# Europos Sąjungos L 164/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.164.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 164 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. birželio 30d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.164.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 164

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. birželio 30d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 61 — Vienodos nuostatos dėl komercinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į jų išorines iškyšas, esančias prieš galinę kabinos plokštę | 1 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 80 — Suvienodintos didelių keleivinių transporto priemonių sėdynių ir tokių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų stiprumą, nuostatos | 18 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 87 — Suvienodintos variklinių transporto priemonių dieninių žibintų patvirtinimo nuostatos | 46 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 91 — Suvienodintos variklinių transporto priemonių ir jų priekabų šoninių gabaritinių žibintų patvirtinimo nuostatos | 69 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 98 — Suvienodintos transporto priemonių priekinių žibintų su dujų išlydžio šviesos šaltiniais tvirtinimo nuostatos | 92 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 99 — Suvienodintos dujų išlydžio šviesos šaltinių, skirtų naudoti patvirtintuose variklinių transporto priemonių dujų išlydžio lempų mazguose, patvirtinimo nuostatos | 151 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 116 — Vienodi techniniai nurodymai dėl variklinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo | 181 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 122 — Suvienodinti M, N ir O kategorijų transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į šildymo sistemas, techniniai reikalavimai | 231 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 61 — Vienodos nuostatos dėl komercinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į jų išorines iškyšas, esančias prieš galinę kabinos plokštę

1

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 80 — Suvienodintos didelių keleivinių transporto priemonių sėdynių ir tokių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų stiprumą, nuostatos

18

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 87 — Suvienodintos variklinių transporto priemonių dieninių žibintų patvirtinimo nuostatos

46

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 91 — Suvienodintos variklinių transporto priemonių ir jų priekabų šoninių gabaritinių žibintų patvirtinimo nuostatos

69

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 98 — Suvienodintos transporto priemonių priekinių žibintų su dujų išlydžio šviesos šaltiniais tvirtinimo nuostatos

92

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 99 — Suvienodintos dujų išlydžio šviesos šaltinių, skirtų naudoti patvirtintuose variklinių transporto priemonių dujų išlydžio lempų mazguose, patvirtinimo nuostatos

151

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 116 — Vienodi techniniai nurodymai dėl variklinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo

181

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 122 — Suvienodinti M, N ir O kategorijų transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į šildymo sistemas, techniniai reikalavimai

231

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 61 — Vienodos nuostatos dėl komercinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į jų išorines iškyšas, esančias prieš galinę kabinos plokštę

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

taisyklės pradinės versijos 1 papildymo; įsigaliojimo data – 2006 m. spalio 10 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis ir apimtis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sąvokų apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specialūs reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonės tipo pakeitimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškai nutraukta gamyba |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos skyrių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Pranešimas dėl transporto priemonės atsižvelgiant į jos išorines iškyšas tipo patvirtinimą ar atsisakymą suteikti patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą, remiantis Taisykle Nr. 61 |
| --- | --- |

1 priedas.

| 2 priedas. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2 priedas.

| 3 priedas. | Tvarka H taškui ir tikrajam sėdynės atlošo nuolydžio kampui nustatyti ir jų santykiui su R tašku bei projektiniu sėdynės atlošo nuolydžio kampu patikrinti |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | Išorinių iškyšų ir atstumų matavimas |
| --- | --- |

4 priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS IR APIMTIS

1.1.   Ši taisyklė taikoma N1, N2 ir N3 kategorijų (1) transporto priemonių išorinėms iškyšoms, kurios yra išorinis paviršius, apibrėžtas toliau.

Ji netaikoma išoriniams užpakalinio vaizdo veidrodžiams, įskaitant jų tvirtinimo laikiklius, arba pridėtinėms dalims, pavyzdžiui, radijo antenoms arba bagažo laikikliams.

1.2.   Šios taisyklės tikslas - sumažinti riziką susidūrimo metu į transporto priemonės išorinį paviršių atsitrenkusiam asmeniui patirti sužalojimus arba sumažinti tuos sužalojimus.

2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   Išorinis paviršius– tai prieš 2.5 punkte apibrėžtą galinę kabinos plokštę, išskyrus pačią galinę kabinos plokštę, esanti sudedamoji transporto priemonės dalis, kuriai priskiriami, pavyzdžiui, priekiniai sparnai, priekiniai buferiai ir priekiniai ratai;

2.2.   Transporto priemonės tipo patvirtinimas– tai transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į išorines jos iškyšas;

2.3.   Transporto priemonės tipas– tai pagrindiniais atžvilgiais, pavyzdžiui, išoriniu paviršiumi, nesiskiriančios motorinės transporto priemonės;

2.4.   Kabina– tai vairuotojui ir keleiviui skirta transporto priemonės kėbulo dalis, įskaitant duris;

2.5.   Galinė kabinos plokštė– tai galinė išorinio keleiviui ir vairuotojui skirtos vietos paviršiaus dalis. Jeigu galinės kabinos plokštės padėties nustatyti neįmanoma, šioje taisyklėje turėtų būti laikoma, kad ta plokštė – tai prie vairuotojo vietos R taško 50 cm atstumu esanti vertikali skersinė plokštuma, kai sėdynė, jeigu ją galima reguliuoti, yra galinėje gamintojo nustatytoje vairuotojo vietos padėtyje (žr. 3 priedą). Tačiau, jeigu techninės priežiūros tarnybos neprieštarauja, gamintojas gali prašyti, kad būtų taikomas kitas atstumas, jei galima įrodyti, jog 50 cm atstumas tam tikrai transporto priemonei netaikytinas (2);

2.6.   Atskaitos plokštuma– tai priekinių ratų centrą kertanti horizontali plokštuma arba 50 cm aukštyje virš žemės esanti horizontali plokštuma, iš šių plokštumų pasirenkant mažiausiai nuo žemės nutolusią plokštumą;

2.7.   Dugno linija– tai yra linija, kuri nustatoma tokiu būdu:

| | kai statusis neapibrėžto aukščio kūgis, kurio kraštinė su vertikale sudaro 15 ° kampą, išoriniu pakrautos transporto priemonės paviršiumi traukiamas taip, kad kūgis kėbulą liestų žemiausiame jo išorinio paviršiaus taške, grindų liniją sudaro geometrinė per lietimosi taškus nubrėžta linija. |
| --- | --- |

kai statusis neapibrėžto aukščio kūgis, kurio kraštinė su vertikale sudaro 15 ° kampą, išoriniu pakrautos transporto priemonės paviršiumi traukiamas taip, kad kūgis kėbulą liestų žemiausiame jo išorinio paviršiaus taške, grindų liniją sudaro geometrinė per lietimosi taškus nubrėžta linija.

