi IEC 62288 Ed. 2 tabeli A.1 punktides 2.10 ja 2.11).

5.3.   Juhtimis- ja kontrollielemendid

| a) | Sisevee-ECDISit välja töötades tuleb kasutajasõbraliku toimimise nimel arvesse võtta ergonoomilisi põhimõtteid. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDISit välja töötades tuleb kasutajasõbraliku toimimise nimel arvesse võtta ergonoomilisi põhimõtteid.

| b) | Sisevee-ECDISil peavad olema minimaalsed juhtimis- ja kontrollielemendid (vt käesoleva lisa 4. jagu). |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ECDISil peavad olema minimaalsed juhtimis- ja kontrollielemendid (vt käesoleva lisa 4. jagu).

| c) | Juhtimis- ja kontrollielemendid ning ühendatud andurite näidikud võib integreerida sisevee-ECDISisse. |
| --- | --- |

c)

Juhtimis- ja kontrollielemendid ning ühendatud andurite näidikud võib integreerida sisevee-ECDISisse.

| d) | Standardseadistused ja kasutaja määratud seadistused peavad olema kergesti taastatavad. |
| --- | --- |

d)

Standardseadistused ja kasutaja määratud seadistused peavad olema kergesti taastatavad.

6.   ÜHENDUS TEISTE SEADMETEGA

| a) | Sisevee-ECDIS ei tohi mõjutada negatiivselt ühegi ühendatud seadme toimimist. Samamoodi ei tohi lisaseadmete ühendamine halvendada sisevee-ECDISi toimimist. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDIS ei tohi mõjutada negatiivselt ühegi ühendatud seadme toimimist. Samamoodi ei tohi lisaseadmete ühendamine halvendada sisevee-ECDISi toimimist.

| b) | Sisevee-ECDIS peab suutma anda teavet teiste süsteemide jaoks, näiteks elektroonilise suhtlemise jaoks. |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ECDIS peab suutma anda teavet teiste süsteemide jaoks, näiteks elektroonilise suhtlemise jaoks.

| c) | Ühendatud seadmete puhul peavad olema täidetud asjakohased juhtimisseadmetele ja näidikutele esitatavad nõuded. |
| --- | --- |

c)

Ühendatud seadmete puhul peavad olema täidetud asjakohased juhtimisseadmetele ja näidikutele esitatavad nõuded.

7.   NÄIDUD JA HÄIRESIGNAALID

7.1.   Sisseehitatud katseseadmed (BITE)

Sisevee-ECDIS peab olema laevajuhtimisrežiimis varustatud vahenditega, mille abil saaks peamisi funktsioone pardal automaatselt või käsitsi katsetada. Rikke korral tuleb näidata rikkega moodulit.

7.2.   Rikked

| a) | Sisevee-ECDIS peab andma laevajuhtimisrežiimis süsteemi talitlushäiretest märku sobiva häiresignaali või näiduga (vt käesoleva lisa 4. jao punkt 9). |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDIS peab andma laevajuhtimisrežiimis süsteemi talitlushäiretest märku sobiva häiresignaali või näiduga (vt käesoleva lisa 4. jao punkt 9).

| b) | Sisevee-ECDIS peab andma teaberežiimis sobiva häiresignaali või näiduga märku GNSS seadmelt, AISilt või kursinäitu edastavalt seadmelt saadava sisendi puudumisest, kui need on ühendatud. |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ECDIS peab andma teaberežiimis sobiva häiresignaali või näiduga märku GNSS seadmelt, AISilt või kursinäitu edastavalt seadmelt saadava sisendi puudumisest, kui need on ühendatud.

| c) | Sisevee-ECDIS peab andma sobiva häiresignaali või näiduga märku seadmete rikkest seoses kuvatava teabega. |
| --- | --- |

c)

Sisevee-ECDIS peab andma sobiva häiresignaali või näiduga märku seadmete rikkest seoses kuvatava teabega.

8.   HÄIRETELE REAGEERIMINE

8.1.   SENC-positsioonimise ebapiisav täpsus

Laevajuhtimisrežiimis peab SENC automaatselt välja lülituma, kui SENC abil positsioonimine ei vasta radaripildile käesoleva lisa 4. jao punktides 5.1 ja 5.2 sätestatud piirides.

8.2.   Puudused

| a) | Kui sisevee-ECDISis on laevajuhtimisrežiimis ilmne puudus, peab ta andma sobiva häiresignaali (vt käesoleva lisa 4. jao punktid 4.16 ja 9). |
| --- | --- |

a)

Kui sisevee-ECDISis on laevajuhtimisrežiimis ilmne puudus, peab ta andma sobiva häiresignaali (vt käesoleva lisa 4. jao punktid 4.16 ja 9).

| b) | Olemas peavad olema laevajuhtimisrežiimis sisevee-ECDISi funktsioonide ohutu ülevõtmise vahendid, et tagada, et sisevee-ECDISi rike ei põhjusta ohtlikku olukorda. |
| --- | --- |

b)

Olemas peavad olema laevajuhtimisrežiimis sisevee-ECDISi funktsioonide ohutu ülevõtmise vahendid, et tagada, et sisevee-ECDISi rike ei põhjusta ohtlikku olukorda.

9.   LAEVAJUHTIMISREŽIIMI ENERGIAVARUSTUS

Sisevee-ECDISil peab olema oma eraldi kaitsmega toiteallikas.

2. JAGU

SISEVEE-ENCde ANDMESTANDARD

1.   SISSEJUHATUS

| a) | Sisevee-ENC andmestandardis esitatakse järgmisel otstarbel kasutatavad tehnilised kirjeldused:






  — | digitaalsete hüdrograafiliste andmete vahetus siseveeteede eest vastutavate riiklike asutuste vahel ning |
| --- | --- | --- |

a)

Sisevee-ENC andmestandardis esitatakse järgmisel otstarbel kasutatavad tehnilised kirjeldused:

—

digitaalsete hüdrograafiliste andmete vahetus siseveeteede eest vastutavate riiklike asutuste vahel ning

| — | selle jagamine valmistajatele, kipritele ja teistele kasutajatele. |
| --- | --- |

—

selle jagamine valmistajatele, kipritele ja teistele kasutajatele.

| b) | Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde koostamisel tuleb kasutada käesolevat andmestandardit. Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde edastamine ja levitamine peab toimuma nii, et oleks tagatud andmete terviklikkus. |
| --- | --- |

b)

Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde koostamisel tuleb kasutada käesolevat andmestandardit. Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde edastamine ja levitamine peab toimuma nii, et oleks tagatud andmete terviklikkus.

| c) | Käesolev andmestandard põhineb dokumendil, millele on osutatud 1. jao punkti 2 alapunktis a (edaspidi „S-57“). |
| --- | --- |

c)

Käesolev andmestandard põhineb dokumendil, millele on osutatud 1. jao punkti 2 alapunktis a (edaspidi „S-57“).

| d) | Käesolev andmestandard kirjeldab S-57s tehtavaid vajalikke täiendusi ja täpsustusi ning selle kohaldamist sisevee-ECDISi rakendustes. |
| --- | --- |

d)

Käesolev andmestandard kirjeldab S-57s tehtavaid vajalikke täiendusi ja täpsustusi ning selle kohaldamist sisevee-ECDISi rakendustes.

| e) | Andmestandard peab vastama 1. jao punkti 2 alapunktides h ja j osutatud standarditele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

e)

Andmestandard peab vastama 1. jao punkti 2 alapunktides h ja j osutatud standarditele ja eeskirjadele.

2.   TEOREETILINE ANDMEMUDEL

Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde teoreetilise andmemudeli suhtes kohaldatakse S-57 2. osas esitatud teoreetilise andmemudeli kirjeldust.

3.   ANDMESTRUKTUUR

Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde andmestruktuuri suhtes kohaldatakse S-57 3. osas esitatud andmestruktuuri kirjeldust.

4.   SISEVEE-ENCde JA BATÜMEETRILISTE SISEVEE-ENCde TOOTEKIRJELDUS

Sisevee-ENCde ja batümeetriliste sisevee-ENCde tootekirjeldus võimaldab kaartide pakkujatel koostada ühtseid sisevee-ENCsid ja batümeetrilisi sisevee-ENCsid ning valmistajatel kasutada neid andmeid tõhusalt sisevee-ECDISis, mis vastab 1. jaos sätestatud sisevee-ECDISi jõudlusstandardile.

ENCdele vajalikud andmed tehakse kättesaadavaks kõigile rakenduste pakkujatele. Sisevee-ENC koostatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud dokumendis, ja kodeerimiseks kasutatakse järgmisi selles nimetatud dokumente:

| a) | sisevee-ENC nähtuste kataloog ja |
| --- | --- |

a)

sisevee-ENC nähtuste kataloog ja

| b) | sisevee-ENC kodeerimisjuhendis kirjeldatud eeskirjad. |
| --- | --- |

b)

sisevee-ENC kodeerimisjuhendis kirjeldatud eeskirjad.

Batümeetriline sisevee-ENC koostatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis j osutatud dokumendis, ja kodeerimiseks kasutatakse:

| c) | käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis j osutatud batümeetrilise sisevee-ENC nähtuste kataloogi ning |
| --- | --- |

c)

käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis j osutatud batümeetrilise sisevee-ENC nähtuste kataloogi ning

| d) | käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud batümeetrilise sisevee-ENC kodeerimisjuhendis kirjeldatud eeskirju. |
| --- | --- |

d)

käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud batümeetrilise sisevee-ENC kodeerimisjuhendis kirjeldatud eeskirju.

Laevajuhtimisrežiimi jaoks heaks kiidetud sisevee-ENCd ja batümeetrilised sisevee-ENCd koostatakse vastavalt käesolevas jaos osutatud andmestandardile ja tootekirjeldusele.

2.A JAGU

PAKKUJATE JA VEETEEDE KOODID (LISAKS IHO DOKUMENDIS S-62 ESITATUD ENCde PAKKUJATE KOODIDELE)

Sisevee-ENCde pakkujate koodid ja registreerimise kord on esitatud käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis b osutatud dokumendis (edaspidi „IHO S-62“).

Ametiasutused või eraettevõtjad, kes koostavad sisevee-ENCd, millele ei ole osutatud dokumendis IHO S-62, ning sisevee-ENCsid koostada kavatsevad ametiasutused või eraettevõtjad peavad registreerima pakkuja koodi IHO S-100 registris aadressil http://registry.iho.int.

Kuna pakkuja kood üksi ei ole piisav, et otsustada, kas sisevee-ENC sobib kasutamiseks laevajuhtimisrežiimis, peavad direktiivi 2005/44/EÜ artiklis 8 osutatud pädevad asutused oma ametlikul veebisaidil oma geograafilises vastutusalas laevajuhtimisrežiimi rakendamiseks heaks kiidetud sisevee-ENCde ajakohast loendit. Loend sisaldab ENC lahtri failinime, hõlmatava siseveetee ulatust, väljaande numbrit, väljaandmise kuupäeva ja saadaolevate kehtivate väljaannete uuenduste loetelu koos nende väljaandmise kuupäevadega. Loend sisaldab kõiki sisevee-ENCsid, mille puhul lahter vastab miinimumsisu nõuetele ja mis on laevajuhtimisrežiimi jaoks heaks kiidetud.

Direktiivi 2005/44/EÜ artikli 8 kohane teade pädevate asutuste kohta peab sisaldama teavet geograafilise vastutuspiirkonna ja pädeva asutuse ametliku veebisaidi kohta. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõigist muudatustest.

Sisevee-ENCde failinimedes tuleb kasutada järgmisi veeteede koode.

| Veetee kood | Veetee nimi | Märkus |
| --- | --- | --- |
| AC | Albertkanaal/Canal Albert | |
| AKL | Afleidingskanaal van de Leie | |
| BA | Balaton | |
| BCR | Branche de la Croyère | |
| BED | Benedendijle | |
| BEN | Beneden-Nete | |
| BEZ | Beneden-Zeeschelde | |
| BH | Kanaal Bocholt - Herentals | |
| BK | Boudewijn Kanaal | |
| BLO | Branche de La Louvière | |
| BME | Basse-Meuse | |
| BN | Kanaal Briegden - Neerharen | |
| BOS | Bovenschelde | |
| BOZ | Boven-Zeeschelde | |
| BRW | Beetzsee-Riewendsee-Wasserstraße | |
| BSK | Berlin-Spandauer
  Schifffahrtskanal | koos Westhafenkanali ja Charlottenburger Verbindungskanaliga |
| BZ | Beneden Zeeschelde | |
| CCB | Canal Charleroi-Bruxelles | |
| CCG | Canal du Centre à Grand Gabarit | |
| CHV | Canal de Haccourt à Visé | |
| CLA | Canal de Lanaye | |
| CMO | Canal de Monsin | |
| CPC | Canal Pommeroeul-Condé | |
| D | Danube | koos Sulina suudmeharuga |
| DA | Danube Chilia haru | |
| DAW | Dahme-Wasserstraße | |
| DB | Dunare Borcea | |
| DCC | Danube
  Cernovoda canal | |
| DE | Dortmund-Ems Kanal | |
| DEN | Dender | |
| DHK | Datteln-Hamm-Kanal | |
| DDT | Dijledoortocht | |
| DKW | Kanaal Dessel - Kwaadmechelen | |
| DR | Drava | |
| DTS | Kanaal Dessel - Turnhout - Schoten | |
| DUK | Ráckevei-Duna | |
| DUM | Mosoni-Duna | |
| DUR | Gekanaliseerde Durme (Beneden-Durme) | |
| DUS | Szentendrei-Duna | |
| DV | Dunarea Veche | |
| EL | Elbe | |
| ELK | Elbe-Lübeck-Kanal | |
| EH | Elbe-Havel-Kanal | |
| EMS | Ems | |
| EPP | Embranchement Principal | |
| ES | Elbe-Seiten-Kanal | |
| EV | Estuaire Vaart | laevatamine suudmes, Zeebrugge ja Madalmaade piiril |
| GA | Sf. Gheorghe-Arm | |
| GMO | Grand Large de Mons | |
| GPE | Grand Large de Péronnes | |
| HES | Haut-Escaut | |
| HO | Havel-Oder-Wasserstraße | |
| HVK | Havelkanal | |
| IJZ | Ijzer | |
| KB | Kanaal naar Beverlo | |
| KBK | Kanaal Bossuit - Kortrijk | |
| KGO | Kanaal Gent-Oostende | |
| KGT | Kanaal Gent-Terneuzen | |
| KK | Küstenkanal | |
| KLD | Kanaal Leuven - Dijle | |
| KND | Kanaal Nieuwpoort - Duinkerken | |
| KPN | Kanaal Plassendale- Nieuwpoort | |
| KRL | Kanaal Roeselare - Leie | |
| KTR | Kanaltrave | |
| KVE | Kanaal van Eeklo | |
| LA | Lahn | |
| LOK | Lokanaal | |
| LR | Leie/Lys River | |
| MA | Main | |
| MD | Main-Donau-Kanal | |
| ME | Mueritz-Elde-Wasserstraße | |
| MEU | Meuse | |
| ML | Mittelland-Kanal | |
| MMI | Meuse Mitoyenne Sud | |
| MO | Mosel | |
| MOE | Moervaart | |
| N | Dnipro | |
| NBP | Canal Nimy-Blaton-Péronnes | |
| NE | Neckar | |
| ND | Desna | |
| NOK | Nord-Ostsee-Kanal | |
| NPR | Prypiat | |
| NSU | Sula | |
| NTK | Netekanaal | |
| NVO | Vorskla | |
| OD | Oder | |
| OL | Olt | |
| PE | Peene | |
| PHV | Potsdamer Havel | |
| PK | Plassendale Kanaal | |
| RH | Rhine | |
| RHK | Rhein-Herne-Kanal | |
| RL | Nederrijn/Lek | |
| ROG | Ringvaart om Gent | |
| RU | Ruhr | |
| RUP | Rupel | |
| SA | Sava | |
| SAM | Sambre | |
| SE | Schelde | |
| SI | Sió-csatorna | |
| SKH | Stichkanal Mittelland-Kanal - Hildesheim | |
| SKL | Stichkanal Mittelland-Kanal - Hannover-Linden | |
| SKO | Stichkanal Mittelland-Kanal - Osnabrück | |
| SKS | Stichkanal Mittelland-Kanal - Salzgitter | |
| SL | Saale | |
| SM | Smeermaas | |
| SO | Spree-Oder-Wasserstraße | |
| SPI | Spierekanaal | |
| SR | Saar | |
| SRV | Schelde-Rijnverbinding | |
| TEK | Teltowkanal | |
| TI | Tisza | |
| TLE | Toeristische Leie (Leie) | |
| UH | Untere Havel-Wasserstraße | |
| UWE | Unterweser | alates km UWE 0,00 |
| VKN | Verbindingskanaal Nieuwpoort | |
| WA | Waal | |
| WDK | Wesel-Datteln-Kanal | |
| WE | Mittelweser | kuni km 366,65/UWE 0,00 |
| WOD | Westoder | |
| ZBS | Zeekanaal Brussel-Schelde | |
| ZUL | Vertakking van Zulte | |
| ZWV | Zuid-Willemsvaart | |

Veetee kood

Veetee nimi

Märkus

AC

Albertkanaal/Canal Albert

AKL

Afleidingskanaal van de Leie

BA

Balaton

BCR

Branche de la Croyère

BED

Benedendijle

BEN

Beneden-Nete

BEZ

Beneden-Zeeschelde

BH

Kanaal Bocholt - Herentals

BK

Boudewijn Kanaal

BLO

Branche de La Louvière

BME

Basse-Meuse

BN

Kanaal Briegden - Neerharen

BOS

Bovenschelde

BOZ

Boven-Zeeschelde

BRW

Beetzsee-Riewendsee-Wasserstraße

BSK

Berlin-Spandauer

Schifffahrtskanal

koos Westhafenkanali ja Charlottenburger Verbindungskanaliga

BZ

Beneden Zeeschelde

CCB

Canal Charleroi-Bruxelles

CCG

Canal du Centre à Grand Gabarit

CHV

Canal de Haccourt à Visé

CLA

Canal de Lanaye

CMO

Canal de Monsin

CPC

Canal Pommeroeul-Condé

D

Danube

koos Sulina suudmeharuga

DA

Danube Chilia haru

DAW

Dahme-Wasserstraße

DB

Dunare Borcea

DCC

Danube

Cernovoda canal

DE

Dortmund-Ems Kanal

DEN

Dender

DHK

Datteln-Hamm-Kanal

DDT

Dijledoortocht

DKW

Kanaal Dessel - Kwaadmechelen

DR

Drava

DTS

Kanaal Dessel - Turnhout - Schoten

DUK

Ráckevei-Duna

DUM

Mosoni-Duna

DUR

Gekanaliseerde Durme (Beneden-Durme)

DUS

Szentendrei-Duna

DV

Dunarea Veche

EL

Elbe

ELK

Elbe-Lübeck-Kanal

EH

Elbe-Havel-Kanal

EMS

Ems

EPP

Embranchement Principal

ES

Elbe-Seiten-Kanal

EV

Estuaire Vaart

laevatamine suudmes, Zeebrugge ja Madalmaade piiril

GA

Sf. Gheorghe-Arm

GMO

Grand Large de Mons

GPE

Grand Large de Péronnes

HES

Haut-Escaut

HO

Havel-Oder-Wasserstraße

HVK

Havelkanal

IJZ

Ijzer

KB

Kanaal naar Beverlo

KBK

Kanaal Bossuit - Kortrijk

KGO

Kanaal Gent-Oostende

KGT

Kanaal Gent-Terneuzen

KK

Küstenkanal

KLD

Kanaal Leuven - Dijle

KND

Kanaal Nieuwpoort - Duinkerken

KPN

Kanaal Plassendale- Nieuwpoort

KRL

Kanaal Roeselare - Leie

KTR

Kanaltrave

KVE

Kanaal van Eeklo

LA

Lahn

LOK

Lokanaal

LR

Leie/Lys River

MA

Main

MD

Main-Donau-Kanal

ME

Mueritz-Elde-Wasserstraße

MEU

Meuse

ML

Mittelland-Kanal

MMI

Meuse Mitoyenne Sud

MO

Mosel

MOE

Moervaart

N

Dnipro

NBP

Canal Nimy-Blaton-Péronnes

NE

Neckar

ND

Desna

NOK

Nord-Ostsee-Kanal

NPR

Prypiat

NSU

Sula

NTK

Netekanaal

NVO

Vorskla

OD

Oder

OL

Olt

PE

Peene

PHV

Potsdamer Havel

PK

Plassendale Kanaal

RH

Rhine

RHK

Rhein-Herne-Kanal

RL

Nederrijn/Lek

ROG

Ringvaart om Gent

RU

Ruhr

RUP

Rupel

SA

Sava

SAM

Sambre

SE

Schelde

SI

Sió-csatorna

SKH

Stichkanal Mittelland-Kanal - Hildesheim

SKL

Stichkanal Mittelland-Kanal - Hannover-Linden

SKO

Stichkanal Mittelland-Kanal - Osnabrück

SKS

Stichkanal Mittelland-Kanal - Salzgitter

SL

Saale

SM

Smeermaas

SO

Spree-Oder-Wasserstraße

SPI

Spierekanaal

SR

Saar

SRV

Schelde-Rijnverbinding

TEK

Teltowkanal

TI

Tisza

TLE

Toeristische Leie (Leie)

UH

Untere Havel-Wasserstraße

UWE

Unterweser

alates km UWE 0,00

VKN

Verbindingskanaal Nieuwpoort

WA

Waal

WDK

Wesel-Datteln-Kanal

WE

Mittelweser

kuni km 366,65/UWE 0,00

WOD

Westoder

ZBS

Zeekanaal Brussel-Schelde

ZUL

Vertakking van Zulte

ZWV

Zuid-Willemsvaart

3. JAGU

SISEVEE-ECDISi ESITUSSTANDARD

1.   SISSEJUHATUS

| a) | Sisevee-ECDISi esitusstandardiga kehtestatakse sisevee-ECDISi andmete esitamise tehniline kirjeldus. Esitus peab toimuma nii, et teave ei läheks kaduma. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDISi esitusstandardiga kehtestatakse sisevee-ECDISi andmete esitamise tehniline kirjeldus. Esitus peab toimuma nii, et teave ei läheks kaduma.

| b) | Käesolev esitlusstandard põhineb dokumendil, millele on osutatud 1. jao punkti 2 alapunktis c (edaspidi „S-52“). |
| --- | --- |

b)

Käesolev esitlusstandard põhineb dokumendil, millele on osutatud 1. jao punkti 2 alapunktis c (edaspidi „S-52“).

| c) | Käesolev esitusstandard kirjeldab S-52s tehtavaid vajalikke täiendusi ja täpsustusi ning selle kohaldamist kasutamiseks sisevee-ECDISi rakendustes. |
| --- | --- |

c)

Käesolev esitusstandard kirjeldab S-52s tehtavaid vajalikke täiendusi ja täpsustusi ning selle kohaldamist kasutamiseks sisevee-ECDISi rakendustes.

| d) | Sisevee-ECDISi andmete esitamine peab vastama 3. jaos kirjeldatud esitlusstandardi ja 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud esitusteegi nõuetele. |
| --- | --- |

d)

Sisevee-ECDISi andmete esitamine peab vastama 3. jaos kirjeldatud esitlusstandardi ja 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud esitusteegi nõuetele.

| e) | Terminite määratlused on esitatud:






  — | IHO-S-57 1. osa punktis 5; |
| --- | --- | --- |

e)

Terminite määratlused on esitatud:

—

IHO-S-57 1. osa punktis 5;

| — | käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis g osutatud dokumendis; |
| --- | --- |

—

käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis g osutatud dokumendis;

| — | käesoleva lisa 5. jaos esitatud sisevee-ECDISi terminite sõnastikus. |
| --- | --- |

—

käesoleva lisa 5. jaos esitatud sisevee-ECDISi terminite sõnastikus.

2.   SISEVEE-ECDISi ESITUSTEEK

S-57 andmekogumid kirjeldavad sisevee-ENCde andmestandardit, kuid ei sisalda teavet selle kohta, kuidas andmeid esitatakse. Kaardi esitus luuakse võrgus sisevee-ECDISi rakenduses. Sel eesmärgil kasutab sisevee-ECDIS iga ekraanile kuvatava nähtuse puhul masinloetavat sümboliseerimisjuhendit. ENCde esituse korral on IHO standard S-52 kohustuslik. Standard S-52 sisaldab kõiki ENCde ekraanil esitamiseks vajalikke sümboliseerimis- ja esituseeskirju.

Kuna ENCde nähtusi, atribuute ja atribuutide väärtusi laiendati sisevee-ENCdele ja batümeetrilistele sisevee-ENCdele, tuleb laiendada ka standardit S-52, et oleks võimalik kuvada ka siseveeteede spetsiifilisi nähtusi. Kõiki laiendusi kohaldatakse käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunkti c neljandas taandes osutatud dokumendi suhtes.

2.1.   S-52 ja sisevee-ECDISi esitusteegi komponendid

2.1.1.   S-52 esitusteegi põhikomponendid on järgmised:

| — | sümbolite, joonestiilide ja täitestiilide kogu; |
| --- | --- |

—

sümbolite, joonestiilide ja täitestiilide kogu;

| — | värvikoodide skeem, mis hõlmab IHO värvitabeleid päeva, hämariku ja öö ajaks; |
| --- | --- |

—

värvikoodide skeem, mis hõlmab IHO värvitabeleid päeva, hämariku ja öö ajaks;

| — | sümboloogia käskude kogum, millest saab koostada masinloetava juhendi. Tulemuseks on sümboloogiajuhend, mida töödeldakse, et sümboliseerida omakorda ENC nähtusi; |
| --- | --- |

—

sümboloogia käskude kogum, millest saab koostada masinloetava juhendi. Tulemuseks on sümboloogiajuhend, mida töödeldakse, et sümboliseerida omakorda ENC nähtusi;

| — | tingimusliku sümboloogia menetluste kogum otsustamaks sobiva sümboliseerimise üle kasutaja määratavatel juhtudel (näiteks ohutuskontuur) või mitmeosaliste sümbolite puhul (näiteks poide ja majakate topimärgid); |
| --- | --- |

—

tingimusliku sümboloogia menetluste kogum otsustamaks sobiva sümboliseerimise üle kasutaja määratavatel juhtudel (näiteks ohutuskontuur) või mitmeosaliste sümbolite puhul (näiteks poide ja majakate topimärgid);

| — | teatmetabelite kogum, mis ühendab nähtuste kirjeldused ENCs asjakohaste sümboloogiajuhenditega olenevalt sellest, kas: |
| --- | --- |

—

teatmetabelite kogum, mis ühendab nähtuste kirjeldused ENCs asjakohaste sümboloogiajuhenditega olenevalt sellest, kas:

| — | viide on lihtne, st otsene seos nähtuse kirjelduse ja selle esituse vahel, näiteks poi või maa-ala. Sellisel juhul annab teatmetabel sümboloogiajuhendi sümboli, ala täite või joonestiili kohta; |
| --- | --- |

—

viide on lihtne, st otsene seos nähtuse kirjelduse ja selle esituse vahel, näiteks poi või maa-ala. Sellisel juhul annab teatmetabel sümboloogiajuhendi sümboli, ala täite või joonestiili kohta;

| — | viide on tingimuslik, st sõltub asjaoludest, näiteks sügaviku puhul, mille täitevärv sõltub ohutuskontuuri valikust. Sellisel juhul suunab teatmetabel otsustamise tingimusliku sümboloogia menetlusele, mis valib hiljem sobivad sümboloogiajuhendid. |
| --- | --- |

—

viide on tingimuslik, st sõltub asjaoludest, näiteks sügaviku puhul, mille täitevärv sõltub ohutuskontuuri valikust. Sellisel juhul suunab teatmetabel otsustamise tingimusliku sümboloogia menetlusele, mis valib hiljem sobivad sümboloogiajuhendid.

2.1.2.   Sisevee-ECDIS kasutab kõiki S-52 komponente koos järgmiste laiendustega:

| — | teatmetabelid, |
| --- | --- |

—

teatmetabelid,

| — | sümbolite teek, |
| --- | --- |

—

sümbolite teek,

| — | tingimusliku sümboloogia menetlused. |
| --- | --- |

—

tingimusliku sümboloogia menetlused.

Laiendusi kirjeldatakse 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud dokumendis.

2.2.   Teatmetabelid

2.2.1.   Iga geomeetria tüübi (punkt, joon, pind) jaoks on eraldi teatmetabel. Iga teatmetabeli kanne koosneb järgmistest väljadest:

| a) | objekti klassi kuuekohaline kood (akronüüm); |
| --- | --- |

a)

objekti klassi kuuekohaline kood (akronüüm);

| b) | atribuutide kombinatsioonid; |
| --- | --- |

b)

atribuutide kombinatsioonid;

| c) | sümboliseerimisjuhend; |
| --- | --- |

c)

sümboliseerimisjuhend;

| d) | kuva prioriteet, 0–9 (võrreldav joonestuvate kaardikihtidega); |
| --- | --- |

d)

kuva prioriteet, 0–9 (võrreldav joonestuvate kaardikihtidega);

| e) | radarikood; |
| --- | --- |

e)

radarikood;

| f) | kuva kategooria (baaskuva, standardkuva, kogu muu teave); |
| --- | --- |

f)

kuva kategooria (baaskuva, standardkuva, kogu muu teave);

| g) | vaaterühm, kuva kategooriatega võrreldes viimistletum nähtuste rühmitamine. |
| --- | --- |

g)

vaaterühm, kuva kategooriatega võrreldes viimistletum nähtuste rühmitamine.

Joonis 1

Teatmetabeli kande näide

Sellisel juhul esitatakse nähtus LNDMRK sümboliga TOWERS01 ja prioriteediga 7, kui atribuut CATLMK võrdub 17-ga. Nähtus katab radaripildi.

Konkreetse piirkonna selliste nähtuste esitamisel, mis sisalduvad erinevates sama kasutusega lahtrites, järgitakse teatmetabelite kandeid.

2.2.2.   Esitusteek sisaldab viit teatmetabelit:

| — | paberkaardi punktide sümbolid, |
| --- | --- |

—

paberkaardi punktide sümbolid,

| — | lihtsustatud punktide sümbolid, |
| --- | --- |

—

lihtsustatud punktide sümbolid,

| — | joonesümbolid, |
| --- | --- |

—

joonesümbolid,

| — | sümboliteta ala piiride sümbolid, |
| --- | --- |

—

sümboliteta ala piiride sümbolid,

| — | sümboliseeritud ala piiride sümbolid. |
| --- | --- |

—

sümboliseeritud ala piiride sümbolid.

2.3.   Tingimusliku sümboloogia menetlused

Tingimusliku sümboloogia menetlused

Tingimusliku sümboloogia menetlused luuakse nähtuste jaoks, mille sümbol:

| — | sõltub rakenduse seadistustest, nt ohutuskontuur; |
| --- | --- |

—

sõltub rakenduse seadistustest, nt ohutuskontuur;

| — | sõltub teistest nähtustest, nt topimärgid ja nende struktuur; |
| --- | --- |

—

sõltub teistest nähtustest, nt topimärgid ja nende struktuur;

| — | on liiga keeruline, et määratleda seda teatmetabeli kandes. |
| --- | --- |

—

on liiga keeruline, et määratleda seda teatmetabeli kandes.

Tingimusliku sümboloogia menetlusi, mida muudetakse või rakendatakse sisevee-ECDISis lisaks S-52 tingimusliku sümboloogia menetlustele, kirjeldatakse 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud dokumendis.

2.4.   Värvid

Värvid

ECDISis kasutatavad värvid on määratletud absoluutsetena ja monitorist sõltumatul viisil (kasutades Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) koordinaate). See tagab, et ECDISi kaardid on eri tootjate monitoridel sarnased. CIE väärtused muundatakse RGB väärtusteks värvide kalibreerimise tarkvara abil, mida valmistaja peab kasutama.

Kaubanduses pakutavaid kuvareid käsitatakse vastavatena nendele nõuetele.

Kuna sillal võivad valitseda erinevad valgustingimused, on vaja pakkuda eri eredusastmega esitusi. Iga taseme jaoks on olemas eraldi värvitabel.

Kasutatav värviskeem valitakse ergonoomiliste ja füsioloogiliste tegurite alusel ning näitude esitamine eri värvides ei tohi kaasa tuua värvide segunemist kattumise tõttu.

2.5.   Ohutusmärkide esitus

Ohutusmärkide esitus

Jõekaldal asuvaid ohutusmärke tähistatakse kaardil üldiste sümbolitega (notmrk01, notmrk02 ja notmrk03). See ei kehti sildadel asuvate ohutusmärkide kohta.

Lisaks peavad rakendused suutma kuvada üksikasjalikku sümbolit, mis on sarnane reaalse näiduga, ning kogu teavet kasutaja valitud ohutusmärgi kohta.

Sildadel asuvaid ohutusmärke sümboliseeritakse vastavalt silla orientatsioonile.

Vahemaid või kiirusi kirjeldavaid ohutusmärke ei sümboliseerita arvu endaga, vaid ainult sümboliga, mis annab üldise korralduse või teabe.

4. JAGU

4. JAGU

KASUTAMIS- JA JÕUDLUSNÕUDED, KATSEMEETODID JA NÕUTAVAD KATSETULEMUSED

KASUTAMIS- JA JÕUDLUSNÕUDED, KATSEMEETODID JA NÕUTAVAD KATSETULEMUSED

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas jaos täpsustatakse käesoleva lisa 1. jaos sisalduvaid miinimumnõudeid ning kirjeldatakse riistvara, tarkvara, funktsioonide, kasutamise, kuva ja muude laevapardal olevate seadmete liidestega seotud katsemenetlusi ning nõutavaid tulemusi.

2.   TÖÖREŽIIMID JA SÜSTEEMI KONFIGURATSIOON

2.1.   Töörežiimid

Töörežiimid

| a) | Sisevee-ECDISi tehnilistes kirjeldustes eristatakse kahte töörežiimi: laevajuhtimisrežiim ja teaberežiim. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDISi tehnilistes kirjeldustes eristatakse kahte töörežiimi: laevajuhtimisrežiim ja teaberežiim.

laevajuhtimisrežiim

teaberežiim

| b) | Laevajuhtimisrežiimis kasutamiseks mõeldud sisevee-ECDISi seadmed peavad vastama käesolevas lisas esitatud nõuetele ning navigatsiooniradarite ja pöördekiiruse näiturite standarditele. Laevajuhtimisrežiimis sisevee-ECDISi puhul nõuavad 1. jao punkti 2 alapunktis q osutatud pädevad asutused tüübikinnitust. |
| --- | --- |

b)

Laevajuhtimisrežiimis kasutamiseks mõeldud sisevee-ECDISi seadmed peavad vastama käesolevas lisas esitatud nõuetele ning navigatsiooniradarite ja pöördekiiruse näiturite standarditele. Laevajuhtimisrežiimis sisevee-ECDISi puhul nõuavad 1. jao punkti 2 alapunktis q osutatud pädevad asutused tüübikinnitust.

Laevajuhtimisrežiimis

| c) | Ainult teaberežiimi jaoks projekteeritud sisevee-ECDISi seadmete puhul tuleb käesoleva 4. jao nõudeid käsitada tehniliste nõuetena (kasutamis- ja jõudlusnõuded). Pakkuja peab dokumenteerima vastavuse nendele tehnilistele nõuetele. Teaberežiimis sisevee-ECDISi puhul tüübikinnitust ei nõuta. Dokumendid tehakse pädevatele asutustele ja kasutajatele kättesaadavaks taotluse korral. |
| --- | --- |

c)

Ainult teaberežiimi jaoks projekteeritud sisevee-ECDISi seadmete puhul tuleb käesoleva 4. jao nõudeid käsitada tehniliste nõuetena (kasutamis- ja jõudlusnõuded). Pakkuja peab dokumenteerima vastavuse nendele tehnilistele nõuetele. Teaberežiimis sisevee-ECDISi puhul tüübikinnitust ei nõuta. Dokumendid tehakse pädevatele asutustele ja kasutajatele kättesaadavaks taotluse korral.

teaberežiimi

2.2.   Süsteemi konfiguratsioonid

Süsteemi konfiguratsioonid

2.2.1.   Süsteemi konfiguratsioon 1: sisevee-ECDISi seadmed, iseseisev süsteem ilma radariühenduseta

Süsteemi konfiguratsioon 1: sisevee-ECDISi seadmed, iseseisev süsteem ilma radariühenduseta

Selles konfiguratsioonis saab süsteemi kasutada ainult teaberežiimis (vt 4.B jagu, joonis 1).

teaberežiimis

2.2.2.   Süsteemi konfiguratsioon 2: sisevee-ECDISi seadmed, paralleelne paigaldus ja radariühendus

Süsteemi konfiguratsioon 2: sisevee-ECDISi seadmed, paralleelne paigaldus ja radariühendus

See konfiguratsioon võimaldab süsteemi kasutamist nii teaberežiimis kui ka laevajuhtimisrežiimis (vt 4.B jagu, joonis 2).

teaberežiimis

laevajuhtimisrežiimis

2.2.3.   Süsteemi konfiguratsioon 3: sisevee-ECDISi seadmed, mis jagavad monitori ühendatud radariseadmetega

Süsteemi konfiguratsioon 3: sisevee-ECDISi seadmed, mis jagavad monitori ühendatud radariseadmetega

Selle süsteemi konfiguratsiooni puhul jagavad sisevee-ECDISi seadmed monitori ühendatud radariseadmetega. Selle eeltingimus on mõlema videosignaali jaoks sobivate graafiliste parameetritega monitori ja sellise videolüliti olemasolu, mis võimaldab kiiret ümberlülitust pildiallikate vahel (vt 4.B jagu, joonis 3).