| | Nustatant grindų liniją, neatsižvelgiama į išmetimo vamzdžius arba ratus ar į prie apatinės kėbulo dalies pritvirtintus mechaninius eksploatavimo įrenginius, pavyzdžiui, kėliklio įrėmimo vietas, pakabos tvirtinimo detales ar sugedusiai transporto priemonei vilkti naudojamus įtaisus. Laikoma, kad prie ratų arkų išorės esančiose erdvėse yra tariamas paviršius, kuris nekeisdamas savo padėties tęsiasi iki greta esančių išorinių paviršių. Apibrėžiant grindų liniją, atsižvelgiama į priekinius buferius. Pagal transporto priemonės tipą grindų linijos pėdsakas gali būti arba išorinis buferio kraštas, arba po buferiu esanti kėbulo plokštė. Jeigu tuo pačiu metu nustatomi du arba daugiau lietimosi taškų, apibrėžiant grindų liniją taikomas žemiausias lietimosi taškas; |
| --- | --- |

Nustatant grindų liniją, neatsižvelgiama į išmetimo vamzdžius arba ratus ar į prie apatinės kėbulo dalies pritvirtintus mechaninius eksploatavimo įrenginius, pavyzdžiui, kėliklio įrėmimo vietas, pakabos tvirtinimo detales ar sugedusiai transporto priemonei vilkti naudojamus įtaisus. Laikoma, kad prie ratų arkų išorės esančiose erdvėse yra tariamas paviršius, kuris nekeisdamas savo padėties tęsiasi iki greta esančių išorinių paviršių. Apibrėžiant grindų liniją, atsižvelgiama į priekinius buferius. Pagal transporto priemonės tipą grindų linijos pėdsakas gali būti arba išorinis buferio kraštas, arba po buferiu esanti kėbulo plokštė. Jeigu tuo pačiu metu nustatomi du arba daugiau lietimosi taškų, apibrėžiant grindų liniją taikomas žemiausias lietimosi taškas;

2.8.   Kreivės spindulys– apskritimo lanko, kuris labiausiai atitinka tam tikros apvalios sudedamosios dalies formą, spindulys.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Paraišką transporto priemonės tipui suteikti patvirtinimą atsižvelgiant į išorines iškyšas pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.2.   Su paraiška turi būti pateikti toliau išvardytų dokumentų trys egzemplioriai:

| 3.2.1. | transporto priemonės priekinių ir šoninių dalių nuotraukos; |
| --- | --- |

3.2.1.

transporto priemonės priekinių ir šoninių dalių nuotraukos;

| 3.2.2. | tie išorinio paviršiaus brėžiniai, kurių už bandymus atsakingos technikos tarnybos nuomone reikia, kad būtų galima įrodyti atitiktį 5 ir 6 dalių nuostatoms. |
| --- | --- |

3.2.2.

tie išorinio paviršiaus brėžiniai, kurių už bandymus atsakingos technikos tarnybos nuomone reikia, kad būtų galima įrodyti atitiktį 5 ir 6 dalių nuostatoms.

3.3.   Už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pareiškėjas turi pateikti:

| 3.3.1. | patvirtinto tipo reikalavimus atitinkančią pavyzdinę transporto priemonę ar jos dalį (-is), kuri laikoma būtina, kad būtų galima atlikti šioje taisyklėje nustatytus patikrinimus ir bandymus; |
| --- | --- |

3.3.1.

patvirtinto tipo reikalavimus atitinkančią pavyzdinę transporto priemonę ar jos dalį (-is), kuri laikoma būtina, kad būtų galima atlikti šioje taisyklėje nustatytus patikrinimus ir bandymus;

| 3.3.2. | tam tikras dalis ir naudotų medžiagų pavyzdžius, jeigu to reikalauja technikos tarnyba. |
| --- | --- |

3.3.2.

tam tikras dalis ir naudotų medžiagų pavyzdžius, jeigu to reikalauja technikos tarnyba.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Jeigu pateiktos patvirtinti pagal šią taisyklę transporto priemonės tipas atitinka 5 ir 6 dalių reikalavimus, tam transporto priemonės tipui suteikiamas patvirtinimas.

4.2.   Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu pradinė taisyklės redakcija žymima 00) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali priskirti to paties numerio tam pačiam transporto priemonės tipui, kurio išorinė struktūra yra kitokia, ar kitam transporto priemonės tipui.

4.3.   Šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančios formos pranešimas apie transporto priemonės tipo patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, remiantis šia taisykle, ir patvirtinimo paraiškos pateikėjo pateikti 3.2.1 ir 3.2.2 punktuose nurodyti brėžiniai ir nuotraukos, ne didesnio nei A4 formato (210 × 297 mm) arba sulankstyti taip, kad būtų tokio formato, perduodami šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims.

4.4.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės tipą, aiškiai matomoje ir lengvai pasiekiamoje, patvirtinimo blanke apibrėžtoje vietoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | apskritimo, apjuosiančio „E“ raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimo, apjuosiančio „E“ raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (3);

| 4.4.2. | 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo dešinėje pusėje nurodomas šios taisyklės numeris, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.4.1 punkte nurodyto apskritimo dešinėje pusėje nurodomas šios taisyklės numeris, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris.

4.5.   Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie Susitarimo pridėtų taisyklių patvirtintą transporto priemonės tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.4.1. pastraipoje nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas (šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę), simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio.

4.6.   Patvirtinimo žymuo ir papildomas ženklas turi būti lengvai įskaitomi ir neištrinami.

4.7.   Patvirtinimo ženklas turėtų būti pritaisomas prie transporto priemonės duomenų plokštelės, kurią pritvirtina gamintojas, arba ant jos.

4.8.   Šios taisyklės 2 priede pateikti patvirtinimo ženklų pavyzdžiai.

5.   BENDRIEJI TECHNINIAI REIKALAVIMAI

5.1.   Šios taisyklės nuostatos netaikomos toms transporto priemonės išorinio paviršiaus dalims, kurios, kai transporto priemonė nepakrauta ir kai jos durys, langai, liukai ir t. t. uždaryti:

| 5.1.1. | nepatenka į zoną, kurios viršutinė riba – tai 2,00 m aukštyje virš žemės esanti horizontali plokštuma, o apatinė – arba 2.6 punkte apibrėžta atskaitos plokštuma, arba, atsižvelgiant į gamintojo pasirinkimą, 2.7 punkte apibrėžta grindų linija, arba |
| --- | --- |

5.1.1.

nepatenka į zoną, kurios viršutinė riba – tai 2,00 m aukštyje virš žemės esanti horizontali plokštuma, o apatinė – arba 2.6 punkte apibrėžta atskaitos plokštuma, arba, atsižvelgiant į gamintojo pasirinkimą, 2.7 punkte apibrėžta grindų linija, arba

| 5.1.2. | yra tokioje padėtyje, kad statinėje būklėje jų neliestų 100 mm skersmens rutulys. |
| --- | --- |

5.1.2.

yra tokioje padėtyje, kad statinėje būklėje jų neliestų 100 mm skersmens rutulys.

| 5.1.3. | Kai atskaitos plokštuma yra apatinėje zonos dalyje, turi būti atsižvelgta tik į tarp dviejų vertikalių plokštumų esančias transporto priemonės dalis, transporto priemonės išorinį paviršių liečiančias dalis ir kitas lygiagrečias jai ir 80 mm atstumu link automobilio vidaus esančias dalis. |
| --- | --- |

5.1.3.

Kai atskaitos plokštuma yra apatinėje zonos dalyje, turi būti atsižvelgta tik į tarp dviejų vertikalių plokštumų esančias transporto priemonės dalis, transporto priemonės išorinį paviršių liečiančias dalis ir kitas lygiagrečias jai ir 80 mm atstumu link automobilio vidaus esančias dalis.

5.2.   Iš transporto priemonių išorinio paviršiaus neturi kyšoti jokia į išorę nukreipta dalis, galinti kliudyti pėsčiuosius, dviratininkus arba motociklininkus.

5.3.   Iš bet kurių 6 dalyje nurodytų dalių neturi tiesiai į išorę kyšoti jokios smailios arba aštriomis briaunomis dalys ar tokios formos, matmenų, arba stiprumo ir nukreiptos į tokią pusę iškyšos, kad susidūrimo atveju, jeigu asmuo trenktųsi į išorinį paviršių arba tas paviršius kliudytų asmenį, dėl minėtų dalių ir iškyšų padidėtų pavojus sužaloti asmenį arba jis būtų sužalojamas sunkiau.

5.4.   Iš išorinio paviršiaus kyšančių dalių, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, nėra didesnis kaip 60, kreivės spindulys gali būti mažesnis už toliau pateiktame 6 dalyje nustatytas vertes.

6.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

6.1.   Dekoratyviniai elementai, komerciniai simboliai, raidės ir komercinių žymenų skaičiai

| 6.1.1. | Dekoratyvinių elementų, komercinių simbolių, raidžių ir komercinių žymenų skaičių kreivės spindulys neturi būti mažesnis nei 2,5 mm. Šis reikalavimas netaikomas šioms dalims, jei jos neišsikiša daugiau nei 5 mm nuo jas supančio paviršiaus; tačiau tuo atveju į išorę nukreiptos jų briaunos neturi būti aštrios. |
| --- | --- |

6.1.1.

Dekoratyvinių elementų, komercinių simbolių, raidžių ir komercinių žymenų skaičių kreivės spindulys neturi būti mažesnis nei 2,5 mm. Šis reikalavimas netaikomas šioms dalims, jei jos neišsikiša daugiau nei 5 mm nuo jas supančio paviršiaus; tačiau tuo atveju į išorę nukreiptos jų briaunos neturi būti aštrios.

| 6.1.2. | Kai dekoratyvinius elementus, komercinius simbolius, raides ir komercinius žymenų skaičius, kurie iš jas supančio paviršiaus kyšo daugiau kaip 10 mm, vietas labiausiai išsikišusiame taške bet kuria kryptimi, esančia su jų pritvirtinimo paviršiumi beveik lygiagrečioje plokštumoje, veikia 10 daN jėga, pirmiau minėtos detalės turi pasislinkti atgal, atsikabinti arba išlinkti.
  10 daN apkrovos jėga sukuriama plokščiagale ne didesnio kaip 50 mm skersmens tvokle. Jeigu to metodo taikyti neįmanoma, turi būti pasirinktas jam lygiavertis metodas. Kai dekoratyviniai elementai pastumiami atgal, jie atsikabina arba išlinksta, likusioji jų dalis neturi kyšoti daugiau kaip 10 mm ir būti be smailių arba aštrių kraštų. |
| --- | --- |

6.1.2.

Kai dekoratyvinius elementus, komercinius simbolius, raides ir komercinius žymenų skaičius, kurie iš jas supančio paviršiaus kyšo daugiau kaip 10 mm, vietas labiausiai išsikišusiame taške bet kuria kryptimi, esančia su jų pritvirtinimo paviršiumi beveik lygiagrečioje plokštumoje, veikia 10 daN jėga, pirmiau minėtos detalės turi pasislinkti atgal, atsikabinti arba išlinkti.

10 daN apkrovos jėga sukuriama plokščiagale ne didesnio kaip 50 mm skersmens tvokle. Jeigu to metodo taikyti neįmanoma, turi būti pasirinktas jam lygiavertis metodas. Kai dekoratyviniai elementai pastumiami atgal, jie atsikabina arba išlinksta, likusioji jų dalis neturi kyšoti daugiau kaip 10 mm ir būti be smailių arba aštrių kraštų.

6.2.   Priekinio žibinto skydeliai ir antbriauniai

| 6.2.1. | Ant priekinių žibintų gali būti pritvirtinti išsikišantys saulės skydeliai ir gaubtai, jei jie išsikiša ne daugiau kaip 30 mm išorinio permatomo priekinio žibinto paviršiaus atžvilgiu, o jų kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ant priekinių žibintų gali būti pritvirtinti išsikišantys saulės skydeliai ir gaubtai, jei jie išsikiša ne daugiau kaip 30 mm išorinio permatomo priekinio žibinto paviršiaus atžvilgiu, o jų kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.

| 6.2.2. | Įtraukiamieji priekiniai žibintai, nustatyti į naudojimo padėtį ir įtraukti, turi atitikti 6.2.1 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

6.2.2.

Įtraukiamieji priekiniai žibintai, nustatyti į naudojimo padėtį ir įtraukti, turi atitikti 6.2.1 punkto reikalavimus.

| 6.2.3. | 6.2.1 punkto nuostatos netaikomos transporto priemonės kėbule įtaisytiems priekiniams žibintams arba kai priekinį žibintą iš viršaus gaubia kėbulas, jeigu pastarasis atitinka 5.2 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.2.1 punkto nuostatos netaikomos transporto priemonės kėbule įtaisytiems priekiniams žibintams arba kai priekinį žibintą iš viršaus gaubia kėbulas, jeigu pastarasis atitinka 5.2 punkto reikalavimus.