See konfiguratsioon võimaldab süsteemi kasutamist nii teaberežiimis kui ka laevajuhtimisrežiimis.

teaberežiimis

laevajuhtimisrežiimis

2.2.4.   Süsteemi konfiguratsioon 4: radariseadmed integreeritud sisevee-ECDISi funktsionaalsusega

Süsteemi konfiguratsioon 4: radariseadmed integreeritud sisevee-ECDISi funktsionaalsusega

See süsteemi konfiguratsioon on radari paigaldus integreeritud sisevee-ECDISi funktsionaalsusega, mida saab kasutada nii teaberežiimis kui ka laevajuhtimisrežiimis (vt 4.B jagu, joonis 4).

laevajuhtimisrežiimis

3.   JÕUDLUSNÕUDED

3.1.   Riistvara jõudlus

Riistvara jõudlus

| a) | Laevajuhtimisrežiimis sisevee-ECDISi seadmed tuleb projekteerida ja valmistada nii, et need peaksid vastu laevapardal tavaliselt valitsevates oludes, ilma et nende kvaliteet või töökindlus halveneks. Peale selle ei tohi seade segada muid sidepidamis- ega navigatsiooniseadmeid. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis sisevee-ECDISi seadmed tuleb projekteerida ja valmistada nii, et need peaksid vastu laevapardal tavaliselt valitsevates oludes, ilma et nende kvaliteet või töökindlus halveneks. Peale selle ei tohi seade segada muid sidepidamis- ega navigatsiooniseadmeid.

| b) | Käesoleva jao punktis 2.2.4 kirjeldatud konfiguratsiooni puhul peavad kõik roolikambrisse paigaldatud sisevee-ECDISi seadme komponendid vastama standardis EN 60945 sätestatud B-klassi – ilmastiku eest kaitstud – seadmetele esitatavatele tingimustele selle erandiga, et katsetemperatuur peab jääma vahemikku 0 °C kuni 40 °C (samal ajal kui standardis EN 60945 on katsetemperatuuri vahemik – 15 °C kuni + 55 °C), kui käesolevas lisas ei ole teisiti määratud. Käesoleva jao punktides 2.2.2 ja 2.2.3 kirjeldatud konfiguratsioonide puhul piisab CE-vastavusest. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva jao punktis 2.2.4 kirjeldatud konfiguratsiooni puhul peavad kõik roolikambrisse paigaldatud sisevee-ECDISi seadme komponendid vastama standardis EN 60945 sätestatud B-klassi – ilmastiku eest kaitstud – seadmetele esitatavatele tingimustele selle erandiga, et katsetemperatuur peab jääma vahemikku 0 °C kuni 40 °C (samal ajal kui standardis EN 60945 on katsetemperatuuri vahemik – 15 °C kuni + 55 °C), kui käesolevas lisas ei ole teisiti määratud. Käesoleva jao punktides 2.2.2 ja 2.2.3 kirjeldatud konfiguratsioonide puhul piisab CE-vastavusest.

3.2.   Tarkvara jõudlus

Tarkvara jõudlus

Sisevee-ECDISi kasutamiseks, visualiseerimiseks ja funktsionaalsuse jaoks vajalik tarkvara tuleb kavandada, välja töötada, rakendada ja katsetada vastavalt käesoleva lisa 4.A jaos esitatud tarkvaranõuetele.

3.3.   Juhtimisseadiste jõudlus

Juhtimisseadiste jõudlus

| a) | Süsteemi kasutamine peab olema lihtne ja asjakohane ning vastama üldistele kasutajaliidesele esitatavatele nõuetele. Süsteemi tööseisund ja ühendatud tehnilised alamseadmed tuleb selgelt tähistada. |
| --- | --- |

a)

Süsteemi kasutamine peab olema lihtne ja asjakohane ning vastama üldistele kasutajaliidesele esitatavatele nõuetele. Süsteemi tööseisund ja ühendatud tehnilised alamseadmed tuleb selgelt tähistada.

| b) | Juhtimisseadiste arv peab olema nii väike kui võimalik ja piiratud nõutava arvuga. |
| --- | --- |

b)

Juhtimisseadiste arv peab olema nii väike kui võimalik ja piiratud nõutava arvuga.

| c) | Traadita kaugjuhtimisseadised ei ole lubatud. |
| --- | --- |

c)

Traadita kaugjuhtimisseadised ei ole lubatud.

| d) | Sisse-välja-lüliti peab toimima ja olema asetatud selliselt, et tahtmatu lülitamine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

d)

Sisse-välja-lüliti peab toimima ja olema asetatud selliselt, et tahtmatu lülitamine ei ole võimalik.

| e) | Juhtimisseadiste sümbolite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm ja need peavad olema loetavad kõigis roolikambris esineda võivates tingimustes. |
| --- | --- |

e)

Juhtimisseadiste sümbolite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm ja need peavad olema loetavad kõigis roolikambris esineda võivates tingimustes.

| f) | Juhtimisseadiste eredust ja valgustust peab saama reguleerida vajalikule tasemele. |
| --- | --- |

f)

Juhtimisseadiste eredust ja valgustust peab saama reguleerida vajalikule tasemele.

3.4.   Kuvari jõudlus

Kuvari jõudlus

Teaberežiimis sisevee-ECDISi puhul soovitatakse järgida punktide 3.4.2–3.4.7 sätteid.

3.4.1.   Kuvariekraani mõõtmed

Kuvariekraani mõõtmed

| a) | Laevajuhtimisrežiimis peab kaardi ja radari kuvariekraani miinimumpindala olema vähemalt 270 × 270 mm. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis peab kaardi ja radari kuvariekraani miinimumpindala olema vähemalt 270 × 270 mm.

Laevajuhtimisrežiimis

| b) | Teaberežiimis kohaldatakse 1. jao punkti 4.1 alapunkti c nõudeid. |
| --- | --- |

b)

Teaberežiimis kohaldatakse 1. jao punkti 4.1 alapunkti c nõudeid.

3.4.2.   Kuvari asend

Kuvari asend

| a) | Ristkülikukujulise kuvari võib paigutada horisontaal- või vertikaalsuunaliselt tingimusel, et see vastab punktis 3.4.1 sätestatud miinimummõõtmetele. |
| --- | --- |

a)

Ristkülikukujulise kuvari võib paigutada horisontaal- või vertikaalsuunaliselt tingimusel, et see vastab punktis 3.4.1 sätestatud miinimummõõtmetele.

| b) | Tüüpilise siseveelaeva roolikambri piiratud ruumi ja asjaolu tõttu, et tavaliselt järgib laev faarvaatri telge, tuleks kuvar soovitatavalt paigaldada vertikaalasendisse. |
| --- | --- |

b)

Tüüpilise siseveelaeva roolikambri piiratud ruumi ja asjaolu tõttu, et tavaliselt järgib laev faarvaatri telge, tuleks kuvar soovitatavalt paigaldada vertikaalasendisse.

3.4.3.   Kuvariekraani eraldusvõime

Kuvariekraani eraldusvõime

Nõutavaks kuvariekraani eraldusvõimeks on 5 m suurendusastmega 1 200 m. See tähendab, et piksli maksimumsuurus on 2,5 × 2,5 m, s.o ekraani lühemal serval umbes 1 000 pikslit.

3.4.4.   Kuvariekraani värvid

Kuvariekraani värvid

Süsteem peab suutma kuvada ergonoomiliselt tõestatud värvikombinatsioone päevasel ja öisel ajal.

3.4.5.   Kuvariekraani eredus

Kuvariekraani eredus

Kuvariekraani eredust peab saama reguleerida kõigi kasutamisel vajalike väärtuste järgi. Eelkõige on see seotud madalaima väärtusega, mida kasutatakse öisel ajal.

3.4.6.   Pildi uuendamine

Pildi uuendamine

| a) | Pildi uuendamise kiirus ei tohi olla radaripildi omast (≥ 24 pilti minutis) aeglasem. |
| --- | --- |

a)

Pildi uuendamise kiirus ei tohi olla radaripildi omast (≥ 24 pilti minutis) aeglasem.

| b) | Kahe järjestikuse uuendamise vahel ei tohi esineda ereduse kõikumisi. |
| --- | --- |

b)

Kahe järjestikuse uuendamise vahel ei tohi esineda ereduse kõikumisi.

| c) | Rasterlaotusega kuvarite puhul ei tohi kaadri uuendamise sagedus olla väiksem kui 60 Hz. |
| --- | --- |

c)

Rasterlaotusega kuvarite puhul ei tohi kaadri uuendamise sagedus olla väiksem kui 60 Hz.

3.4.7.   Kuvamistehnoloogia

Kuvamistehnoloogia

Kasutada tuleb kuvamissüsteeme, mis ei ole tundlikud siseveelaeva roolikambris esineda võivate magnetväljade suhtes.

4.   KASUTUSFUNKTSIOONID

4.1.   Töörežiim

Töörežiim

| a) | Kui seade suudab töötada mõlemas töörežiimis, peab seda saama ümber lülitada laevajuhtimisrežiimist teaberežiimi ja vastupidi. |
| --- | --- |

a)

Kui seade suudab töötada mõlemas töörežiimis, peab seda saama ümber lülitada laevajuhtimisrežiimist teaberežiimi ja vastupidi.

laevajuhtimisrežiimist teaberežiimi

| b) | Kasutatav töörežiim kuvatakse ekraanil. |
| --- | --- |

b)

Kasutatav töörežiim kuvatakse ekraanil.

| c) | Tuleb rakendada sobivaid meetmeid, et hoida ära laevajuhtimisrežiimi tahtmatut väljalülimist. |
| --- | --- |

c)

Tuleb rakendada sobivaid meetmeid, et hoida ära laevajuhtimisrežiimi tahtmatut väljalülimist.

laevajuhtimisrežiimi

4.2.   Seadme eelseadistus (salvestamine ja taaste) laevajuhtimisrežiimis

Seadme eelseadistus (salvestamine ja taaste) laevajuhtimisrežiimis

| a) | Sisselülitamisel peab sisevee-ECDISi seade käivituma eelseadistatud mõõduka eredusega, mis ei pimesta pimeduses ega tee eredas valguses pilti nähtamatuks. |
| --- | --- |

a)

Sisselülitamisel peab sisevee-ECDISi seade käivituma eelseadistatud mõõduka eredusega, mis ei pimesta pimeduses ega tee eredas valguses pilti nähtamatuks.

| b) | Teiste parameetrite väärtused võivad sisselülitamisel olla samad nagu enne väljalülitamist või tuleneda salvestatud seadistustest. |
| --- | --- |

b)

Teiste parameetrite väärtused võivad sisselülitamisel olla samad nagu enne väljalülitamist või tuleneda salvestatud seadistustest.

4.3.   SENC teabe esitus laevajuhtimisrežiimis

SENC teabe esitus laevajuhtimisrežiimis

| a) | Radaripilt peab olema kaardist selgesti eristatav, olenemata valitud värvitabelist. |
| --- | --- |

a)

Radaripilt peab olema kaardist selgesti eristatav, olenemata valitud värvitabelist.

| b) | Tegelikku radaripilti on lubatud esitada ainult ühevärvilisena. |
| --- | --- |

b)

Tegelikku radaripilti on lubatud esitada ainult ühevärvilisena.

| c) | Kaarditeabe esitus ei tohi varjata ega halvendada radaripildi tähtsaid osi. See tagatakse asjakohaste kannetega teatmetabelitesse (vt käesoleva lisa 3. jao punkti 2.2 väli „radarikood“). Radaripildi ülemise kihi läbipaistvuse määrab seega kindlaks kasutaja. |
| --- | --- |

c)

Kaarditeabe esitus ei tohi varjata ega halvendada radaripildi tähtsaid osi. See tagatakse asjakohaste kannetega teatmetabelitesse (vt käesoleva lisa 3. jao punkti 2.2 väli „radarikood“). Radaripildi ülemise kihi läbipaistvuse määrab seega kindlaks kasutaja.

| d) | Kaardi- ja radaripildil peab olema sama mõõtkava. |
| --- | --- |

d)

Kaardi- ja radaripildil peab olema sama mõõtkava.

| e) | Suunajoon peab olema alati nähtav. |
| --- | --- |

e)

Suunajoon peab olema alati nähtav.

| f) | Peale selle võib lisada enda laeva kontuurid ja ohutuskontuurid. |
| --- | --- |

f)

Peale selle võib lisada enda laeva kontuurid ja ohutuskontuurid.

4.4.   Kaardi orientatsioon, positsioon ja nihe

Kaardi orientatsioon, positsioon ja nihe

| a) | Laevajuhtimisrežiimis võib kaart olla orienteeritud ainult suhtelise liikumise, kurss üleval suunaliselt ning keskel või keskmest väljas, nagu radaripilt nõuab. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis võib kaart olla orienteeritud ainult suhtelise liikumise, kurss üleval suunaliselt ning keskel või keskmest väljas, nagu radaripilt nõuab.

Laevajuhtimisrežiimis

| b) | Teaberežiimis on soovitatavad vähemalt kaardi orientatsioonid põhja ja paralleelselt veetee teljega ning positsioonimine. Positsioonianduri ühendamise korral võib kuvatav kaardi osa järgida automaatselt oma laeva asukohta. |
| --- | --- |

b)

Teaberežiimis on soovitatavad vähemalt kaardi orientatsioonid põhja ja paralleelselt veetee teljega ning positsioonimine. Positsioonianduri ühendamise korral võib kuvatav kaardi osa järgida automaatselt oma laeva asukohta.

Teaberežiimis

4.5.   Oma laeva asukoht ja kurss

Oma laeva asukoht ja kurss

| a) | Laevajuhtimisrežiimis peab oma laeva asukoht olema kuvariekraanil alati selgelt nähtav, see peab olema kas keskel või keskmest väljas, nagu on sätestatud 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokumendis. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis peab oma laeva asukoht olema kuvariekraanil alati selgelt nähtav, see peab olema kas keskel või keskmest väljas, nagu on sätestatud 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokumendis.

Laevajuhtimisrežiimis

| b) | Laevajuhtimisrežiimis peab suunajoon, mis jookseb kuva keskpunktist ülemise ääreni ja mis peab olema alati nähtav, näitama oma laeva suunda. |
| --- | --- |

b)

Laevajuhtimisrežiimis peab suunajoon, mis jookseb kuva keskpunktist ülemise ääreni ja mis peab olema alati nähtav, näitama oma laeva suunda.

Laevajuhtimisrežiimis

4.6.   Teabetihedus

Teabetihedus

Teabetihedust peab saama seada vähemalt kolmele tasemele: väikseim, standardne ja suurim. Viimane kuvab nõudmise korral lisaks standardkuvale ka kõiki muid nähtusi. Kõik vastavad nähtavad nähtused on määratletud jõudlusstandardis ja esitusstandardis (sh sisevee-ECDISi esitusstandardis) (käesoleva lisa 1. ja 3. jagu).

4.7.   Kaugused ja kaugusringid

Kaugused ja kaugusringid

| a) | Laevajuhtimisrežiimis on radarimääruste kohaselt ette nähtud järgmised fikseeritud kaugused ja kaugusringid:






  Kaugus | Kaugusringid |
| --- | --- | --- |
| 500 m | 100 m |
| 800 m | 200 m |
| 1 200 m | 200 m |
| 1 600 m | 400 m |
| 2 000 m | 400 m |
| 4 000 m | 800 m |

a)

Laevajuhtimisrežiimis on radarimääruste kohaselt ette nähtud järgmised fikseeritud kaugused ja kaugusringid:

Laevajuhtimisrežiimis

Kaugus

Kaugusringid

500 m

100 m

800 m

200 m

1 200 m

200 m

1 600 m

400 m

2 000 m

400 m

4 000 m

800 m

| b) | Lubatud on minimaalselt nelja ja maksimaalselt kuue kaugusringiga väiksemad ja suuremad kaugused. |
| --- | --- |

b)

Lubatud on minimaalselt nelja ja maksimaalselt kuue kaugusringiga väiksemad ja suuremad kaugused.

| c) | Sisevee-ECDISi seadmel peavad laevajuhtimisrežiimis olema fikseeritud punktides a ja b sätestatud intervallidega kaugusringid ja vähemalt üks muudetav kaugusmarker (VRM). |
| --- | --- |

c)

Sisevee-ECDISi seadmel peavad laevajuhtimisrežiimis olema fikseeritud punktides a ja b sätestatud intervallidega kaugusringid ja vähemalt üks muudetav kaugusmarker (VRM).

laevajuhtimisrežiimis

| d) | Fikseeritud ja muudetavate kaugusmarkerite sisse- ja väljalülitamine peab toimuma üksteisest sõltumatult ja nende kuva peab olema selgesti eristatav. |
| --- | --- |

d)

Fikseeritud ja muudetavate kaugusmarkerite sisse- ja väljalülitamine peab toimuma üksteisest sõltumatult ja nende kuva peab olema selgesti eristatav.

| e) | Muudetava kaugusmarkeri positsioon ja vastav näidatav kaugus peavad kasutama sama suurendus- ja eraldusvõimet. |
| --- | --- |

e)

Muudetava kaugusmarkeri positsioon ja vastav näidatav kaugus peavad kasutama sama suurendus- ja eraldusvõimet.

| f) | Muudetava kaugusmarkeri ja elektroonilise peilingujoone funktsioone võib täiendavalt realiseerida kursori ja vastava arvulise kujutisega, mis näitab kursori asukoha kaugust ja kurssi. |
| --- | --- |

f)

Muudetava kaugusmarkeri ja elektroonilise peilingujoone funktsioone võib täiendavalt realiseerida kursori ja vastava arvulise kujutisega, mis näitab kursori asukoha kaugust ja kurssi.

4.8.   Pildi eredus laevajuhtimisrežiimis

Pildi eredus laevajuhtimisrežiimis

| a) | Kuvariekraani eredust peab saama reguleerida vastavalt vajadusele. Eelkõige puudutab see töötamist pimedas. |
| --- | --- |

a)

Kuvariekraani eredust peab saama reguleerida vastavalt vajadusele. Eelkõige puudutab see töötamist pimedas.

| b) | Kaardi- ja radaripiltidel peavad olema eraldi ereduse reguleerimise seadised. |
| --- | --- |

b)

Kaardi- ja radaripiltidel peavad olema eraldi ereduse reguleerimise seadised.

| c) | Päeval ja öösel valitsevate väga erinevate valgusolude tõttu peab lisaks menüü värvitabelitele olema seadis ekraani üldise ereduse reguleerimiseks. |
| --- | --- |

c)

Päeval ja öösel valitsevate väga erinevate valgusolude tõttu peab lisaks menüü värvitabelitele olema seadis ekraani üldise ereduse reguleerimiseks.

4.9.   Pildi värvid

Pildi värvid

Süsteem peab toetama vähemalt IHO-S-52 esitusteegis 6.0 (värvitabelid) esitatud värvikombinatsioone päeva, hämariku ja öö ajaks.