6.3.   Grotelės

Grotelių dalių kreivės spindulys turi būti:

| — | ne mažesnis kaip 2,5 mm, jeigu atstumas tarp gretimų dalių didesnis kaip 40 mm, |
| --- | --- |

—

ne mažesnis kaip 2,5 mm, jeigu atstumas tarp gretimų dalių didesnis kaip 40 mm,

| — | ne mažesnis kaip 1 mm, jeigu tas atstumas yra 25-40 mm, |
| --- | --- |

—

ne mažesnis kaip 1 mm, jeigu tas atstumas yra 25-40 mm,

| — | ne mažesnis kaip 0,5 mm, jeigu tas atstumas mažesnis kaip 25 mm. |
| --- | --- |

—

ne mažesnis kaip 0,5 mm, jeigu tas atstumas mažesnis kaip 25 mm.

6.4.   Priekinio stiklo ir priekinio žibinto valytuvai

| 6.4.1. | Pirmiau minėti įtaisai turi būti tokie, kad valytuvų ašys turėtų apsauginį dangtelį, kurio kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 2,5 mm, o ne didesniu kaip 6,5 mm atstumu nuo labiausiai išsikišusio taško pjūvio projekcijoje išmatuotas paviršiaus plotas neturi būti mažesnis kaip 150 mm2. |
| --- | --- |

6.4.1.

Pirmiau minėti įtaisai turi būti tokie, kad valytuvų ašys turėtų apsauginį dangtelį, kurio kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 2,5 mm, o ne didesniu kaip 6,5 mm atstumu nuo labiausiai išsikišusio taško pjūvio projekcijoje išmatuotas paviršiaus plotas neturi būti mažesnis kaip 150 mm2.

| 6.4.2. | Priekinio stiklo apliejiklio purkštukų ir priekinio žibinto valymo įtaisų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis negu 2,5 mm. Šie įtaisai, išsikišantys mažiau nei 5 mm, neturi turėti aštrių išorinių kraštų. |
| --- | --- |

6.4.2.

Priekinio stiklo apliejiklio purkštukų ir priekinio žibinto valymo įtaisų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis negu 2,5 mm. Šie įtaisai, išsikišantys mažiau nei 5 mm, neturi turėti aštrių išorinių kraštų.

6.5.   Apsauginiai įtaisai (buferiai)

| 6.5.1. | Priekinių apsauginių įtaisų galai turi būti užlenkti kėbulo išorinio paviršiaus link. |
| --- | --- |

6.5.1.

Priekinių apsauginių įtaisų galai turi būti užlenkti kėbulo išorinio paviršiaus link.

| 6.5.2. | Priekinių apsauginių įtaisų komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad visų į išorę atsuktų standžių paviršių kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 5 mm. |
| --- | --- |

6.5.2.

Priekinių apsauginių įtaisų komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad visų į išorę atsuktų standžių paviršių kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 5 mm.

| 6.5.3. | Pridėtiniai įtaisai, pavyzdžiui, vilkimo kabliai ir gervės neturi išsikišti toliau už tolimiausią buferio paviršių. Tačiau gervės gali išsikišti už buferio priekinio paviršiaus, jeigu nenaudojamos gervės uždengiamos tinkamu apsauginiu dangčiu, kurio kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.5.3.

Pridėtiniai įtaisai, pavyzdžiui, vilkimo kabliai ir gervės neturi išsikišti toliau už tolimiausią buferio paviršių. Tačiau gervės gali išsikišti už buferio priekinio paviršiaus, jeigu nenaudojamos gervės uždengiamos tinkamu apsauginiu dangčiu, kurio kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.

| 6.5.4. | 6.5.2 punkto reikalavimai netaikomi buferio dalims ar dalims, sumontuotoms ant buferio, kurios išsikiša mažiau nei 5 mm. Išsikišančių mažiau nei 5 mm įtaisų kraštai negali būti aštrūs. Kitose šios taisyklės dalyse nurodytiems prie buferių pritvirtintiems įtaisams taikomi ypatingieji šios taisyklės reikalavimai. |
| --- | --- |

6.5.4.

6.5.2 punkto reikalavimai netaikomi buferio dalims ar dalims, sumontuotoms ant buferio, kurios išsikiša mažiau nei 5 mm. Išsikišančių mažiau nei 5 mm įtaisų kraštai negali būti aštrūs. Kitose šios taisyklės dalyse nurodytiems prie buferių pritvirtintiems įtaisams taikomi ypatingieji šios taisyklės reikalavimai.

6.6.   Rankenos, vyriai, durų atidarymo mygtukai, bagažo skyriai, variklio dangčiai, ventiliacijos angos, prieigos užsklandos ir ranktūriai

| 6.6.1. | Pirmiau minėtos dalys neturi išsikišti daugiau kaip: jei tai yra durų atidarymo mygtukai – 30 mm, jei tai yra ranktūriai ir variklio dangčio fiksavimo spaustukai – 70 mm ir visais kitais atvejais ne daugiau kaip 50 mm. Visų tų dalių kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.6.1.

Pirmiau minėtos dalys neturi išsikišti daugiau kaip: jei tai yra durų atidarymo mygtukai – 30 mm, jei tai yra ranktūriai ir variklio dangčio fiksavimo spaustukai – 70 mm ir visais kitais atvejais ne daugiau kaip 50 mm. Visų tų dalių kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm.

| 6.6.2. | Jeigu durų, kad jas būtų galima atidaryti, šonines rankenėles reikia pasukti, tos rankenėlės turi atitikti vieną arba kelis iš šių reikalavimų:






  6.6.2.1. | jei tai rankenėlės, kurios pasukamos lygiagrečiai durų plokštumai, rankenėlių galai turi būti nukreipti atgal. Minėtų rankenėlių galas turi būti palenktas durų plokštumos link ir įrengtas tarp apsauginių apvadų arba nišoje; |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Jeigu durų, kad jas būtų galima atidaryti, šonines rankenėles reikia pasukti, tos rankenėlės turi atitikti vieną arba kelis iš šių reikalavimų:

6.6.2.1.

jei tai rankenėlės, kurios pasukamos lygiagrečiai durų plokštumai, rankenėlių galai turi būti nukreipti atgal. Minėtų rankenėlių galas turi būti palenktas durų plokštumos link ir įrengtas tarp apsauginių apvadų arba nišoje;

| 6.6.2.2. | Nepasuktos rankenos, kurias į išorę galima pasukti bet kokia durų plokštumai nelygiagrečia kryptimi, turi būti apsuptos apsauginiais apvadais arba įrengtos įduboje. Pasukamasis rankenos galas turi būti užlenktas durų plokštumos link arba į apačią.
  Vis dėlto rankenas, kurios neatitinka minėtos pastarosios sąlygos, galima naudoti, jeigu:






  — | jos turi nepriklausomą grąžinamąjį mechanizmą, |
| --- | --- | --- |

6.6.2.2.