4.10.   Valitud nähtuse raport

Valitud nähtuse raport

| a) | Peab olema võimalik saada kasutaja valitud kuvatud nähtuste kohta kogu sellega seotud tekstilist ja/või graafilist teavet. |
| --- | --- |

a)

Peab olema võimalik saada kasutaja valitud kuvatud nähtuste kohta kogu sellega seotud tekstilist ja/või graafilist teavet.

| b) | Kõnealune tekstiline ja/või graafiline teave ei tohi varjata veetee vaadet navigatsioonikaardil. |
| --- | --- |

b)

Kõnealune tekstiline ja/või graafiline teave ei tohi varjata veetee vaadet navigatsioonikaardil.

4.11.   Mõõtmisfunktsioonid

Mõõtmisfunktsioonid

| a) | Vahemaade ja kursside mõõtmisfunktsioonid on nõutavad. |
| --- | --- |

a)

Vahemaade ja kursside mõõtmisfunktsioonid on nõutavad.

| b) | Eraldusvõime ja täpsus peavad olema vähemalt samad kui kuvariekraanil, kuid ei tohi välja pakkuda kaardiandmetest paremaid. |
| --- | --- |

b)

Eraldusvõime ja täpsus peavad olema vähemalt samad kui kuvariekraanil, kuid ei tohi välja pakkuda kaardiandmetest paremaid.

4.12.   Kipri enda kaardikannete sisestamine ja muutmine

Kipri enda kaardikannete sisestamine ja muutmine

| a) | Sisevee-ECDISi seade peab võimaldama kipril sisestada, salvestada, muuta ja kustutada täiendavat kaarditeavet (kipri enda nähtused) nii laevajuhtimisrežiimis kui ka teaberežiimis. |
| --- | --- |

a)

Sisevee-ECDISi seade peab võimaldama kipril sisestada, salvestada, muuta ja kustutada täiendavat kaarditeavet (kipri enda nähtused) nii laevajuhtimisrežiimis kui ka teaberežiimis.

| b) | Kõnealused kaardikanded peavad olema SENC andmetest eristatavad ega tohi laevajuhtimisrežiimis radaripilti katta või halvendada. |
| --- | --- |

b)

Kõnealused kaardikanded peavad olema SENC andmetest eristatavad ega tohi laevajuhtimisrežiimis radaripilti katta või halvendada.

4.13.   SENCde laadimine ja uuendamine

SENCde laadimine ja uuendamine

| a) | Kõik kaartide laadimise ja uuendamisega seotud käsitsi tehtavad tegevused peavad olema võimalikud ainult väljaspool laevajuhtimisrežiimi. |
| --- | --- |

a)

Kõik kaartide laadimise ja uuendamisega seotud käsitsi tehtavad tegevused peavad olema võimalikud ainult väljaspool laevajuhtimisrežiimi.

käsitsi

laevajuhtimisrežiimi

| b) | Automaatne uuendamine ei tohi halvendada navigatsioonikuva toimimist. |
| --- | --- |

b)

Automaatne uuendamine ei tohi halvendada navigatsioonikuva toimimist.

Automaatne

| c) | Viimase töötava kombinatsiooni taastamiseks tuleb rakendada tagasikerimisfunktsiooni. |
| --- | --- |

c)

Viimase töötava kombinatsiooni taastamiseks tuleb rakendada tagasikerimisfunktsiooni.

4.14.   Radaripildi esitus ja katmine

Radaripildi esitus ja katmine

| a) | Laevajuhtimisrežiimis on radaripildi näitamine kohustuslik. |
| --- | --- |

a)

Laevajuhtimisrežiimis on radaripildi näitamine kohustuslik.

Laevajuhtimisrežiimis

| b) | Radaripildi esitamise mõõtmed, eraldusvõime ja atribuudid peavad vastama asjakohastele radariga seotud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Radaripildi esitamise mõõtmed, eraldusvõime ja atribuudid peavad vastama asjakohastele radariga seotud nõuetele.

| c) | Muu pildi sisu ei tohi radaripilti halvendada (vt ka käesoleva jao punkti 4.3 alapunkt c). |
| --- | --- |

c)

Muu pildi sisu ei tohi radaripilti halvendada (vt ka käesoleva jao punkti 4.3 alapunkt c).

| d) | Kui funktsionaalsed tingimused on täidetud, on lubatud eri teabekihtide katmine. |
| --- | --- |

d)

Kui funktsionaalsed tingimused on täidetud, on lubatud eri teabekihtide katmine.

| e) | Teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teabe katmine on lubatud ainult juhul, kui






  — | teave on ajakohane (reaalajas toimuv) ja |
| --- | --- | --- |

e)

Teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teabe katmine on lubatud ainult juhul, kui

—

teave on ajakohane (reaalajas toimuv) ja

| — | teave ei ole vanem kui 1. jao punkti 5.1 alapunkti e esimeses tabelis esitatud maksimaalsed ajalõpu väärtused. Sümbolid tuleb märkida vananenuks, kui liikuva laeva asukohateave on vanem kui 30 sekundit. Oma laeva asukohateavet kuvatakse üksnes juhul, kui asukoha tuvastab pardal olev allsüsteem, kuid mitte siis, kui asukohateave saadakse repiiterjaamast. |
| --- | --- |

—

teave ei ole vanem kui 1. jao punkti 5.1 alapunkti e esimeses tabelis esitatud maksimaalsed ajalõpu väärtused. Sümbolid tuleb märkida vananenuks, kui liikuva laeva asukohateave on vanem kui 30 sekundit. Oma laeva asukohateavet kuvatakse üksnes juhul, kui asukoha tuvastab pardal olev allsüsteem, kuid mitte siis, kui asukohateave saadakse repiiterjaamast.

| f) | Pealiskihina näidatav teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teave, mis pärineb laeva liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise seadmetest, tuleb kasutaja määratud ulatuses peita. Ekraanil kuvatakse selle nähtuse aktiveerimine ja piiratud ala valitud ulatus. |
| --- | --- |

f)

Pealiskihina näidatav teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teave, mis pärineb laeva liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise seadmetest, tuleb kasutaja määratud ulatuses peita. Ekraanil kuvatakse selle nähtuse aktiveerimine ja piiratud ala valitud ulatus.

| g) | Ainult siis, kui on teada teiste laevade suund, võib nende laevade asukohta ja orientatsiooni esitada:






  — | suunatud kolmnurgana või |
| --- | --- | --- |

g)

Ainult siis, kui on teada teiste laevade suund, võib nende laevade asukohta ja orientatsiooni esitada:

—

suunatud kolmnurgana või

| — | tegeliku joonisena (skaalas). |
| --- | --- |

—

tegeliku joonisena (skaalas).

Kõigil muudel juhtudel tuleb kasutada üldist sümbolit (soovitatav on kaheksanurk, ringi tohib kasutada ainult sisevete rakenduste puhul).

| h) | Kaarti ja teisi teabekihte peab olema võimalik ühe kergesti ligipääsetava juhtimisseadisega või menüükäsuga välja lülitada ja näidata ainult radaripilti. |
| --- | --- |

h)

Kaarti ja teisi teabekihte peab olema võimalik ühe kergesti ligipääsetava juhtimisseadisega või menüükäsuga välja lülitada ja näidata ainult radaripilti.

| i) | Kui sisevee-ECDISi seadmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse seirel avastatakse, et kaarti ei saa käesolevas lisas nõutava täpsusega orienteerida või positsioonida, näidatakse ekraanil häiret ja kaart lülitatakse automaatselt välja. Kui radarisignaal puudub, kuvatakse teaberežiim. Mõlemal juhul antakse hoiatus või häiresignaal. Käsitsi ümberlülitamine on alati võimalik. |
| --- | --- |

i)

Kui sisevee-ECDISi seadmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse seirel avastatakse, et kaarti ei saa käesolevas lisas nõutava täpsusega orienteerida või positsioonida, näidatakse ekraanil häiret ja kaart lülitatakse automaatselt välja. Kui radarisignaal puudub, kuvatakse teaberežiim. Mõlemal juhul antakse hoiatus või häiresignaal. Käsitsi ümberlülitamine on alati võimalik.

4.15.   Sisevee-ECDISi vahetu juurdepääsuga funktsioonid

Sisevee-ECDISi vahetu juurdepääsuga funktsioonid

| a) | Järgmistele kasutusfunktsioonidele peab olema tagatud vahetu juurdepääs:






  — | KAUGUS, |
| --- | --- | --- |

a)

Järgmistele kasutusfunktsioonidele peab olema tagatud vahetu juurdepääs:

—

KAUGUS,

| — | EREDUS, |
| --- | --- |

—

EREDUS,

| — | VÄRVID, |
| --- | --- |

—

VÄRVID,

| — | TEABETIHEDUS. |
| --- | --- |

—

TEABETIHEDUS.

| b) | Neil funktsioonidel peavad olema kas oma juhtimisseadised või oma menüükäsud, mis paiknevad kõige kõrgemal menüütasemel ja on pidevalt nähtavad. |
| --- | --- |

b)

Neil funktsioonidel peavad olema kas oma juhtimisseadised või oma menüükäsud, mis paiknevad kõige kõrgemal menüütasemel ja on pidevalt nähtavad.

4.16.   Alati nähtavad funktsiooniparameetrid

Alati nähtavad funktsiooniparameetrid

Järgmised funktsiooniparameetrid peavad olema alati nähtavad:

| — | tegelik KAUGUS; |
| --- | --- |

—

tegelik KAUGUS;

| — | anduri SEISUND (laevajuhtimisrežiimis: radari häälestus, asukoha kvaliteet, häired; teaberežiimis: kui on ühendatud, siis GNSS seade, AIS ja suund); |
| --- | --- |

—

anduri SEISUND (laevajuhtimisrežiimis: radari häälestus, asukoha kvaliteet, häired; teaberežiimis: kui on ühendatud, siis GNSS seade, AIS ja suund);

laevajuhtimisrežiimis

teaberežiimis

| — | valitud VEETASE (võimaluse korral); |
| --- | --- |

—

valitud VEETASE (võimaluse korral);

| — | valitud OHUTU SÜGAVUS (võimaluse korral); |
| --- | --- |

—

valitud OHUTU SÜGAVUS (võimaluse korral);

| — | valitud TEABETIHEDUS. |
| --- | --- |

—

valitud TEABETIHEDUS.

5.   HOOLDUSFUNKTSIOONID

Hooldusfunktsioonid peavad olema kaitstud volitamata juurdepääsu eest parooli või muude sobivate meetmetega. Neid ei tohi olla võimalik valida laevajuhtimisrežiimis.

laevajuhtimisrežiimis

Punktide 5.1–5.3 nõudeid kohaldatakse ainult laevajuhtimisrežiimis.

laevajuhtimisrežiimis

5.1.   Kaardi asukoha staatiline korrigeerimine

Kaardi asukoha staatiline korrigeerimine

| a) | Vastavalt radarile esitatavatele nõuetele kuvatakse oma laeva asukoht keskel või keskmest väljas. Kaardi asukoht peab sobima kokku radaripildiga. Absoluutse asukoha sisendi eeldamisel ei tohi lubatud staatiline erinevus tegeliku radari asukoha ja kuvatava radari keskme vahel ületada 1 m. |
| --- | --- |

a)

Vastavalt radarile esitatavatele nõuetele kuvatakse oma laeva asukoht keskel või keskmest väljas. Kaardi asukoht peab sobima kokku radaripildiga. Absoluutse asukoha sisendi eeldamisel ei tohi lubatud staatiline erinevus tegeliku radari asukoha ja kuvatava radari keskme vahel ületada 1 m.

| b) | Nihkeviga (vahemaa positsioonianduri ja radarianduri asukohtade vahel) peab olema võimalik korrigeerida. |
| --- | --- |

b)

Nihkeviga (vahemaa positsioonianduri ja radarianduri asukohtade vahel) peab olema võimalik korrigeerida.

5.2.   Kaardi orientatsiooni staatiline korrigeerimine

Kaardi orientatsiooni staatiline korrigeerimine

| a) | Suunajoone orientatsiooni ja laeva telje vaheline erinevus ei tohi ületada ± 1,0 kraadi. |
| --- | --- |

a)

Suunajoone orientatsiooni ja laeva telje vaheline erinevus ei tohi ületada ± 1,0 kraadi.

| b) | Kaardil ja radaripildil peab olema sama orientatsioon. Staatiline suunaerinevus suunajoone ja kaardi orientatsiooni vahel peab olema väiksem kui ± 0,5 kraadi. |
| --- | --- |

b)

Kaardil ja radaripildil peab olema sama orientatsioon. Staatiline suunaerinevus suunajoone ja kaardi orientatsiooni vahel peab olema väiksem kui ± 0,5 kraadi.

5.3.   Liideste konfigureerimine

Liideste konfigureerimine

| a) | Ühendatud andurite, muundurite ja signaalide liideseid peab olema võimalik konfigureerida. |
| --- | --- |

a)

Ühendatud andurite, muundurite ja signaalide liideseid peab olema võimalik konfigureerida.

| b) | Liidesed peavad vastama olemasolevatele liideste kirjeldustele, mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis l osutatud dokumendis, ja pöördekiiruse näiturite liidese kirjeldustele (20 mV/kraadi/min), mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokumendis. |
| --- | --- |

b)

Liidesed peavad vastama olemasolevatele liideste kirjeldustele, mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis l osutatud dokumendis, ja pöördekiiruse näiturite liidese kirjeldustele (20 mV/kraadi/min), mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokumendis.

6.   RIISTVARAKATSE JA NÕUTAVAD TÕENDID

| a) | Katse seisneb katsetatava seadme ja käesoleva lisa nõuete võrdluses. |
| --- | --- |

a)

Katse seisneb katsetatava seadme ja käesoleva lisa nõuete võrdluses.

| b) | Tõendatud samaväärseid katseid ning tõendatud ja dokumenteeritud katsetulemusi aktsepteeritakse ilma uute katseteta. |
| --- | --- |

b)

Tõendatud samaväärseid katseid ning tõendatud ja dokumenteeritud katsetulemusi aktsepteeritakse ilma uute katseteta.

| c) | Punkt 6 kehtib laevajuhtimisrežiimi puhul, kuid nõuded, mis ei sisalda konkreetset viidet laevajuhtimisrežiimile, kehtivad ka teaberežiimi puhul. |
| --- | --- |

c)

Punkt 6 kehtib laevajuhtimisrežiimi puhul, kuid nõuded, mis ei sisalda konkreetset viidet laevajuhtimisrežiimile, kehtivad ka teaberežiimi puhul.

6.1.   Keskkonnatingimustele vastupidavus laevajuhtimisrežiimis

Keskkonnatingimustele vastupidavus laevajuhtimisrežiimis

| a) | Käesoleva jao punktis 2.2.4 kirjeldatud sisevee-ECDISi seadmed peavad vastama 1 jao punkti 2 alapunktis k osutatud dokumendis sätestatud nõuetele, mis puudutavad vastupidavust keskkonnatingimustele (niiskus, vibratsioon ja temperatuur; viimase vahemikku on vähendatud vastavalt käesoleva jao punktile 3.1), ning elektromagnetilise ühilduvusega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva jao punktis 2.2.4 kirjeldatud sisevee-ECDISi seadmed peavad vastama 1 jao punkti 2 alapunktis k osutatud dokumendis sätestatud nõuetele, mis puudutavad vastupidavust keskkonnatingimustele (niiskus, vibratsioon ja temperatuur; viimase vahemikku on vähendatud vastavalt käesoleva jao punktile 3.1), ning elektromagnetilise ühilduvusega seotud nõuetele.

| b) | Pakkuja või tema esindaja peab esitama asjakohase akrediteeritud labori vastavustõendi. |
| --- | --- |

b)

Pakkuja või tema esindaja peab esitama asjakohase akrediteeritud labori vastavustõendi.

6.2.   Seadmete dokumentatsioon

Seadmete dokumentatsioon

Tehnilist dokumentatsiooni kontrollitakse tagamaks, et see on täielik, eesmärgipärane, arusaadav ning piisav seadme probleemideta paigalduseks, konfigureerimiseks ja kasutamiseks.

6.3.   Liidesed

Liidesed

| a) | Kõik liidesed tuleb õigesti ja täielikult dokumenteerida. |
| --- | --- |

a)

Kõik liidesed tuleb õigesti ja täielikult dokumenteerida.

| b) | Elektronlülitused tuleb projekteerida nii mehaaniliselt kui ka elektrooniliselt tõrkekindlatena ning neil ei tohi olla halvendavaid mõjusid ühendatud seadmetele. |
| --- | --- |

b)

Elektronlülitused tuleb projekteerida nii mehaaniliselt kui ka elektrooniliselt tõrkekindlatena ning neil ei tohi olla halvendavaid mõjusid ühendatud seadmetele.

6.4.   Juhtimisseadiste omadused

Juhtimisseadiste omadused

Kõiki juhtimisseadiseid tuleb kontrollida töörežiimi ergonoomilisuse ja funktsionaalsuse seisukohast ja need peavad vastama käesoleva lisa nõuetele.

6.5.   Kuva omadused laevajuhtimisrežiimis

Kuva omadused laevajuhtimisrežiimis

Kuva peab vastama kõigile käesolevas lisas esitatud mõõtmete, kuvatavate värvide, eraldusvõime ning ereduse reguleeritavusega seotud nõuetele.

7.   KAARDI ESITUSE, TOIMIMISE JA FUNKTSIONAALSUSE KATSE

7.1.   Katsetatavate seadmete ettevalmistus

Katsetatavate seadmete ettevalmistus

Katsetatav seade tuleb paigaldada, kokku panna ja ühendada vastavalt paigaldusjuhendile. Pärast sisselülitamist laaditakse katse-SENC.

7.2.   Töörežiimide katse

Töörežiimide katse

Kõiki kasutusjuhendis kirjeldatud töörežiime tuleb üksteise järel sisse lülitada ja katsetada. Käesoleva jao punkti 4 nõuded peavad olema täidetud.

7.3.   Kuvatavate nähtuste katse

Kuvatavate nähtuste katse

Katsetatakse, kas kõik katse-SENCs sisalduvad nähtused on nähtavad ja kas need kuvatakse õigesti. Selleks katseks lülitatakse teabetihedus kogu teabe režiimile. Süsteem peab suutma kuvada vähemalt kõiki sisevee-ECDISi esitusstandardiga nõutavaid nähtusi (käesoleva lisa 3. jagu). Lisaks on lubatud muud kasutaja valitavad sümbolite kogumid.

Kui kaarditeabe esitamiseks kasutatakse 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud dokumendis „Sisevee-ECDISi esitusteek“ esitatutest erinevaid sümboleid, peavad need olema:

| — | loetavad; |
| --- | --- |

—

loetavad;

| — | kindla- ja ühetähenduslikud; |
| --- | --- |

—

kindla- ja ühetähenduslikud;

| — | piisava suurusega tavapärase vaatamiskauguse seisukohast. |
| --- | --- |

—

piisava suurusega tavapärase vaatamiskauguse seisukohast.

ECDISi esitusteeki lisatud sümbolid on selgelt eristatavad esitusteegi sümbolitest.

7.4.   Skaalast sõltuva teabetiheduse (SCAMIN) katse

Skaalast sõltuva teabetiheduse (SCAMIN) katse

| a) | Katsetada tuleb, kas SCAMINi funktsioon (minimaalne skaala, mille puhul võib nähtust ECDISi esituses kasutada) on õigesti paigaldatud. |
| --- | --- |

a)

Katsetada tuleb, kas SCAMINi funktsioon (minimaalne skaala, mille puhul võib nähtust ECDISi esituses kasutada) on õigesti paigaldatud.

| b) | Selleks katseks kasutatakse tööulatust, mille puhul peab objekt vastavalt oma SCAMIN-väärtusele olema nähtav (vt 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud dokumendi punkt 8.4). |
| --- | --- |

b)

Selleks katseks kasutatakse tööulatust, mille puhul peab objekt vastavalt oma SCAMIN-väärtusele olema nähtav (vt 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud dokumendi punkt 8.4).

7.5.   Ereduse varieeruvuse katse laevajuhtimisrežiimis

Ereduse varieeruvuse katse laevajuhtimisrežiimis

Sisevee-ECDISi seadet kasutatakse pimedas ruumis ja eredus viiakse madalaimale tasemele. Nähtuste eredus ei tohi ületada 15 cd/m2 ja taust 0,5 cd/m2.

2

2

7.6.   Värvide katse

Värvide katse

Kõiki kasutaja valitavaid S-52 värvitabeleid katsetatakse üksteise järel, et tõendada nende vastavust käesolevale lisale.

7.7.   Mõõtmisfunktsioonide katse

Mõõtmisfunktsioonide katse

| a) | Kõik elektroonilise peilingujoone ja muudetava kaugusmarkeri arvudena kuvatavad väärtused peavad sobima elektroonilise peilingujoone ja muudetava kaugusmarkeri analoogiliste positsioonidega (või vastama kursori koordinaatidele). |
| --- | --- |

a)

Kõik elektroonilise peilingujoone ja muudetava kaugusmarkeri arvudena kuvatavad väärtused peavad sobima elektroonilise peilingujoone ja muudetava kaugusmarkeri analoogiliste positsioonidega (või vastama kursori koordinaatidele).

| b) | Arvulise kuva eraldusvõime ja muutused peavad olema identsed analoogiliste elektroonilise peilingujoone ja muudetava kaugusmarkeri väärtustega. |
| --- | --- |

b)

Arvulise kuva eraldusvõime ja muutused peavad olema identsed analoogiliste elektroonilise peilingujoone ja muudetava kaugusmarkeri väärtustega.

7.8.   Kaardi uuendamisfunktsiooni katse

Kaardi uuendamisfunktsiooni katse

Enne ja pärast iga etappi tuleb laaditud SENCde ja uuenduste versioonide numbrid taastada kasutusjuhendis kirjeldatud viisil ning need ekraanile kuvada.

| — | 1. etapp: katse-SENC laadimine, |
| --- | --- |

—

1. etapp: katse-SENC laadimine,

| — | 2. etapp: katse-SENC uuendamine, |
| --- | --- |

—

2. etapp: katse-SENC uuendamine,

| — | 3. etapp: tagasikerimisfunktsiooni katsetamine, |
| --- | --- |

—

3. etapp: tagasikerimisfunktsiooni katsetamine,

| — | 4. etapp: uue SENC laadimine. |
| --- | --- |

—

4. etapp: uue SENC laadimine.

Pärast uuendamist peab olema võimalik kõiki asjaomaseid nähtusi taastada ja kuvada.

7.9.   Kuvatavate nähtuste katse enam kui ühe sama piirkonna lahtri puhul

Kuvatavate nähtuste katse enam kui ühe sama piirkonna lahtri puhul

| a) | Katsetatakse, kas kõik katse-SENCs ja täiendavas katvas katse-SENCs sisalduvad nähtused on nähtavad ja õigesti kuvatud. Selleks katseks lülitatakse teabetihedus kogu teabe režiimile. |
| --- | --- |

a)

Katsetatakse, kas kõik katse-SENCs ja täiendavas katvas katse-SENCs sisalduvad nähtused on nähtavad ja õigesti kuvatud. Selleks katseks lülitatakse teabetihedus kogu teabe režiimile.

| b) | Katsetatakse, kas on võimalik valida kuvamiseks ühte või mitut konkreetset lahtrit, kui sama piirkonna jaoks pakuvad eri pakkujad mitut sama otstarbega lahtrit. |
| --- | --- |

b)

Katsetatakse, kas on võimalik valida kuvamiseks ühte või mitut konkreetset lahtrit, kui sama piirkonna jaoks pakuvad eri pakkujad mitut sama otstarbega lahtrit.

| c) | Katsetatakse, kas katse batümeetriline sisevee-ENC kuvatakse õigesti koos baas-SENCga vastavalt 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud dokumendi punktile 6. |
| --- | --- |

c)

Katsetatakse, kas katse batümeetriline sisevee-ENC kuvatakse õigesti koos baas-SENCga vastavalt 1. jao punkti 2 alapunktis i osutatud dokumendi punktile 6.

8.   RADARIPILDI ESITUSE JA TOIMIMISE KATSE LAEVAJUHTIMISREŽIIMIS

8.1.   Ettevalmistused

Ettevalmistused

| a) | Katseteks peab valmistaja või pakkuja andma heakskiidetava süsteemiga kaasa jadaliidese, mis tagab samad tegelikud positsiooni ja suuna väärtused (nagu stringid, mis on kooskõlas 1. jao punkti 2 alapunktis l osutatud dokumendiga), mida kasutatakse kaardi positsioonimiseks ja orienteerimiseks. |
| --- | --- |

a)

Katseteks peab valmistaja või pakkuja andma heakskiidetava süsteemiga kaasa jadaliidese, mis tagab samad tegelikud positsiooni ja suuna väärtused (nagu stringid, mis on kooskõlas 1. jao punkti 2 alapunktis l osutatud dokumendiga), mida kasutatakse kaardi positsioonimiseks ja orienteerimiseks.

| b) | Katse ajal kasutatakse viitesüsteemi, mille positsiooni ja suuna väärtuseid võrreldakse katsetatava seadme omadega. |
| --- | --- |

b)

Katse ajal kasutatakse viitesüsteemi, mille positsiooni ja suuna väärtuseid võrreldakse katsetatava seadme omadega.

| c) | Katsetatav seade peab olema ühendatud mis tahes tüübikinnitusega radariseadmega (pakkuja valikul). |
| --- | --- |

c)

Katsetatav seade peab olema ühendatud mis tahes tüübikinnitusega radariseadmega (pakkuja valikul).

| d) | Radaripilti reguleeritakse kauguse ja kursi osas suunajoone järgi. |
| --- | --- |

d)

Radaripilti reguleeritakse kauguse ja kursi osas suunajoone järgi.

8.2.   Radaripildi katse ilma aluskihina kuvatava kaardita

Radaripildi katse ilma aluskihina kuvatava kaardita

| a) | Kui sisevee-ECDISi seade kuvab radaripilti, kuid radari juhtimisseadis on radariseadmel (vt 4.B jao joonised 2 ja 3), käsitatakse sisevee-ECDISi seadme radaripilti radariseadme tütarkuvana. Sel juhul peab radaripilt vastama radaritele ja pöördekiiruse näituritele esitatavatele ekraani ja pildiga seotud olulistele nõuetele, mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokumendis. |
| --- | --- |

a)

Kui sisevee-ECDISi seade kuvab radaripilti, kuid radari juhtimisseadis on radariseadmel (vt 4.B jao joonised 2 ja 3), käsitatakse sisevee-ECDISi seadme radaripilti radariseadme tütarkuvana. Sel juhul peab radaripilt vastama radaritele ja pöördekiiruse näituritele esitatavatele ekraani ja pildiga seotud olulistele nõuetele, mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokumendis.

ekraani ja pildiga seotud olulistele nõuetele

| b) | Kui katsetatav seade on integreeritud sisevee-ECDISi funktsionaalsusega radariseade (vt 4.B jao joonis 4), tuleb täita kõiki radariseadmete ja pöördekiiruse näiturite standardite nõudeid, mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokumendis. |
| --- | --- |

b)

Kui katsetatav seade on integreeritud sisevee-ECDISi funktsionaalsusega radariseade (vt 4.B jao joonis 4), tuleb täita kõiki radariseadmete ja pöördekiiruse näiturite standardite nõudeid, mis on kindlaks määratud 1. jao punkti 2 alapunktis f osutatud dokumendis.

kõiki

nõudeid

8.3.   Radaripildi, teisi laevu kirjeldava teabe kihi ja aluskihina kuvatava kaardi katse

Radaripildi, teisi laevu kirjeldava teabe kihi ja aluskihina kuvatava kaardi katse

Sisevee-ECDISi seade tuleb paigaldada võrreldavasse keskkonda. See võib olla tegelik (laeval) või matkitud. (Sisevee-AISi tehnilistele kirjeldustele vastavat) teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teavet rakendatakse eri vanusega teabe puhul.

8.3.1.   Radaripildi ülemise kihi katse

Radaripildi ülemise kihi katse

| a) | Kaardipilt ei tohi radaripilti halvendada (vt käesoleva jao punkti 4.3 alapunkt c). |
| --- | --- |

a)

Kaardipilt ei tohi radaripilti halvendada (vt käesoleva jao punkti 4.3 alapunkt c).

| b) | Teiste laevade asukohta ja orientatsiooni käsitlevat kihti näidatakse ainult juhul, kui:






  — | teave on ajakohane (peaaegu reaalajas toimuv) ja |
| --- | --- | --- |

b)

Teiste laevade asukohta ja orientatsiooni käsitlevat kihti näidatakse ainult juhul, kui:

—

teave on ajakohane (peaaegu reaalajas toimuv) ja

| — | teave ei ole vanem kui sisevee-ECDISi jõudlusstandardi 1. jao punkti 5.1 alapunkti e esimeses tabelis esitatud maksimaalsed ajalõpu väärtused. Sümbolid tuleb märkida vananenuks, kui liikuva laeva asukohateave on vanem kui 30 sekundit. Oma laeva asukohateavet, mis saadakse repiiterjaamast, ei kuvata. |
| --- | --- |

—

teave ei ole vanem kui sisevee-ECDISi jõudlusstandardi 1. jao punkti 5.1 alapunkti e esimeses tabelis esitatud maksimaalsed ajalõpu väärtused. Sümbolid tuleb märkida vananenuks, kui liikuva laeva asukohateave on vanem kui 30 sekundit. Oma laeva asukohateavet, mis saadakse repiiterjaamast, ei kuvata.

| c) | Pealiskihina näidatav teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teave, mis on pärit liikumisteede kindlakstegemise ja jälgimise seadmetest, tuleb kasutaja määratud ulatuses peita. Ekraanil kuvatakse selle nähtuse aktiveerimine ja piiratud ala valitud ulatus. |
| --- | --- |

c)

Pealiskihina näidatav teiste laevade asukoha ja orientatsiooniga seotud teave, mis on pärit liikumisteede kindlakstegemise ja jälgimise seadmetest, tuleb kasutaja määratud ulatuses peita. Ekraanil kuvatakse selle nähtuse aktiveerimine ja piiratud ala valitud ulatus.

| d) | Kui teiste laevade suund on teada, võib nende laevade asukohta ja orientatsiooni kuvada:






  — | suunatud kolmnurgana või |
| --- | --- | --- |

d)

Kui teiste laevade suund on teada, võib nende laevade asukohta ja orientatsiooni kuvada:

—

suunatud kolmnurgana või

| — | tegeliku joonisena (skaalas). |
| --- | --- |

—

tegeliku joonisena (skaalas).

Kõigi muude laevade puhul tuleb kasutada üldist sümbolit (soovitatav on kaheksanurk, ringi tohib kasutada ainult sisevete rakenduste korral).

| e) | Kaarti ja teisi teabekihte peab olema võimalik ühe kergesti ligipääsetava juhtimisseadisega või menüükäsuga välja lülitada ja näidata ainult radaripilti. |
| --- | --- |

e)

Kaarti ja teisi teabekihte peab olema võimalik ühe kergesti ligipääsetava juhtimisseadisega või menüükäsuga välja lülitada ja näidata ainult radaripilti.

| f) | Kaardipilti ei tohi uuendada hiljem kui radaripilti. |
| --- | --- |

f)

Kaardipilti ei tohi uuendada hiljem kui radaripilti.

8.3.2.   Kaardi positsioonimise ja orienteerimise katse

Kaardi positsioonimise ja orienteerimise katse

| a) | Kaardi positsiooni staatiline nihe peab kõigi kuni 2 000 m kauguste puhul olema väiksem kui ± 5 m. |
| --- | --- |

a)

Kaardi positsiooni staatiline nihe peab kõigi kuni 2 000 m kauguste puhul olema väiksem kui ± 5 m.

| b) | Staatiline asimuudi orientatsiooni nihkeviga radari- ja kaardipildi vahel peab olema väiksem kui ± 0,5 kraadi. |
| --- | --- |

b)

Staatiline asimuudi orientatsiooni nihkeviga radari- ja kaardipildi vahel peab olema väiksem kui ± 0,5 kraadi.

| c) | Punktides a ja b osutatud parameetrite korrigeerimist tuleb hooldusrežiimis demonstreerida. |
| --- | --- |

c)

Punktides a ja b osutatud parameetrite korrigeerimist tuleb hooldusrežiimis demonstreerida.

| d) | Kaardi orientatsiooni dünaamiline hälve peab väiksemate kui ± 60 kraadi/min pöördekiiruste puhul olema väiksem kui ± 3 kraadi. |
| --- | --- |

d)

Kaardi orientatsiooni dünaamiline hälve peab väiksemate kui ± 60 kraadi/min pöördekiiruste puhul olema väiksem kui ± 3 kraadi.

| e) | Need katsed tehakse visuaalselt või hinnates mõõdetud andmeid. |
| --- | --- |

e)

Need katsed tehakse visuaalselt või hinnates mõõdetud andmeid.

8.3.3.   Skaala vastavuse katse

Skaala vastavuse katse

Kaarditeavet võrreldakse radaripildil sisalduvate üldtuntud võrdluspunktidega, et katsetada, kas kaardi skaala vastab piisavalt radari skaalale.

9.   HÄIRESIGNAALIDE JA NÄITUDE KATSE

| a) | Katsetatakse sisevee-ECDISi seadme enda antud häiresignaale ja ühendatud anduritelt ECDISisse edastatud häiresignaale. |
| --- | --- |

a)

Katsetatakse sisevee-ECDISi seadme enda antud häiresignaale ja ühendatud anduritelt ECDISisse edastatud häiresignaale.

| b) | Katsemenetlus laevajuhtimisrežiimis hõlmab järgmisi olukordi:






  — | sisevee-ECDISi seadme mis tahes viga (sisseehitatud katseseadmed), |
| --- | --- | --- |

b)

Katsemenetlus laevajuhtimisrežiimis hõlmab järgmisi olukordi:

laevajuhtimisrežiimis

—

sisevee-ECDISi seadme mis tahes viga (sisseehitatud katseseadmed),

| — | positsioonimissignaali puudumine; |
| --- | --- |

—

positsioonimissignaali puudumine;

| — | radarisignaali puudumine; |
| --- | --- |

—

radarisignaali puudumine;

| — | pöördekiiruse signaali puudumine; |
| --- | --- |

—

pöördekiiruse signaali puudumine;

| — | suunasignaali puudumine; |
| --- | --- |

—

suunasignaali puudumine;

| — | radari ja kaardi sobitamine ei ole võimalik; |
| --- | --- |

—

radari ja kaardi sobitamine ei ole võimalik;

| — | AIS signaali puudumine. |
| --- | --- |

—

AIS signaali puudumine.

| c) | Katsemenetlus teaberežiimis hõlmab järgmisi olukordi:






  — | sisevee-ECDISi seadme mis tahes viga (sisseehitatud katseseadmed); |
| --- | --- | --- |

c)

Katsemenetlus teaberežiimis hõlmab järgmisi olukordi:

teaberežiimis

—

sisevee-ECDISi seadme mis tahes viga (sisseehitatud katseseadmed);

| — | positsioonimissignaali puudumine; |
| --- | --- |

—

positsioonimissignaali puudumine;

| — | suunasignaali puudumine; |
| --- | --- |

—

suunasignaali puudumine;

| — | AIS signaali puudumine. |
| --- | --- |

—

AIS signaali puudumine.

Sisevee-ECDISi tootjad peavad süsteemi dokumentides kinnitama, et süsteem hõlmab teaberežiimis neid katsemenetlusi ja signaalinäidikuid.

10.   HÄIRETELE REAGEERIMISE KATSE LAEVAJUHTIMISREŽIIMIS

| a) | Selle katsega demonstreeritakse sisevee-ECDISi seadme reaktsiooni mis tahes sisemise või välise komponendi tõrkele ning kasutaja võimalikke ja nõutavaid tegevusi. |
| --- | --- |

a)

Selle katsega demonstreeritakse sisevee-ECDISi seadme reaktsiooni mis tahes sisemise või välise komponendi tõrkele ning kasutaja võimalikke ja nõutavaid tegevusi.

| b) | Lisaks kontrollitakse kasutusjuhendit, et teha kindlaks, kas kasutajalt nõutavaid meetmeid on kirjeldatud piisavalt ja nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

b)

Lisaks kontrollitakse kasutusjuhendit, et teha kindlaks, kas kasutajalt nõutavaid meetmeid on kirjeldatud piisavalt ja nõuetekohaselt.

4.A JAGU

4.A JAGU

TARKVARA KVALITEEDI TAGAMISE MEETMED

TARKVARA KVALITEEDI TAGAMISE MEETMED

1.   ÜLDNÕUDED

Laevajuhtimisrežiimis kasutatav tarkvara on oluline navigatsioonisüsteemi ohutuse seisukohalt. Navigatsioonisüsteemide pakkujad peavad tagama, et kõik laevajuhtimisrežiimis kasutatavad tarkvarakomponendid võimaldavad igas olukorras ohutut navigeerimist.

Laevajuhtimisrežiimis

laevajuhtimisrežiimis

Punktide 1.1–1.5 nõudeid kohaldatakse üksnes laevajuhtimisrežiimis, samal ajal kui punktide 1.6 ja 1.7 nõudeid kohaldatakse nii laevajuhtimisrežiimis kui ka teaberežiimis.

laevajuhtimisrežiimis

laevajuhtimisrežiimis kui ka teaberežiimis

1.1.   Tarkvara väljatöötamisele esitatavad nõuded

Tarkvara väljatöötamisele esitatavad nõuded

Tarkvarakomponendid tuleb projekteerida selgelt, kasutades väljakujunenud tarkvara projekteerimise meetodeid. Projekteerimistingimustes tuleb selgitada, kuidas võeti tarkvara projekteerimisel arvesse ohutusnõudeid.