Nepasuktos rankenos, kurias į išorę galima pasukti bet kokia durų plokštumai nelygiagrečia kryptimi, turi būti apsuptos apsauginiais apvadais arba įrengtos įduboje. Pasukamasis rankenos galas turi būti užlenktas durų plokštumos link arba į apačią.

Vis dėlto rankenas, kurios neatitinka minėtos pastarosios sąlygos, galima naudoti, jeigu:

—

jos turi nepriklausomą grąžinamąjį mechanizmą,

| — | sugedus grąžinamajam rankenos mechanizmui, jos neturi išsikišti daugiau nei 15 mm, |
| --- | --- |

—

sugedus grąžinamajam rankenos mechanizmui, jos neturi išsikišti daugiau nei 15 mm,

| — | kai rankenos nesugrąžintos į įprastą padėtį, rankenų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm (tas reikalavimas netaikomas, jeigu į įprastą padėtį nesugrąžinta rankena, kai rankenos nuotolis iki įprastos jos padėties yra didžiausias, yra išsikišusi mažiau kaip 5 mm, tačiau tuo atveju į išorę nukreiptų dalių briaunų kampai turi būti neaštrūs), |
| --- | --- |

—

kai rankenos nesugrąžintos į įprastą padėtį, rankenų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm (tas reikalavimas netaikomas, jeigu į įprastą padėtį nesugrąžinta rankena, kai rankenos nuotolis iki įprastos jos padėties yra didžiausias, yra išsikišusi mažiau kaip 5 mm, tačiau tuo atveju į išorę nukreiptų dalių briaunų kampai turi būti neaštrūs),

| — | rankenų galo paviršiaus plotas, išmatuotas ne didesniu nei 6,5 mm atstumu nuo toliausiai išsikišusio taško, nėra mažesnis nei 150 mm2. |
| --- | --- |

—

rankenų galo paviršiaus plotas, išmatuotas ne didesniu nei 6,5 mm atstumu nuo toliausiai išsikišusio taško, nėra mažesnis nei 150 mm2.

6.7.   Pakojos ir laipteliai

Pakojos ir laiptelių briaunos neturi būti aštrios.

6.8.   Oro srauto ir lietaus lašų šoniniai kreiptuvai bei langą nuo teršimo apsaugančios oro sklendės

Briaunų, kurias galima nukreipti į išorę, kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 1 mm.

6.9.   Skardos lakštų briaunos

Leidžiama naudoti metalo briaunas, jeigu jos link kėbulo užlenktos taip, kad tos briaunos nesiliečia su 100 mm skersmens rutuliu, arba jos uždengtos apsaugine danga, kurios kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.

6.10.   Rato veržlės, stebulės gaubtai ir apsauginiai įtaisai

| 6.10.1. | Ratų tvirtinimo veržlės, stebulės gaubtai ir apsauginiai įtaisai turi būti be jokių aštrių iškyšų. |
| --- | --- |

6.10.1.

Ratų tvirtinimo veržlės, stebulės gaubtai ir apsauginiai įtaisai turi būti be jokių aštrių iškyšų.

| 6.10.2. | Kai transporto priemonė važiuoja tiesia linija, jokia virš ratų sukimosi ašį kertančios horizontalios plokštumos esanti ratų, išskyrus padangas, dalis už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos neturi išsikišti į horizontalią plokštumą. Tačiau, jei laikantis funkcinių reikalavimų galima užtikrinti, kad ratų veržles ir stebules dengiantys apsauginiai įtaisai gali išsikišti už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos, jeigu išsikišusios dalies paviršiaus kreivės spindulys ne mažesnis kaip 5 mm ir jeigu už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos išsikišanti iškyša jokiu būdu ne ilgesnė kaip 30 mm. |
| --- | --- |

6.10.2.

Kai transporto priemonė važiuoja tiesia linija, jokia virš ratų sukimosi ašį kertančios horizontalios plokštumos esanti ratų, išskyrus padangas, dalis už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos neturi išsikišti į horizontalią plokštumą. Tačiau, jei laikantis funkcinių reikalavimų galima užtikrinti, kad ratų veržles ir stebules dengiantys apsauginiai įtaisai gali išsikišti už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos, jeigu išsikišusios dalies paviršiaus kreivės spindulys ne mažesnis kaip 5 mm ir jeigu už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos išsikišanti iškyša jokiu būdu ne ilgesnė kaip 30 mm.

| 6.10.3. | 6.10.2 punkto reikalavimus atitinkantis apsauginis įtaisas (-ai) turi būti sumontuotas, jeigu varžtai arba veržlės išsikiša už išorinio padangos paviršiaus projekcijos (virš rato sukimosi ašį kertančios horizontalios plokštumos esanti padangos dalis). |
| --- | --- |

6.10.3.

6.10.2 punkto reikalavimus atitinkantis apsauginis įtaisas (-ai) turi būti sumontuotas, jeigu varžtai arba veržlės išsikiša už išorinio padangos paviršiaus projekcijos (virš rato sukimosi ašį kertančios horizontalios plokštumos esanti padangos dalis).

6.11.   Kėliklių įrėmimo vietos ir išmetimo vamzdis (-iai)

| 6.11.1. | Kėliklio įrėmimo vietos (jei yra) ir išmetamasis vamzdis arba vamzdžiai už vertikalios grindų linijos arba atskaitos plokštumos kirtimosi su išoriniu transporto priemonės paviršiumi projekcijos neturi išsikišti daugiau kaip 10 mm. |
| --- | --- |

6.11.1.

Kėliklio įrėmimo vietos (jei yra) ir išmetamasis vamzdis arba vamzdžiai už vertikalios grindų linijos arba atskaitos plokštumos kirtimosi su išoriniu transporto priemonės paviršiumi projekcijos neturi išsikišti daugiau kaip 10 mm.

| 6.11.2. | Nepaisant pirmiau minėto reikalavimo, išmetamasis vamzdis gali išsikišti daugiau kaip 10 mm, jeigu vamzdžio kraštai gale yra apvalūs ir kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.11.2.

Nepaisant pirmiau minėto reikalavimo, išmetamasis vamzdis gali išsikišti daugiau kaip 10 mm, jeigu vamzdžio kraštai gale yra apvalūs ir kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.