Tarkvara kohta peab esitama stiilijuhendi, mis kirjeldab koodikirjutamise stiili, dokumenteerimise stiili, modulariseerimist, konfliktide analüüsi ja tarkvarakomponentide katsetamist. Iga tarkvarakomponendi kohta peavad olemas olema selle spetsifikatsiooni ja projekteerimist kirjeldavad dokumendid.

1.2.   Rakendusnõuded

Rakendusnõuded

Tarkvaramooduleid peavad rakendama kvalifitseeritud tarkvaraarendajad, kes tunnevad hästi projekteerimis- ja ohutusnõudeid.

Kui navigatsioonisüsteemi tarkvaraga töötab mitu arendajat, tuleb kasutada versioonihaldussüsteemi, mis tagab konfliktivaba arenduse.

Rakendamine peab toimuma vastavalt projekteerimistingimustele ja kajastama tarkvara stiilijuhendit. Lisaks tuleb rakendamisel käsitleda tuntud rakendusprobleeme (olenevalt kasutatavast keelest). See hõlmab peamiselt järgmist:

| — | tühjade viidete käsitlemine; |
| --- | --- |

—

tühjade viidete käsitlemine;

| — | algväärtustamata muutujad; |
| --- | --- |

—

algväärtustamata muutujad;

| — | kauguse kontroll; |
| --- | --- |

—

kauguse kontroll;

| — | massiivi suuruse kontroll; |
| --- | --- |

—

massiivi suuruse kontroll;

| — | mälujaotus ja mälukoondus; |
| --- | --- |

—

mälujaotus ja mälukoondus;

| — | eranditöötlus. |
| --- | --- |

—

eranditöötlus.

Paralleeltöötluse (näiteks mitme lõime, tegumi või protsessi) kasutamise korral tuleb rakendamisel käsitleda konfliktivaba töötlemise probleeme. See hõlmab peamiselt järgmist:

| — | konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

—

konkurentsitingimused;

| — | taassisenemisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

—

taassisenemisega seotud probleemid;

| — | prioriteedi vähenemine; |
| --- | --- |

—

prioriteedi vähenemine;

| — | tupikud. |
| --- | --- |

—

tupikud.

1.3.   Katsenõuded

Katsenõuded

Tarkvaramooduleid katsetatakse vastavalt projekteerimistingimustele. Katsetulemusi võrreldakse projekteerimissuunistega ja dokumenteeritakse katsearuannetes.

Katsed peavad hõlmama nii mooduli- kui ka süsteemikatsetusi. Navigatsioonisüsteemide pakkujad peavad süsteemide stabiilsuse tagamiseks tegema ulatuslikke imitaatoritel põhinevaid katseid. Imitaator peab võimaldama täieliku navigeerimiskeskkonna, sh kõigi nõutavate väliste andurite matkimist.

1.4.   Kolmandate osapoolte komponentidele esitatavad nõuded

Kolmandate osapoolte komponentidele esitatavad nõuded

Kolmanda osapoole komponendid, nagu algseadmete valmistaja tooted, sisaldavad tarkvara, mida ei ole loonud navigatsioonisüsteemi pakkuja. See hõlmab peamiselt järgmist:

| — | staatiliselt või dünaamiliselt lingitavad teegid; |
| --- | --- |

—

staatiliselt või dünaamiliselt lingitavad teegid;

| — | lähte- ja objektkoodi loovad arvutipõhised tarkvara projekteerimise ja teostamise vahendid; |
| --- | --- |

—

lähte- ja objektkoodi loovad arvutipõhised tarkvara projekteerimise ja teostamise vahendid;

| — | operatsioonisüsteemid. |
| --- | --- |

—

operatsioonisüsteemid.

Kolmandate osapoolte tarkvara komponente tuleb valida vastavalt üldistele ohutusnõuetele. Navigatsioonisüsteemi pakkuja peab tõestama kas aktsepteeritavate kvaliteedisertifikaatide või ulatusliku tõendatava komponentide katsetamise abil, et kolmandate osapoolte komponendid vastavad ohutuks laevajuhtimiseks vajalikele kõrgetele nõuetele.

1.5.   Laevajuhtimisrežiimis kasutatavatele lisateenustele esitatavad nõuded

Laevajuhtimisrežiimis kasutatavatele lisateenustele esitatavad nõuded

Navigatsioonisüsteemid võivad laevajuhtimisrežiimis toetada lisateenuseid, kui need on kasulikud. Need teenused ei tohi segada teisi nõudeid laevajuhtimisrežiimis.

laevajuhtimisrežiimis

Navigatsioonisüsteemi pakkuja vastutab liidese spetsifikatsiooni ja protokolli spetsifikatsiooni kontrollimiseks ning sisevee-ECDISi tehnilistele kirjeldustele vastavuse katsete jaoks vajalike täiendavate katseseadmete eest.

1.6.   Keel

Keel

Tüübikinnitusega sisevee-ECDISi täiendavatele muukeelsetele versioonidele tuleb kasutajaliidese tõlke kontrollimiseks taotleda uued tüübikinnitused. Tüübikinnitusprotsess nähakse ette üksnes laevajuhtimisrežiimis süsteemide puhul.

Sisevee-ECDISi süsteemi tüübikinnitusprotsessi eest vastutav kvalifitseeritud asutus võib nõuda süsteemi tootjalt kvalifitseeritud tõlkija eksperdiarvamust, kas tõlge konkreetsesse keelde on õige.

1.7.   Kasutajatele antavale dokumentatsioonile esitatavad nõuded

Kasutajatele antavale dokumentatsioonile esitatavad nõuded

Dokumentatsioon (kasutusjuhendid) peab sisaldama põhjalikku teavet navigatsioonisüsteemi seadmete, paigalduse, kasutamise ja hoolduse kohta. Kasutajale olulise teabe esitus peab olema selge, arusaadav ja ebaoluliste tehniliste terminiteta. Kasutusjuhend peab olema kättesaadav vähemalt inglise, prantsuse, saksa ja hollandi keeles. Tehnilise süsteemi kirjelduse võib esitada ainult inglise keeles.

2.   KATSEMEETODID JA NÕUTAVAD TULEMUSED

2.1.   Laevajuhtimisrežiimi töökindluskatse

Laevajuhtimisrežiimi töökindluskatse

2.1.1.   Jõudlusnõuded

Jõudlusnõuded

Navigatsioonisüsteem peab esitama usaldusväärse teabe asukoha ja suuna kohta. Peale selle peab süsteem kontrollima teavet asukoha ja suuna kohta, et teha kindlaks nende vastavus nõutud täpsusele.

Asukohta ja suunda käsitlev teave arvutatakse ja kuvatakse sama viitepositsiooni jaoks. Üldjuhul peab selleks olema radariantenni keskpunkt. Uus asukohamäärang tuleks esitada vähemalt iga radariantenni pöördel.

2.1.1.1.   Asukoht

Asukoht

Navigatsioonisüsteem peab kindlaks määrama ja kuvama laeva asukoha. Tavalistes töötingimustes tuleb täita järgmised miinimumnõuded:

| a) | keskmine asukohamäärang ei tohi hälbida tegelikust asukohast üle 5 m ja peab hõlmama kõik süstemaatilised vead; |
| --- | --- |

a)

keskmine asukohamäärang ei tohi hälbida tegelikust asukohast üle 5 m ja peab hõlmama kõik süstemaatilised vead;

| b) | standardhälve σ peab olema vähem kui 5 m ja põhinema ainult juhuslikel vigadel; |
| --- | --- |

b)

standardhälve σ peab olema vähem kui 5 m ja põhinema ainult juhuslikel vigadel;

| c) | süsteem peab suutma avastada 30 sekundi jooksul need hälbed, mis on suuremad kui 3σ. |
| --- | --- |

c)

süsteem peab suutma avastada 30 sekundi jooksul need hälbed, mis on suuremad kui 3σ.

Neid tulemusi tuleb kinnitada vähemalt 60-minutilise reaalse katsega.

2.1.1.2.   Suund

Suund

Navigatsioonisüsteem peab kindlaks määrama ja kuvama laeva kursi. Täita tuleb järgmised miinimumnõuded:

| a) | keskmine kursinurga määrang ei tohi hälbida radari kursi suunast üle 1 kraadi ja peab katma kõik süstemaatilised vead. Laeva kursi suuna ja radari kursi vaheline nihe peab olema väiksem kui 1 kraad; |
| --- | --- |

a)

keskmine kursinurga määrang ei tohi hälbida radari kursi suunast üle 1 kraadi ja peab katma kõik süstemaatilised vead. Laeva kursi suuna ja radari kursi vaheline nihe peab olema väiksem kui 1 kraad;

| b) | standardhälve σ peab olema vähem kui 2 kraadi ja põhinema ainult juhuslikel vigadel. |
| --- | --- |

b)

standardhälve σ peab olema vähem kui 2 kraadi ja põhinema ainult juhuslikel vigadel.

Neid tulemusi tuleb kinnitada vähemalt 60-minutilise reaalse katsega.

2.1.2.   Anduri talitlushäire

Anduri talitlushäire

Navigatsioonisüsteem kontrollib asukoha ja kursi määramise korrakohast toimimist võrgus. Probleemid tuleb avastada 30 sekundi jooksul. Talitlushäire korral peab navigatsioonisüsteem teavitama kasutajat probleemist ja selle mõjust navigeerimisele.

Kui kriitiline ohuandur annab märku, et positsioon või kurss ei vasta nõutud täpsuskriteeriumitele, lülitub navigatsioonikaart välja.

2.1.3.   Jõudluskatse liides

Jõudluskatse liides

Navigatsioonisüsteemi pakkuja varustab navigatsioonisüsteemi vastavuskatsete ajaks standardse IEC 61162-1 kohase liidesega, mis edastab navigatsioonisüsteemi poolt kasutatavat asukohta ja kurssi käsitlevat teavet. See teave kodeeritakse IEC 61162-1 lausete abil (vt 1. jao punkti 2 alapunktis k osutatud dokument), mis on tuntud nimetustega GGA (globaalse asukoha määramise süsteemi parandusandmed) ja HDT (tõeline kurss). Täiendavad laused nagu RMC (soovitatav minimaalne navigeerimisteave), ROT (pöördekiirus) ja VTG (läbitud tee ja põhjakiiruskiirus) on lubatud.

Need stringid saadetakse soovitavalt iga 0,1 sekundi tagant ja vähemalt iga sekundi tagant. Asukoht ja kurss peavad vastama käesoleva jao punktidele 2.1.1.1 ja 2.1.1.2.

2.2.   Üldised tarkvarakatsed

Üldised tarkvarakatsed

2.2.1.   Seadmete dokumentatsioon

Seadmete dokumentatsioon

Heakskiitmiseks tuleb esitada ja iga laevajuhtimisrežiimis kasutatava sisevee-ECDISiga peavad olema kaasas järgmised dokumendid:

| — | kasutusjuhend; |
| --- | --- |

—

kasutusjuhend;

| — | paigaldusjuhend; |
| --- | --- |

—

paigaldusjuhend;

| — | hooldusjuhend. |
| --- | --- |

—

hooldusjuhend.

Heakskiitmismenetluse ajal tuleb esitada järgmised dokumendid ja failid, mida lõppkasutajatel ei ole vaja:

| — | projekteerimistingimused; |
| --- | --- |

—

projekteerimistingimused;

| — | tarkvara stiilijuhend; |
| --- | --- |

—

tarkvara stiilijuhend;

| — | kolmandate osapoolte tarkvarakomponentide katsete tõendid ja matkimisprotokollid. |
| --- | --- |

—

kolmandate osapoolte tarkvarakomponentide katsete tõendid ja matkimisprotokollid.

Esitatud dokumendid ja failid peavad võimaldama sisevee-ECDISi tehniliste kirjelduste järgimise täielikku kontrolli.

Iga sisevee-ECDISi süsteemiga peab olema kaasas kasutusjuhend.

2.2.2.   Kulumiskatse laevajuhtimisrežiimis

Kulumiskatse laevajuhtimisrežiimis

Navigatsioonisüsteem peab läbima tavalistes töötingimustes tehtava 48-tunnise katkematu kulumiskatse. Süsteemil peavad olema standardsed liidesed toimimise ja ressursside seireks töötamise vältel. Süsteemi kontrollimisel ei tohi ilmneda süsteemi ebastabiilsust, mälu leket ega mis tahes ajalist kadu. Navigatsioonisüsteemiga, mis toetab lisateenuseid laevajuhtimisrežiimi kasutamise ajal, peavad olema kaasas vajalikud katseseadmed koos kõigi käesoleva jao punktis 1.7 nimetatud dokumentidega.

laevajuhtimisrežiimi

3.   SERTIFITSEERITUD NAVIGATSIOONISÜSTEEMIDE MUUTMINE

3.1.   Üldnõuded

Üldnõuded

Pardale paigaldatud navigatsioonisüsteemid peavad olema samaväärse toimega kui ametiasutuste sertifitseeritud süsteemid. Navigatsioonisüsteemi pakkuja peab andma iga süsteemiga kaasa tõendi sisevee-ECDISi tehnilistele kirjeldustele vastavuse kohta ja selle kohta, et see on samaväärse toimega kui sertifitseeritud süsteem.

Pädeval asutusel on igal ajal õigus kontrollida paigaldatud süsteemide nõuetelevastavust.

3.2.   Riistvara- ja tarkvaramuudatused

Riistvara- ja tarkvaramuudatused

Navigatsioonisüsteemi pakkuja võib muuta tarkvara või riistvara, kui seejuures säilitatakse vastavus sisevee-ECDISile esitatavatele nõuetele. Muudatused tuleb täielikult dokumenteerida ja esitada pädevale asutusele koos selgitusega selle kohta, kuidas need mõjutavad navigatsioonisüsteemi. Pädev asutus võib nõuda sertifikaadi osalist või täielikku uuendamist, kui ta peab seda vajalikuks. Eelkirjeldatu kehtib ka heakskiidetud sisevee-ECDISi kasutamise kohta operatsioonisüsteemi muukeelse versiooniga.

Järgmised muudatused ei mõjuta süsteemi sertifitseerimist ja nende puhul nõutakse ainult pädeva asutuse teavitamist:

| — | kolmandate osapoolte komponentide väikesed muudatused (näiteks operatsioonisüsteemide või teekide uuendused); |
| --- | --- |

—

kolmandate osapoolte komponentide väikesed muudatused (näiteks operatsioonisüsteemide või teekide uuendused);

| — | samaväärsete või paremate riistvarakomponentide (näiteks kiirem mikroprotsessor, kiipide uuemad versioonid, samaväärne graafikakaart jne) kasutamine; |
| --- | --- |

—

samaväärsete või paremate riistvarakomponentide (näiteks kiirem mikroprotsessor, kiipide uuemad versioonid, samaväärne graafikakaart jne) kasutamine;

| — | lähtekoodi või dokumentatsiooni väikesed muudatused. |
| --- | --- |

—

lähtekoodi või dokumentatsiooni väikesed muudatused.

4.B JAGU

4.B JAGU

SÜSTEEMI KONFIGURATSIOONID (JOONISED)

SÜSTEEMI KONFIGURATSIOONID (JOONISED)

Joonis 1

Joonis 1

Sisevee-ECDISi seadmed, iseseisev süsteem ilma radariühenduseta (süsteemi konfiguratsioon 1)

Sisevee-ECDISi seadmed, iseseisev süsteem ilma radariühenduseta (süsteemi konfiguratsioon 1)

Sisevee-ECDISi juhtpaneel

Protsessor

Sisevee-ENC kuvar

Positsiooniandur

Joonis 2

Joonis 2

Sisevee-ECDISi seadmed, paralleelne paigaldus ja radariühendus (süsteemi konfiguratsioon 2)

Sisevee-ECDISi seadmed, paralleelne paigaldus ja radariühendus (süsteemi konfiguratsioon 2)

Radar Operation Panel

Sisevee-ECDISi juhtpaneel

Radar-Processor

Protsessor

Sisevee-ENC kuvar

Radar Display

Radar Sensor

Positsiooniandur

Joonis 3

Joonis 3

Sisevee-ECDISi seadmed ühendatud radari ja jagatud monitoriga (süsteemi konfiguratsioon 3)

Sisevee-ECDISi seadmed ühendatud radari ja jagatud monitoriga (süsteemi konfiguratsioon 3)

Sisevee-ENC kattuva radaripildiga

ECDIS-protsessor

Sisevee-ECDISi juhtpaneel

Radari juhtpaneel

Radar-protsessor

Lüliti

Radaripilt

Kuvar

Radariandur

Positsiooniandur

Joonis 4

Joonis 4

Navigatsiooniradar integreeritud sisevee-ECDISi toimega (süsteemi konfiguratsioon 4)

Navigatsiooniradar integreeritud sisevee-ECDISi toimega (süsteemi konfiguratsioon 4)

Protsessor

Juhtpaneel

Kuvar

Radariandur

Positsiooniandur

5. JAGU

5. JAGU

KASUTATUD TERMINID

KASUTATUD TERMINID

| Mõiste või lühend | Määratlus | Allikas |
| --- | --- | --- |
| Akronüüm | Kuuekohaline nähtuse või tunnuse kood. | 1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument |
| Muundur | Muundur muundab elektrilise suuruse muuks füüsikaliseks suuruseks (nt optiliseks). Muundur vastandub andurile. | |
| AIS | Pardal olevad seadmed, mis võimaldavad laevade automaatset identifitseerimist laevade paremaks seireks, samuti reisiinfo salvestust ja muid funktsioone. Automaatne identifitseerimissüsteem peab vastama SOLASi konventsiooni (konventsioon inimelude ohutusest merel) V peatükis sätestatud tehnilistele ja jõudlusstandarditele. | 1. jao punkti 2 alapunktis r osutatud dokument |
| Suurim teabetihedus | Suurim teabetihedus (kogu teabe kuva) tähendab maksimaalset SENC teabe hulka. Siin näidatakse lisaks standardkuvale (standardne teabetihedus) nõudmise korral ka kõiki muid objekte. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Atribuut | Üksuse (nt valguskategooria, sektoripiiride, valgusomaduste jne) määratletud omadus.
  Erinevate atribuutide määratlusi on võimalik leida käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud sisevee-ENC nähtuste kataloogist. | 1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument |
| Lahter (kaardi lahter) | Lahter on sisevee-ENC ja batümeetrilise sisevee-ENC andmeid sisaldav geograafiline ala. | 1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument |
| CIE värvi kalibreerimine | Menetlus, millega kontrollitakse, kas IHO S-52s märgitud värv taasesitatakse õigesti ECDISi kuval. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Daatum | Parameetrite kogum, mis määrab kindlaks maal asuvate punktide koordinaatide arvutamisel geodeetilise kontrolli jaoks kasutatava nullnivoo või koordinaatsüsteemi aluse. Üldiselt määratakse daatumid eraldi kindlaks horisontaalsete ja vertikaalsete daatumitena. Daatumi praktiliseks kasutamiseks on vaja ühte või mitut hästi eristuvat punkti, millele on selle daatumi alusel koordinaadid antud.
  Horisontaalne daatum on parameetrite kogum, mis määrab kindlaks horisontaalse geodeetilise kontrolli aluse, tavaliselt referentsellipsoidi mõõtmed ja asukoha. (Horisontaalne daatum peab olema kooskõlas WGS84-ga).
  Vertikaalne daatum on pind, millele viidatakse kõrguseid ja/või sügavusi määrates (sügavused ja tõusud). Kõrguste puhul kasutatakse tavaliselt umbes keskmist meretasapinda (samapotentsiaalset pinda), sügavuste puhul paljudel juhtudel mõõna. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument
  ning
  1. jao punkti 2 alapunktis n osutatud dokument |
| Baaskuva | Väikseim teabetihedus – minimaalne esitatav SENC teabe hulk, mida kasutaja vähendada ei saa ja mis sisaldab teavet, mis on nõutav igal ajal kõigis geograafilistes piirkondades ja igas olukorras. | 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument |
| Näiduskaala | Kuvatava kauguse ja tegeliku kauguse vaheline suhe, normitud ja väljendatud suhtena, nt 1:10 000 . | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| EBL | Elektrooniline peilingujoon | Käesoleva lisa 4. jagu |
| ECDIS | Elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (ECDIS) – navigeerimisteabesüsteem, mida võib pidada kooskõlas olevaks 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel reegliga V/19 ja reegliga V/27 (nagu seda on muudetud) nõutava ajakohase kaardiga, kuna see näitab süsteemselt elektrooniliselt navigatsioonikaardilt pärit valitud teavet koos navigeerimisanduritelt saadava asukohateabega, et aidata meremehel kavandada marsruuti ja seirata seda, näidates soovi korral ka täiendavat laevajuhtimisega seotud teavet. | 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument |
| Serv | Ühemõõtmeline maastikuobjekt, mille asukoht on määratud kahe või enama koordinaatide paariga (või kahe ühendatud sõlmpunktiga) ja võimalike interpoleerimisparameetritega. | 1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument |
| Elektrooniline kaart | Väga lai mõiste, mis hõlmab andmeid, tarkvara ja elektroonilist süsteemi, mis suudab kuvada kaarditeavet. Elektrooniline kaart võib olla või mitte olla ekvivalentne SOLASi konventsioonis nõutava paberkaardiga. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| ENC | Elektrooniline navigatsioonikaart – sisu, ülesehituse ja vormingu poolest standardne andmebaas, mida antakse välja valitsuse volitatud hüdrograafiaametite loal kasutamiseks koos sisevee-ECDISiga. Sisevee-ENC sisaldab kogu ohutuks laevajuhtimiseks hädavajalikku kaarditeavet ja võib sisaldada täiendavat teavet lisaks paberkaardil esitatule (näiteks lootsiraamat), mida peetakse ohutu laevajuhtimise jaoks vajalikuks. | 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument |
| ENC lahter | Levitatavate ENC andmete geograafiline jaotusühik. | 1. jao punkti 2 alapunktis e osutatud dokument |
| ETSI | European Telecommunications Standards Institute (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut) | |
| Loend | Atribuudile (näiteks „juhttuli“, piirnurgad, tule värvi märkiv kood – vt atribuudi määratlust) omistatud konkreetne kvaliteet või kvantiteet. | 1. jao punkti 2 alapunktis o osutatud dokument |
| Nähtus | Kindlaksmääratav teabehulk. Nähtusel võib olla atribuute ja see võib olla seotud teiste nähtustega.
  Üksuse või selle osa digitaalne esitus tema omaduste (atribuutide), geomeetria ja (mittekohustuslikult) suhete kaudu teiste nähtustega (näiteks valgussektori digitaalne esitus, mis kirjeldab muu hulgas sektori piire, valguse värvust, nähtavusulatust jne, ning võimaluse korral ühendust tuletorniga). Erinevate nähtuste määratlusi on võimalik leida käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud sisevee-ENC nähtuste kataloogist. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Nähtuste kataloog | Sisevee-ENCdes kasutada lubatavate hetkel kindlaksmääratud nähtuste, atribuutide ja loendite põhjalik loetelu. | 1. jao punkti 2 alapunktis o osutatud dokument |
| Fail | Kindlal eesmärgil koondatud S-57 kannete kindlaksmääratud kogum. Faili sisu ja ülesehitus peavad olema määratletud tootekirjelduses. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| GNSS | Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem on süsteem, mis kasutab sõltumatu geograafilise asukoha määramiseks satelliite. | |
| Suund | Suund, kuhu on suunatud aluse pikitelg, tavaliselt väljendatuna nurgakaugusena põhjast pärisuunas 360 kraadi ulatuses (tegelik, magnetiline või kompassiga määratud). | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Kurss üleval kuva | Kuval näidatav teave (radari või ECDISi teave) on suunatud nii, et laeva kurss on alati suunaga ettepoole. See orientatsioon vastab visuaalsele vaatele sillalt laeva kursi suunas.
  See orientatsioon võib nõuda kuvasisu sagedast pööramist. Laeva kursi muutmine või kursilt kõrvale kaldumine võib muuta selle stabiliseerimata orientatsioonirežiimi loetamatuks. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Kasutajaliides | Kasutajaliides on inimese ja masina suhtlusega tegelev masinaosa. Kasutajaliideseid tõhustatakse ergonoomiat (inimtegurid) arvesse võttes. Kasutajaliidese ekraanide väljatöötamiseks ja protsesside automatiseerimisrakenduste väljatöötamiseks on erinevaid viise. Kasutajaliidese projekteerimist käsitlevad suunised, standardid ja käsiraamatud on muu hulgas välja andnud ISA, ASM, ISO ja NUREG. | |
| IEC | Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon – rahvusvaheline (valitsusväline) organisatsioon, kes töötab välja ülemaailmseid elektri ja elektroonika valdkonna standardeid eesmärgiga hõlbustada rahvusvahelist kaubandust. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| IHO | Rahvusvaheline Hüdrograafiaorganisatsioon – koordineerib riikide hüdrograafiaametite tööd, edendab standardeid ja annab arengumaadele nõu hüdrograafiliste uuringute ning merekaartide ja väljaannete koostamise kohta. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| IHO arhiiv | IHO georuumilise teabe infrastruktuuri register. Register on teabesüsteem, mille kohta registrit peetakse. Registri S-100 puhul majutab IHO registrit, mis võimaldab hoida hüdrograafiaga seotud eri registreid. | 1. jao punkti 2 alapunktis m osutatud dokument |
| IMO | Rahvusvaheline Mereorganisatsioon – endise nimetusega Valitsustevaheline Nõuandev Merendusorganisatsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni spetsialiseeritud asutus, mis tegeleb mereohutuse ja navigeerimise tõhususe tagamisega ning laevadelt tuleneva merereostuse ärahoidmisega. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Teaberežiim | Sisevee-ECDISi kasutamine ainult teavitamise eesmärgil ja ilma kattuva radaripildita. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Sisevee-AIS | Siseveelaevade automaatne identifitseerimissüsteem, nagu on sätestatud laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteeme käsitlevas määruses (EÜ) nr 415/2007. | 1. jao punkti 2 alapunktis p osutatud dokument |
| Sisevee-ECDIS | Siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem, mis näitab siseveelaevanduse süsteemselt elektrooniliselt navigatsioonikaardilt pärit valitud teavet ning teistelt laevajuhtimisanduritelt pärit mittekohustuslikku teavet. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Sisevee-ENC | Siseveelaevanduse elektrooniline kaart (IENC) on andmebaas, mille sisu, struktuur ja vorming on standarditud kasutamiseks siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemides, mida kasutatakse siseveeteid läbivatel laevadel. Sisevee-ENC väljastab pädev valitsusasutus või see väljastatakse tema nimel ning see vastab algselt Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni (IHO) poolt loodud ja sisevee-ENCde ühtlustamise töörühmas viimistletud standarditele. Sisevee-ENC sisaldab siseveeteedel kogu ohutuks laevajuhtimiseks hädavajalikku kaarditeavet ja võib sisaldada täiendavat teavet lisaks paberkaardil esitatule (näiteks lootsiraamat, masinloetavad käitamiskavad jne), mida peetakse ohutu laevajuhtimise ja reisikavandamise jaoks vajalikuks. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Sisevee-ENC domeen | IHO georuumilisse infostruktuuri kuuluv sisevee-ENCga seotud kannete jaoks ette nähtud domeen. | 1. jao punkti 2 alapunktis m osutatud dokument |
| Sisevee-SENC | Siseveelaevanduse süsteemne elektrooniline navigatsioonikaart – andmebaas, mis tuleneb sisevee-ECDISi-poolsest sisevee-ENC muundamisest sobivaks kasutuseks, sisevee-ENC uuendustest sobival viisil ning muudest kipri lisatud andmetest. Praktikas pöördub sisevee-ECDIS kuva loomiseks ja muude laevajuhtimisfunktsioonide jaoks selle andmebaasi poole. Sisevee-SENC võib sisaldada ka muudest allikatest pärinevat teavet. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Integreeritud kuva | Kurss üleval suunaline ja suhtelise liikumise pilt, mis koosneb SENC teabest, millel on pealiskihina sobiva skaala, nihke ja orientatsiooniga radaripilt. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Teatmetabel | Tabel, mis esitab sümboliseerimisjuhendi SENC objektide sidumiseks punkti, joone või ala sümboliga, ning kirjeldab kuvamise ja radari prioriteetsust, IMO kategooriat ja mittekohustuslikku vaaterühma. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Laevajuhtimisrežiim | Sisevee-ECDISi kasutamine laeva juhtimiseks kattuva radaripildiga. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| Põhi ülal suunaline kuva | Kuvariekraanil näidatud teave (radari või ECDISi teave) on suunatud nii, et põhi on üleval. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Muu navigeerimisteave | SENCs mittesisalduv navigeerimisteave, mida võib ECDISis kuvada, näiteks radariteave. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Oma laev | Selle terminiga tähistatakse laeva, millel ECDIS töötab. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Oma laeva ohutuskontuur | Oma laevaga seotud kontuur, mille meremees valib SENC pakutavate kontuuride seast, et ECDIS kasutaks seda kuvariekraanil ohutu ja mitteohutu vee eristamiseks ning madalikule sõitmise eest hoiatavate häiresignaalide andmiseks. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| ECDISi jõudlusstandard | IMO volitusel välja töötatud standard, mis kirjeldab SOLASi konventsiooniga nõutavatele navigeerimisseadmetele ja muule varustusele esitatavaid minimaalseid jõudlusnõudeid ning mis esitati IMO poolt 5. detsembril 2006 vastu võetud dokumendis MSC.232(82). | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Valitud nähtuse raport | Kuvatud punkti sümbolil, joonel või alal sümboliga kajastamata andmete kohta tehtud andmebaasipäringu vastus. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| ECDISi esitusteek | Peamiselt digitaalsete kirjelduste kogum, mis koosneb sümbolite teekidest, värviskeemidest, teatmetabelitest ning seob iga SENC nähtuse ja atribuudi sobiva esitusega ECDISi kuval. Selle avaldas IHO oma eriväljaande nr 52 (S-52) A liitena. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Tootekirjeldus | Kirjelduste määratletud alarühm koos eeskirjadega, mis on välja töötatud edastatavate andmete määratud kasutuse jaoks.
  (ENC tootekirjeldus kirjeldab ENC sisu, ülesehitust ja teisi kohustuslikke aspekte.) | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| (Radari) tööulatus | Kaugus radariantennist. Siseveeteedel navigeerimisel peab radari tööulatus olema radarimääruste kohaselt järjestikku ümberlülitatav. | 1. jao punkti 2 alapunktis q osutatud dokument |
| Suhtelise liikumise kuva | Suhtelise liikumise kuva näitab kaarditeavet ja radari sihtmärke liikumas ekraanil fikseeritud laeva asukoha suhtes. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Marsruudi kavandamine | ECDISi funktsioon, mille puhul kuvatakse kavandatava marsruudi uurimiseks vajalikku piirkonda, et valida kavandatav tee ning märkida see koos kontrollpunktide ja navigeerimismärkustega. | 1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument |
| SCAMIN | Minimaalne skaala, mille puhul võib nähtust kasutada, näiteks ECDISi esituses. | 1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument |
| SENC | Süsteemne elektrooniline navigatsioonikaart – sisevee-ECDISi sisemine andmebaas, mis tuleneb ENCde muundamisest ja nende ajakohastatud failidest ning kipri lisatud muudest andmetest. Praktikas pöördub ECDIS kuva loomiseks ja muude laevajuhtimisfunktsioonide jaoks selle andmebaasi poole. Sisevee-SENC võib sisaldada ka muudest allikatest pärinevat teavet. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Ruumiobjekt | Reaalmaailma üksuste asukohateavet sisaldav objekt. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Standardne teabetihedus | Vaikimisi nähtav SENC teabe hulk kaardi kuvamisel, kui ECDIS sisse lülitatakse. Standardse teabetihedusega ekraan (standardkuva) on sisevee-ECDISi vaikeolek. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| [Laevade] liikumistee kindlakstegemine ja jälgimine | Liikumistee kindlakstegemine – laeva staatust käsitleva teabega kursis olemise funktsioon, vajaduse korral koos teabega lasti ja kaubasaadetiste kohta; jälgimine – teabe saamine laeva asukoha kohta, vajaduse korral lasti, kaubasaadetiste ja seadmete kohta, nagu on sätestatud laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteeme käsitlevas määruses (EÜ) nr 415/2007. | 1. jao punkti 2 alapunktis p osutatud dokument |
| Tõelise liikumise kuva | Kuva, kus oma laev ja kõik radari sihtmärgid liiguvad vastavalt oma tõelisele liikumisele, samal ajal kui kogu kaarditeabe asend jääb fikseerituks. | 1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument |
| Kasutaja määratud seaded | Võimalus kasutada ja salvestada kuva ning juhtimisseadistuste profiili. | Käesoleva lisa 1. jagu |
| VRM | Muudetav kaugusmarker | Käesoleva lisa 4. jagu |
| WGS84 | Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem – geodeetiline alus ajastamisele ja kauguse määramisele navigatsioonisatelliidi abil – globaalsele positsioonimissüsteemile, mis võimaldab uurida maad ja selle üksusi ning mille töötas välja Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium. IHO soovitab kasutada seda ülemaailmset geodeetilist viitesüsteemi hüdrograafias ja kartograafias. | 1. jao punkti 2 alapunktis n osutatud dokument |

Mõiste või lühend

Määratlus

Allikas

Akronüüm

Kuuekohaline nähtuse või tunnuse kood.

1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument

Muundur

Muundur muundab elektrilise suuruse muuks füüsikaliseks suuruseks (nt optiliseks). Muundur vastandub andurile.

AIS

Pardal olevad seadmed, mis võimaldavad laevade automaatset identifitseerimist laevade paremaks seireks, samuti reisiinfo salvestust ja muid funktsioone. Automaatne identifitseerimissüsteem peab vastama SOLASi konventsiooni (konventsioon inimelude ohutusest merel) V peatükis sätestatud tehnilistele ja jõudlusstandarditele.

1. jao punkti 2 alapunktis r osutatud dokument

Suurim teabetihedus

Suurim teabetihedus (kogu teabe kuva) tähendab maksimaalset SENC teabe hulka. Siin näidatakse lisaks standardkuvale (standardne teabetihedus) nõudmise korral ka kõiki muid objekte.

Käesoleva lisa 1. jagu

Atribuut

Üksuse (nt valguskategooria, sektoripiiride, valgusomaduste jne) määratletud omadus.

Erinevate atribuutide määratlusi on võimalik leida käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud sisevee-ENC nähtuste kataloogist.

1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument

Lahter (kaardi lahter)

Lahter on sisevee-ENC ja batümeetrilise sisevee-ENC andmeid sisaldav geograafiline ala.

1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument

CIE värvi kalibreerimine

Menetlus, millega kontrollitakse, kas IHO S-52s märgitud värv taasesitatakse õigesti ECDISi kuval.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Daatum

Parameetrite kogum, mis määrab kindlaks maal asuvate punktide koordinaatide arvutamisel geodeetilise kontrolli jaoks kasutatava nullnivoo või koordinaatsüsteemi aluse. Üldiselt määratakse daatumid eraldi kindlaks horisontaalsete ja vertikaalsete daatumitena. Daatumi praktiliseks kasutamiseks on vaja ühte või mitut hästi eristuvat punkti, millele on selle daatumi alusel koordinaadid antud.

Horisontaalne daatum on parameetrite kogum, mis määrab kindlaks horisontaalse geodeetilise kontrolli aluse, tavaliselt referentsellipsoidi mõõtmed ja asukoha. (Horisontaalne daatum peab olema kooskõlas WGS84-ga).

Vertikaalne daatum on pind, millele viidatakse kõrguseid ja/või sügavusi määrates (sügavused ja tõusud). Kõrguste puhul kasutatakse tavaliselt umbes keskmist meretasapinda (samapotentsiaalset pinda), sügavuste puhul paljudel juhtudel mõõna.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

ning

1. jao punkti 2 alapunktis n osutatud dokument

Baaskuva

Väikseim teabetihedus – minimaalne esitatav SENC teabe hulk, mida kasutaja vähendada ei saa ja mis sisaldab teavet, mis on nõutav igal ajal kõigis geograafilistes piirkondades ja igas olukorras.

1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument

Näiduskaala

Kuvatava kauguse ja tegeliku kauguse vaheline suhe, normitud ja väljendatud suhtena, nt 1:10 000 .

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

EBL

Elektrooniline peilingujoon

Käesoleva lisa 4. jagu

ECDIS

Elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (ECDIS) – navigeerimisteabesüsteem, mida võib pidada kooskõlas olevaks 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel reegliga V/19 ja reegliga V/27 (nagu seda on muudetud) nõutava ajakohase kaardiga, kuna see näitab süsteemselt elektrooniliselt navigatsioonikaardilt pärit valitud teavet koos navigeerimisanduritelt saadava asukohateabega, et aidata meremehel kavandada marsruuti ja seirata seda, näidates soovi korral ka täiendavat laevajuhtimisega seotud teavet.

1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument

Serv

Ühemõõtmeline maastikuobjekt, mille asukoht on määratud kahe või enama koordinaatide paariga (või kahe ühendatud sõlmpunktiga) ja võimalike interpoleerimisparameetritega.

1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument

Elektrooniline kaart

Väga lai mõiste, mis hõlmab andmeid, tarkvara ja elektroonilist süsteemi, mis suudab kuvada kaarditeavet. Elektrooniline kaart võib olla või mitte olla ekvivalentne SOLASi konventsioonis nõutava paberkaardiga.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

ENC

Elektrooniline navigatsioonikaart – sisu, ülesehituse ja vormingu poolest standardne andmebaas, mida antakse välja valitsuse volitatud hüdrograafiaametite loal kasutamiseks koos sisevee-ECDISiga. Sisevee-ENC sisaldab kogu ohutuks laevajuhtimiseks hädavajalikku kaarditeavet ja võib sisaldada täiendavat teavet lisaks paberkaardil esitatule (näiteks lootsiraamat), mida peetakse ohutu laevajuhtimise jaoks vajalikuks.