7.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS

7.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą pranešama transporto priemonės tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

| 7.1.1. | laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus; arba |
| --- | --- |

7.1.1.

laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus; arba

| 7.1.2. | reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

7.1.2.

reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

7.2.   Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, apibrėžiant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims turi būti pranešta laikantis 4.3 punkte aprašytos tvarkos.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

8.1.   Kiekviena transporto priemonė, paženklinta patvirtinimo ženklu, kaip nurodyta pagal šią taisyklę, turi atitikti atsižvelgiant į išorines iškyšas patvirtintą transporto priemonės tipą.

8.2.   Atitikčiai patikrinti, kaip nustatyta 8.1 punkte, taikant atsitiktinę atrankiąją patikrą patikrinama užtektinai serijiniu būdu pagamintų transporto priemonių, paženklintų patvirtinimo ženklu, kuris yra privalomas pagal šią taisyklę.

9.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

9.1.   Tam tikro transporto priemonės tipo patvirtinimas pagal šią taisyklę gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 6 dalyje nustatytų reikalavimų arba jei 3 priede nurodytų transporto priemonės bandymų rezultatai buvo neigiami.

9.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis patvirtinimą, kurį buvo suteikusi anksčiau, panaikina, apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims ji nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo kopiją, kurios gale didžiosiomis raidėmis įrašomas įrašas „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir joje įrašoma data.

10.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Minėtą pranešimą gavęs administracinis padalinys apie nutrauktą gamybą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nusiųsdamas patvirtinimo blanko kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „GAMYBA NUTRAUKTA“, pasirašoma ir įrašoma data.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitarimo Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių, kurie išduoda patvirtinimus ir kuriems reikia siųsti kitose šalyse suteiktų patvirtinimų išdavimo, atsisakymo patvirtinti arba patvirtinimo panaikinimo formas, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Amend.4).

(2)  Pasinaudojimas šia galimybe nekeičia šios taisyklės taikymo srities.

(3)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 nenaudojamas, 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 nenaudojamas, 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 nenaudojamas, 34 – Bulgarija, 35 nenaudojamas, 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 nenaudojamas, 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 nenaudojamas, 42 – Europos Bendrija (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės, naudodamos atitinkamą savo EEK žymenį), 43 – Japonija, 44 nenaudojamas, 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas. Kiti numeriai kitoms šalims skiriami eilės tvarka, kuria jos ratifikuoja Susitarimą dėl suvienodintų patvirtinimo sąlygų priėmimo ir abipusio motorinių transporto priemonių ir jų dalių patvirtinimo pripažinimo arba prisijungia prie šio Susitarimo ir tuos paskirtus numerius Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius praneša susitariančioms šalims.

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽYMENŲ IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image

B PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image

---

(1)  Pastarasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

Tvarka h taškui ir tikrajam sėdynės atlošo nuolydžio kampui nustatyti ir jų santykiui su r tašku bei projektiniu sėdynės atlošo nuolydžio kampu patikrinti

1.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

| 1.1. | Keleiviui skirtoje vietoje sėdinčio žmogaus padėtį nurodantis H taškas – tai žmogaus kūno, kurį atstoja 3 dalyje toliau aprašytas manekenas, teorinės kojų ir liemens sukimosi ašies susikirtimo taškas išilginėje vertikalioje plokštumoje. |
| --- | --- |

1.1.

Keleiviui skirtoje vietoje sėdinčio žmogaus padėtį nurodantis H taškas – tai žmogaus kūno, kurį atstoja 3 dalyje toliau aprašytas manekenas, teorinės kojų ir liemens sukimosi ašies susikirtimo taškas išilginėje vertikalioje plokštumoje.

| 1.2. | Taškas R arba sėdimosios vietos atskaitos taškas - tai gamintojo nustatytas atskaitos taškas:






  1.2.1. | jo koordinatės nustatytos atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Taškas R arba sėdimosios vietos atskaitos taškas - tai gamintojo nustatytas atskaitos taškas:

1.2.1.

jo koordinatės nustatytos atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją;

| 1.2.2. | kuris atitinka liemens ir kojų lankstymosi taško (taško H) teorinę padėtį žemiausioje ir labiausiai į galą nutolusioje įprastoje vairavimo padėtyje arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai nurodytoje naudojimo padėtyje. |
| --- | --- |

1.2.2.

kuris atitinka liemens ir kojų lankstymosi taško (taško H) teorinę padėtį žemiausioje ir labiausiai į galą nutolusioje įprastoje vairavimo padėtyje arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai nurodytoje naudojimo padėtyje.

| 1.3. | Sėdynės atlošo nuolydžio kampas – tai sėdynės atlošo nuolydžio polinkio kampas atsižvelgiant į vertikalę. |
| --- | --- |

1.3.

Sėdynės atlošo nuolydžio kampas – tai sėdynės atlošo nuolydžio polinkio kampas atsižvelgiant į vertikalę.

| 1.4. | Tikrasis sėdynės atlošo kampas – tai kampas, kurį H tašką kertanti vertikalė sudaro su žmogaus kūno, kurį atstoja 3 skirsnyje aprašytas manekenas, liemens atskaitos linija. |
| --- | --- |

1.4.

Tikrasis sėdynės atlošo kampas – tai kampas, kurį H tašką kertanti vertikalė sudaro su žmogaus kūno, kurį atstoja 3 skirsnyje aprašytas manekenas, liemens atskaitos linija.

| 1.5. | Projektinis sėdynės atlošo nuolydžio kampas – tai gamintojo nurodytas kampas:






  1.5.1. | kuris apibrėžia sėdynės atlošo padėtį žemiausioje ir labiausiai į galą nutolusioje įprastoje vairavimo padėtyje arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai sėdimajai vietai nurodytoje naudojimo padėtyje; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Projektinis sėdynės atlošo nuolydžio kampas – tai gamintojo nurodytas kampas:

1.5.1.

kuris apibrėžia sėdynės atlošo padėtį žemiausioje ir labiausiai į galą nutolusioje įprastoje vairavimo padėtyje arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai sėdimajai vietai nurodytoje naudojimo padėtyje;

| 1.5.2. | kurį R taške sudaro vertikalė ir liemens atskaitos linija; |
| --- | --- |

1.5.2.

kurį R taške sudaro vertikalė ir liemens atskaitos linija;

| 1.5.3. | kuris teoriškai atitinka tikrąjį sėdynės atlošo kampą. |
| --- | --- |

1.5.3.

kuris teoriškai atitinka tikrąjį sėdynės atlošo kampą.