1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument

ENC lahter

Levitatavate ENC andmete geograafiline jaotusühik.

1. jao punkti 2 alapunktis e osutatud dokument

ETSI

European Telecommunications Standards Institute (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut)

Loend

Atribuudile (näiteks „juhttuli“, piirnurgad, tule värvi märkiv kood – vt atribuudi määratlust) omistatud konkreetne kvaliteet või kvantiteet.

1. jao punkti 2 alapunktis o osutatud dokument

Nähtus

Kindlaksmääratav teabehulk. Nähtusel võib olla atribuute ja see võib olla seotud teiste nähtustega.

Üksuse või selle osa digitaalne esitus tema omaduste (atribuutide), geomeetria ja (mittekohustuslikult) suhete kaudu teiste nähtustega (näiteks valgussektori digitaalne esitus, mis kirjeldab muu hulgas sektori piire, valguse värvust, nähtavusulatust jne, ning võimaluse korral ühendust tuletorniga). Erinevate nähtuste määratlusi on võimalik leida käesoleva lisa 1. jao punkti 2 alapunktis h osutatud sisevee-ENC nähtuste kataloogist.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Nähtuste kataloog

Sisevee-ENCdes kasutada lubatavate hetkel kindlaksmääratud nähtuste, atribuutide ja loendite põhjalik loetelu.

1. jao punkti 2 alapunktis o osutatud dokument

Fail

Kindlal eesmärgil koondatud S-57 kannete kindlaksmääratud kogum. Faili sisu ja ülesehitus peavad olema määratletud tootekirjelduses.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

GNSS

Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem on süsteem, mis kasutab sõltumatu geograafilise asukoha määramiseks satelliite.

Suund

Suund, kuhu on suunatud aluse pikitelg, tavaliselt väljendatuna nurgakaugusena põhjast pärisuunas 360 kraadi ulatuses (tegelik, magnetiline või kompassiga määratud).

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Kurss üleval kuva

Kuval näidatav teave (radari või ECDISi teave) on suunatud nii, et laeva kurss on alati suunaga ettepoole. See orientatsioon vastab visuaalsele vaatele sillalt laeva kursi suunas.

See orientatsioon võib nõuda kuvasisu sagedast pööramist. Laeva kursi muutmine või kursilt kõrvale kaldumine võib muuta selle stabiliseerimata orientatsioonirežiimi loetamatuks.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Kasutajaliides

Kasutajaliides on inimese ja masina suhtlusega tegelev masinaosa. Kasutajaliideseid tõhustatakse ergonoomiat (inimtegurid) arvesse võttes. Kasutajaliidese ekraanide väljatöötamiseks ja protsesside automatiseerimisrakenduste väljatöötamiseks on erinevaid viise. Kasutajaliidese projekteerimist käsitlevad suunised, standardid ja käsiraamatud on muu hulgas välja andnud ISA, ASM, ISO ja NUREG.

IEC

Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon – rahvusvaheline (valitsusväline) organisatsioon, kes töötab välja ülemaailmseid elektri ja elektroonika valdkonna standardeid eesmärgiga hõlbustada rahvusvahelist kaubandust.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

IHO

Rahvusvaheline Hüdrograafiaorganisatsioon – koordineerib riikide hüdrograafiaametite tööd, edendab standardeid ja annab arengumaadele nõu hüdrograafiliste uuringute ning merekaartide ja väljaannete koostamise kohta.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

IHO arhiiv

IHO georuumilise teabe infrastruktuuri register. Register on teabesüsteem, mille kohta registrit peetakse. Registri S-100 puhul majutab IHO registrit, mis võimaldab hoida hüdrograafiaga seotud eri registreid.

1. jao punkti 2 alapunktis m osutatud dokument

IMO

Rahvusvaheline Mereorganisatsioon – endise nimetusega Valitsustevaheline Nõuandev Merendusorganisatsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni spetsialiseeritud asutus, mis tegeleb mereohutuse ja navigeerimise tõhususe tagamisega ning laevadelt tuleneva merereostuse ärahoidmisega.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Teaberežiim

Sisevee-ECDISi kasutamine ainult teavitamise eesmärgil ja ilma kattuva radaripildita.

Käesoleva lisa 1. jagu

Sisevee-AIS

Siseveelaevade automaatne identifitseerimissüsteem, nagu on sätestatud laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteeme käsitlevas määruses (EÜ) nr 415/2007.

1. jao punkti 2 alapunktis p osutatud dokument

Sisevee-ECDIS

Siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem, mis näitab siseveelaevanduse süsteemselt elektrooniliselt navigatsioonikaardilt pärit valitud teavet ning teistelt laevajuhtimisanduritelt pärit mittekohustuslikku teavet.

Käesoleva lisa 1. jagu

Sisevee-ENC

Siseveelaevanduse elektrooniline kaart (IENC) on andmebaas, mille sisu, struktuur ja vorming on standarditud kasutamiseks siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemides, mida kasutatakse siseveeteid läbivatel laevadel. Sisevee-ENC väljastab pädev valitsusasutus või see väljastatakse tema nimel ning see vastab algselt Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni (IHO) poolt loodud ja sisevee-ENCde ühtlustamise töörühmas viimistletud standarditele. Sisevee-ENC sisaldab siseveeteedel kogu ohutuks laevajuhtimiseks hädavajalikku kaarditeavet ja võib sisaldada täiendavat teavet lisaks paberkaardil esitatule (näiteks lootsiraamat, masinloetavad käitamiskavad jne), mida peetakse ohutu laevajuhtimise ja reisikavandamise jaoks vajalikuks.

Käesoleva lisa 1. jagu

Sisevee-ENC domeen

IHO georuumilisse infostruktuuri kuuluv sisevee-ENCga seotud kannete jaoks ette nähtud domeen.

1. jao punkti 2 alapunktis m osutatud dokument

Sisevee-SENC

Siseveelaevanduse süsteemne elektrooniline navigatsioonikaart – andmebaas, mis tuleneb sisevee-ECDISi-poolsest sisevee-ENC muundamisest sobivaks kasutuseks, sisevee-ENC uuendustest sobival viisil ning muudest kipri lisatud andmetest. Praktikas pöördub sisevee-ECDIS kuva loomiseks ja muude laevajuhtimisfunktsioonide jaoks selle andmebaasi poole. Sisevee-SENC võib sisaldada ka muudest allikatest pärinevat teavet.

Käesoleva lisa 1. jagu

Integreeritud kuva

Kurss üleval suunaline ja suhtelise liikumise pilt, mis koosneb SENC teabest, millel on pealiskihina sobiva skaala, nihke ja orientatsiooniga radaripilt.

Käesoleva lisa 1. jagu

Teatmetabel

Tabel, mis esitab sümboliseerimisjuhendi SENC objektide sidumiseks punkti, joone või ala sümboliga, ning kirjeldab kuvamise ja radari prioriteetsust, IMO kategooriat ja mittekohustuslikku vaaterühma.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Laevajuhtimisrežiim

Sisevee-ECDISi kasutamine laeva juhtimiseks kattuva radaripildiga.

Käesoleva lisa 1. jagu

Põhi ülal suunaline kuva

Kuvariekraanil näidatud teave (radari või ECDISi teave) on suunatud nii, et põhi on üleval.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Muu navigeerimisteave

SENCs mittesisalduv navigeerimisteave, mida võib ECDISis kuvada, näiteks radariteave.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Oma laev

Selle terminiga tähistatakse laeva, millel ECDIS töötab.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Oma laeva ohutuskontuur

Oma laevaga seotud kontuur, mille meremees valib SENC pakutavate kontuuride seast, et ECDIS kasutaks seda kuvariekraanil ohutu ja mitteohutu vee eristamiseks ning madalikule sõitmise eest hoiatavate häiresignaalide andmiseks.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

ECDISi jõudlusstandard

IMO volitusel välja töötatud standard, mis kirjeldab SOLASi konventsiooniga nõutavatele navigeerimisseadmetele ja muule varustusele esitatavaid minimaalseid jõudlusnõudeid ning mis esitati IMO poolt 5. detsembril 2006 vastu võetud dokumendis MSC.232(82).

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Valitud nähtuse raport

Kuvatud punkti sümbolil, joonel või alal sümboliga kajastamata andmete kohta tehtud andmebaasipäringu vastus.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

ECDISi esitusteek

Peamiselt digitaalsete kirjelduste kogum, mis koosneb sümbolite teekidest, värviskeemidest, teatmetabelitest ning seob iga SENC nähtuse ja atribuudi sobiva esitusega ECDISi kuval. Selle avaldas IHO oma eriväljaande nr 52 (S-52) A liitena.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Tootekirjeldus

Kirjelduste määratletud alarühm koos eeskirjadega, mis on välja töötatud edastatavate andmete määratud kasutuse jaoks.

(ENC tootekirjeldus kirjeldab ENC sisu, ülesehitust ja teisi kohustuslikke aspekte.)

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

(Radari) tööulatus

Kaugus radariantennist. Siseveeteedel navigeerimisel peab radari tööulatus olema radarimääruste kohaselt järjestikku ümberlülitatav.

1. jao punkti 2 alapunktis q osutatud dokument

Suhtelise liikumise kuva

Suhtelise liikumise kuva näitab kaarditeavet ja radari sihtmärke liikumas ekraanil fikseeritud laeva asukoha suhtes.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Marsruudi kavandamine

ECDISi funktsioon, mille puhul kuvatakse kavandatava marsruudi uurimiseks vajalikku piirkonda, et valida kavandatav tee ning märkida see koos kontrollpunktide ja navigeerimismärkustega.

1. jao punkti 2 alapunktis d osutatud dokument

SCAMIN

Minimaalne skaala, mille puhul võib nähtust kasutada, näiteks ECDISi esituses.

1. jao punkti 2 alapunktis a osutatud dokument

SENC

Süsteemne elektrooniline navigatsioonikaart – sisevee-ECDISi sisemine andmebaas, mis tuleneb ENCde muundamisest ja nende ajakohastatud failidest ning kipri lisatud muudest andmetest. Praktikas pöördub ECDIS kuva loomiseks ja muude laevajuhtimisfunktsioonide jaoks selle andmebaasi poole. Sisevee-SENC võib sisaldada ka muudest allikatest pärinevat teavet.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Ruumiobjekt

Reaalmaailma üksuste asukohateavet sisaldav objekt.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Standardne teabetihedus

Vaikimisi nähtav SENC teabe hulk kaardi kuvamisel, kui ECDIS sisse lülitatakse. Standardse teabetihedusega ekraan (standardkuva) on sisevee-ECDISi vaikeolek.

Käesoleva lisa 1. jagu

[Laevade] liikumistee kindlakstegemine ja jälgimine

Liikumistee kindlakstegemine – laeva staatust käsitleva teabega kursis olemise funktsioon, vajaduse korral koos teabega lasti ja kaubasaadetiste kohta; jälgimine – teabe saamine laeva asukoha kohta, vajaduse korral lasti, kaubasaadetiste ja seadmete kohta, nagu on sätestatud laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteeme käsitlevas määruses (EÜ) nr 415/2007.

1. jao punkti 2 alapunktis p osutatud dokument

Tõelise liikumise kuva

Kuva, kus oma laev ja kõik radari sihtmärgid liiguvad vastavalt oma tõelisele liikumisele, samal ajal kui kogu kaarditeabe asend jääb fikseerituks.

1. jao punkti 2 alapunktis c osutatud dokument

Kasutaja määratud seaded

Võimalus kasutada ja salvestada kuva ning juhtimisseadistuste profiili.

Käesoleva lisa 1. jagu

VRM

Muudetav kaugusmarker

Käesoleva lisa 4. jagu

WGS84

Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem – geodeetiline alus ajastamisele ja kauguse määramisele navigatsioonisatelliidi abil – globaalsele positsioonimissüsteemile, mis võimaldab uurida maad ja selle üksusi ning mille töötas välja Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium. IHO soovitab kasutada seda ülemaailmset geodeetilist viitesüsteemi hüdrograafias ja kartograafias.

1. jao punkti 2 alapunktis n osutatud dokument

---

(1)  Komisjoni 13. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 414/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud tehnilisi suuniseid jõeteabeteenuste kavandamiseks, rakendamiseks ja tegelikuks kasutamiseks (ELT L 105, 23.4.2007, lk 1).

1

1. liide

(Mere-)ECDISi standardi ja sisevee-ECDISi tehniliste kirjelduste ülesehituste võrdlus

| (Mere-)ECDIS | Sisevee-ECDIS | AVATUD ECDISi FOORUM
  http://ienc.openecdis.org |
| --- | --- | --- |
| IMO MSC.232(82) läbivaadatud ECDISi jõudlusstandardid, detsember 2006
  1. liide. Viitedokumendid
  2. liide. SENC teave, mis on kättesaadav teekonna planeerimiseks ja jälgimiseks
  3. liide. Navigatsioonielemendid ja -parameetrid
  4. liide. Alad, mille puhul on kehtestatud eritingimused
  5. liide. Märguanded ja näidikud
  6. liide. Varunõuded
  7. liide. RCDSi töörežiim | 1. JAGU. Jõudlusstandard | |
| IHO S-57 Digitaalsete hüdrograafiliste andmete edastusstandard, väljaanne 3.1, kaasanne nr 2, juuni 2009
  1. osa. Üldine sissejuhatus
  2. osa. Teoreetiline andmemudel
  3. osa. Andmestruktuur
  A liide. IHO objektide kataloog
  Sissejuhatus
  1. peatükk. Objektide klassid
  2. peatükk. Atribuudid
  B lisa. Atribuutide/objektide klasside ristviitamine
  B. liide. Tootekirjeldus
  B.1 liide. ENC tootekirjeldus
  A lisa. ENC objektide kataloogi kasutamine
  B lisa. CRC kodeerimise näide
  B.2 liide. IHO objektide kataloogi andmesõnastiku tootekirjeldus | 2. JAGU. Sisevee-ENCde andmestandard | Sisevee-ENC nähtuste kataloog
  Batümeetrilise sisevee-ENC nähtuste kataloog
  Sisevee-ENCde tootekirjeldus
  Batümeetrilise sisevee-ENC tootekirjeldus
  Sisevee-ENC kodeerimisjuhend |
| IHO S-62 ENC pakkujate koodid, väljaanne 2.5, detsember 2009 | 2.A JAGU. Pakkujate ja veeteede koodid | Pakkujate ja veeteede koodid |
| (Mere-)ECDIS | Sisevee-ECDIS | AVATUD ECDISi FOORUM |
| IHO S-52 ECDISi kaardi sisu ja kuvasuhete kirjeldus, väljaanne 6, märts 2010
  A lisa. IHO ECDISi esitusteek
  B lisa. Kuvariekraani värvide algse kalibreerimise kord
  C lisa. Kuvariekraanide kalibreerimise säilitamise kord
  1. liide. Elektroonilise kaardi uuendamise suunised
  A lisa. Mõisted ja lühendid
  B lisa. Praegune paberkaartide uuendamise tava
  D lisa. Andmehulga hinnang | 3. JAGU. Esitusstandard | Sisevee-ECDISi esitusteek
  Teatmetabelid
  Tähised
  Tingimusliku sümboloogia menetlused |
| IEC 61174 väljaanne 3.0 ECDIS – kasutamis- ja jõudlusnõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused, 2008–09 | 4. JAGU. Kasutamis- ja jõudlusnõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused
  4.A JAGU. Tarkvara kvaliteedi tagamise meetmed
  4.B JAGU. Süsteemi konfiguratsioonid | |
| Dokumendi S-32 1. liide. Hüdrograafiline sõnastik – ECDISiga seotud terminite sõnastik | 5. JAGU. Kasutatud terminid | |

(Mere-)ECDIS

Sisevee-ECDIS

AVATUD ECDISi FOORUM

http://ienc.openecdis.org

IMO MSC.232(82) läbivaadatud ECDISi jõudlusstandardid, detsember 2006

1. liide. Viitedokumendid

2. liide. SENC teave, mis on kättesaadav teekonna planeerimiseks ja jälgimiseks

3. liide. Navigatsioonielemendid ja -parameetrid

4. liide. Alad, mille puhul on kehtestatud eritingimused

5. liide. Märguanded ja näidikud

6. liide. Varunõuded

7. liide. RCDSi töörežiim

1. JAGU. Jõudlusstandard

IHO S-57 Digitaalsete hüdrograafiliste andmete edastusstandard, väljaanne 3.1, kaasanne nr 2, juuni 2009

1. osa. Üldine sissejuhatus

2. osa. Teoreetiline andmemudel

3. osa. Andmestruktuur

A liide. IHO objektide kataloog

Sissejuhatus

1. peatükk. Objektide klassid

2. peatükk. Atribuudid

B lisa. Atribuutide/objektide klasside ristviitamine

B. liide. Tootekirjeldus

B.1 liide. ENC tootekirjeldus

A lisa. ENC objektide kataloogi kasutamine

B lisa. CRC kodeerimise näide

B.2 liide. IHO objektide kataloogi andmesõnastiku tootekirjeldus

2. JAGU. Sisevee-ENCde andmestandard

Sisevee-ENC nähtuste kataloog

Batümeetrilise sisevee-ENC nähtuste kataloog

Sisevee-ENCde tootekirjeldus

Batümeetrilise sisevee-ENC tootekirjeldus

Sisevee-ENC kodeerimisjuhend

IHO S-62 ENC pakkujate koodid, väljaanne 2.5, detsember 2009

2.A JAGU. Pakkujate ja veeteede koodid

Pakkujate ja veeteede koodid

(Mere-)ECDIS

Sisevee-ECDIS

AVATUD ECDISi FOORUM

IHO S-52 ECDISi kaardi sisu ja kuvasuhete kirjeldus, väljaanne 6, märts 2010

A lisa. IHO ECDISi esitusteek

B lisa. Kuvariekraani värvide algse kalibreerimise kord

C lisa. Kuvariekraanide kalibreerimise säilitamise kord

1. liide. Elektroonilise kaardi uuendamise suunised

A lisa. Mõisted ja lühendid

B lisa. Praegune paberkaartide uuendamise tava

D lisa. Andmehulga hinnang

3. JAGU. Esitusstandard

Sisevee-ECDISi esitusteek

Teatmetabelid

Tähised

Tingimusliku sümboloogia menetlused

IEC 61174 väljaanne 3.0 ECDIS – kasutamis- ja jõudlusnõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused, 2008–09

4. JAGU. Kasutamis- ja jõudlusnõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused

4.A JAGU. Tarkvara kvaliteedi tagamise meetmed

4.B JAGU. Süsteemi konfiguratsioonid

Dokumendi S-32 1. liide. Hüdrograafiline sõnastik – ECDISiga seotud terminite sõnastik

5. JAGU. Kasutatud terminid

---