2.   TAŠKO H IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO NUSTATYMAS

| 2.1. | Nustatomi transporto priemonės gamintojo nustatytos kiekvienos sėdimosios vietos taškas H ir tikrasis sėdynės atlošo kampas. Kai toje pačioje eilėje esančias sėdimąsias vietas galima laikyti panašiomis (daugiavietė neišardoma sėdynė, vienodos sėdynės ir t. t.), nustatomas tik vienas kiekvienos sėdynių eilės taškas H ir vienas tikrasis sėdynės atlošo kampas, 3 skirsnyje aprašytą manekeną pasodinus į tokią vietą, kuri laikoma tipine eilės vieta. Minėta vieta turi būti:






  2.1.1. | ant vairuotojo sėdynės, jei tai priekinė eilė; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Nustatomi transporto priemonės gamintojo nustatytos kiekvienos sėdimosios vietos taškas H ir tikrasis sėdynės atlošo kampas. Kai toje pačioje eilėje esančias sėdimąsias vietas galima laikyti panašiomis (daugiavietė neišardoma sėdynė, vienodos sėdynės ir t. t.), nustatomas tik vienas kiekvienos sėdynių eilės taškas H ir vienas tikrasis sėdynės atlošo kampas, 3 skirsnyje aprašytą manekeną pasodinus į tokią vietą, kuri laikoma tipine eilės vieta. Minėta vieta turi būti:

2.1.1.

ant vairuotojo sėdynės, jei tai priekinė eilė;

| 2.1.2. | ant kraštinės sėdynės, jei tai galinė(s) eilė(s). |
| --- | --- |

2.1.2.

ant kraštinės sėdynės, jei tai galinė(s) eilė(s).

| 2.2. | Nustatant H tašką ir tikrąjį sėdynės atlošo kampą, atitinkama sėdynė sureguliuojama taip, kad ji būtų įprastoje žemiausioje ir galinėje transporto priemonę vairuoti numatytoje arba toje naudojimo padėtyje, kurią yra nurodęs transporto priemonės gamintojas. Transporto priemonės sėdynės atlošas, jeigu jo polinkis reguliuojamas, turi būti užfiksuotas, kaip nustatyta gamintojo, arba, jei nėra techninių sąlygų, nustatomas tikrasis atlošo polinkio kampas, kurio reikšmė kuo artimesnė 25° nuo vertikalės. |
| --- | --- |

2.2.

Nustatant H tašką ir tikrąjį sėdynės atlošo kampą, atitinkama sėdynė sureguliuojama taip, kad ji būtų įprastoje žemiausioje ir galinėje transporto priemonę vairuoti numatytoje arba toje naudojimo padėtyje, kurią yra nurodęs transporto priemonės gamintojas. Transporto priemonės sėdynės atlošas, jeigu jo polinkis reguliuojamas, turi būti užfiksuotas, kaip nustatyta gamintojo, arba, jei nėra techninių sąlygų, nustatomas tikrasis atlošo polinkio kampas, kurio reikšmė kuo artimesnė 25° nuo vertikalės.

3.   MANEKENO APRAŠAS

| 3.1. | Taikomas trimatis manekenas, kurio masė ir forma atitinka vidutinio ūgio vyro masę ir formą. Toks manekenas pavaizduotas 1 ir 2 piešiniuose. |
| --- | --- |

3.1.

Taikomas trimatis manekenas, kurio masė ir forma atitinka vidutinio ūgio vyro masę ir formą. Toks manekenas pavaizduotas 1 ir 2 piešiniuose.

| 3.2. | Tas manekenas sudarytas iš:






  3.2.1. | dvejų sudėtinių dalių, viena imituoja nugarą, o kita – apatinę kūno dalį, kurios pritvirtintos prie ašies, atstojančios ašį, apie kurią lankstosi liemuo ir šlaunis. Pratęsus šią ašį iki manekeno krašto, nustatomas manekeno H taškas; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Tas manekenas sudarytas iš:

3.2.1.

dvejų sudėtinių dalių, viena imituoja nugarą, o kita – apatinę kūno dalį, kurios pritvirtintos prie ašies, atstojančios ašį, apie kurią lankstosi liemuo ir šlaunis. Pratęsus šią ašį iki manekeno krašto, nustatomas manekeno H taškas;

| 3.2.2. | dviejų sudėtinių dalių, imituojančių kojas ir lanksčiai sujungtų su sudėtine dalimi, imituojančia kūno apačią; taip pat |
| --- | --- |

3.2.2.

dviejų sudėtinių dalių, imituojančių kojas ir lanksčiai sujungtų su sudėtine dalimi, imituojančia kūno apačią; taip pat

| 3.2.3. | dviejų pėdas imituojančių sudėtinių dalių, kurios čiurnas atstojančiais lankstais sujungtos su kojomis; |
| --- | --- |

3.2.3.

dviejų pėdas imituojančių sudėtinių dalių, kurios čiurnas atstojančiais lankstais sujungtos su kojomis;

| 3.2.4. | be to, apatinę kūno dalį imituojanti sudėtinė dalis turi gulsčiuką, kad būtų galima patikrinti skersinį tos sudėtinės dalies posvyrį. |
| --- | --- |

3.2.4.

be to, apatinę kūno dalį imituojanti sudėtinė dalis turi gulsčiuką, kad būtų galima patikrinti skersinį tos sudėtinės dalies posvyrį.

| 3.3. | Kūno segmento svarmuo turi būti pritvirtintas tam tikruose atitinkamus svorio centrus atitinkančiuose taškuose taip, kad bendras manekeno svoris siektų apie 75,6 kg. Išsami informacija apie įvairius svarmenis pateikta šio priedo priedėlio 2 paveiksle. |
| --- | --- |

3.3.

Kūno segmento svarmuo turi būti pritvirtintas tam tikruose atitinkamus svorio centrus atitinkančiuose taškuose taip, kad bendras manekeno svoris siektų apie 75,6 kg. Išsami informacija apie įvairius svarmenis pateikta šio priedo priedėlio 2 paveiksle.

| 3.4. | Manekeno liemens atskaitos linija - tai tiesi linija, einanti per kojos bei dubens jungtį ir teorinę kaklo bei krūtinės ląstos jungtį (žr. šio priedo priedėlio 1 paveikslą). |
| --- | --- |

3.4.

Manekeno liemens atskaitos linija - tai tiesi linija, einanti per kojos bei dubens jungtį ir teorinę kaklo bei krūtinės ląstos jungtį (žr. šio priedo priedėlio 1 paveikslą).

4.   MANEKENO PARENGIMAS

Trimatis manekenas parengiamas taip:

| 4.1. | transporto priemonė pastatoma ant horizontalios plokštumos ir sėdynės sureguliuojamos taip, kaip nurodyta 2.2 punkte; |
| --- | --- |

4.1.

transporto priemonė pastatoma ant horizontalios plokštumos ir sėdynės sureguliuojamos taip, kaip nurodyta 2.2 punkte;

| 4.2. | Išbandytina sėdynė užklojama audiniu, kad manekeną būtų galima lengviau nustatyti; |
| --- | --- |

4.2.

Išbandytina sėdynė užklojama audiniu, kad manekeną būtų galima lengviau nustatyti;

| 4.3. | Manekenas pasodinamas ant atitinkamos sėdynės, jo sulenkimo ašis yra statmena transporto priemonės išilginei simetrijos plokštumai. |
| --- | --- |

4.3.

Manekenas pasodinamas ant atitinkamos sėdynės, jo sulenkimo ašis yra statmena transporto priemonės išilginei simetrijos plokštumai.

| 4.4. | Manekeno pėdos nustatomos taip:






  4.4.1. | priekinėse sėdynėse jo pėdos nustatomos taip, kad apatinės manekeno sudėtinės dalies skersiniam orientavimui patikrinti taikomas gulsčiukas būtų horizontalus; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Manekeno pėdos nustatomos taip:

4.4.1.

priekinėse sėdynėse jo pėdos nustatomos taip, kad apatinės manekeno sudėtinės dalies skersiniam orientavimui patikrinti taikomas gulsčiukas būtų horizontalus;

| 4.4.2. | Galinėse sėdynėse manekeno pėdos pagal galimybes nustatomos taip, kad jos liestų priekines sėdynes. Jeigu pirmiau minėtu būdu nustatytos pėdos remiasi į grindis, kurių lygis yra skirtingas, pėda, kuri pirmoji prisiliečia prie priekinės sėdynės, laikoma atskaitos tašku, o kita pėda nustatoma taip, kad apatinės manekeno sudėtinės dalies skersiniam orientavimui patikrinti taikomas gulsčiukas būtų horizontalus; |
| --- | --- |

4.4.2.

Galinėse sėdynėse manekeno pėdos pagal galimybes nustatomos taip, kad jos liestų priekines sėdynes. Jeigu pirmiau minėtu būdu nustatytos pėdos remiasi į grindis, kurių lygis yra skirtingas, pėda, kuri pirmoji prisiliečia prie priekinės sėdynės, laikoma atskaitos tašku, o kita pėda nustatoma taip, kad apatinės manekeno sudėtinės dalies skersiniam orientavimui patikrinti taikomas gulsčiukas būtų horizontalus;

| 4.4.3. | Jeigu nustatomas vidurinės sėdynės H taškas, kiekviena pėda statoma iš abiejų tunelio pusių; |
| --- | --- |

4.4.3.

Jeigu nustatomas vidurinės sėdynės H taškas, kiekviena pėda statoma iš abiejų tunelio pusių;

| 4.5. | Svarmenys pakabinami ant šlaunų, apatinės manekeno dalies skersinis gulsčiukas nustatomas horizontaliai ir svarmenys užkabinami ant apatinės manekeno dalies; |
| --- | --- |

4.5.

Svarmenys pakabinami ant šlaunų, apatinės manekeno dalies skersinis gulsčiukas nustatomas horizontaliai ir svarmenys užkabinami ant apatinės manekeno dalies;

| 4.6. | Manekenas už kelio strypo atitraukiamas nuo sėdynės atlošo ir manekeno nugara palenkiama į priekį. Manekenas vėl sodinamas ant transporto priemonės sėdynės, apatinę jo dalį stumiant atgal tol, kol ji atsiremia į sėdynės atlošą, ir manekeno nugara prispaudžiama prie sėdynės atlošo; |
| --- | --- |

4.6.

Manekenas už kelio strypo atitraukiamas nuo sėdynės atlošo ir manekeno nugara palenkiama į priekį. Manekenas vėl sodinamas ant transporto priemonės sėdynės, apatinę jo dalį stumiant atgal tol, kol ji atsiremia į sėdynės atlošą, ir manekeno nugara prispaudžiama prie sėdynės atlošo;

| 4.7. | Manekenas 2 kartus horizontaliai veikiamas 10 ± 1 daN apkrova. Apkrovos kryptis ir apkrovos veikimo vieta 2 paveiksle nurodytos juodos spalvos strėle. |
| --- | --- |

4.7.

Manekenas 2 kartus horizontaliai veikiamas 10 ± 1 daN apkrova. Apkrovos kryptis ir apkrovos veikimo vieta 2 paveiksle nurodytos juodos spalvos strėle.

| 4.8. | Prie dešiniojo ir kairiojo manekeno šono, o paskui prie jo liemens, prikabinami svarmenys. Skersinis manekeno gulsčiukas laikomas horizontalioje padėtyje; |
| --- | --- |

4.8.

Prie dešiniojo ir kairiojo manekeno šono, o paskui prie jo liemens, prikabinami svarmenys. Skersinis manekeno gulsčiukas laikomas horizontalioje padėtyje;

| 4.9. | Skersine kryptimi manekeną laikant horizontaliai, galinė jo dalis lenkiama į priekį tol, kol prie liemens prikabinti svarmenys atsiduria virš taško H, kad tarp galinės manekeno dalies ir sėdynės atlošo nebūtų jokios trinties; |
| --- | --- |

4.9.

Skersine kryptimi manekeną laikant horizontaliai, galinė jo dalis lenkiama į priekį tol, kol prie liemens prikabinti svarmenys atsiduria virš taško H, kad tarp galinės manekeno dalies ir sėdynės atlošo nebūtų jokios trinties;

| 4.10. | Galinė manekeno dalis atsargiai stumiama atgal tam, kad jo nustatymas būtų užbaigtas: Skersinis manekeno gulsčiukas turi būti horizontalioje padėtyje. Jeigu gulsčiukas nėra toje padėtyje, pirmiau aprašyta nustatymo tvarka pakartojama. |
| --- | --- |

4.10.

Galinė manekeno dalis atsargiai stumiama atgal tam, kad jo nustatymas būtų užbaigtas: Skersinis manekeno gulsčiukas turi būti horizontalioje padėtyje. Jeigu gulsčiukas nėra toje padėtyje, pirmiau aprašyta nustatymo tvarka pakartojama.

5.   REZULTATAI

| 5.1. | Kai manekenas nustatomas pagal 4 dalį, atitinkamos transporto priemonės sėdynės H taškas ir tikrasis sėdynės atlošo kampas – tai manekeno H taškas ir manekeno liemens atskaitos linijos polinkio kampas. |
| --- | --- |

5.1.

Kai manekenas nustatomas pagal 4 dalį, atitinkamos transporto priemonės sėdynės H taškas ir tikrasis sėdynės atlošo kampas – tai manekeno H taškas ir manekeno liemens atskaitos linijos polinkio kampas.

| 5.2. | Išmatuojamos H taško koordinatės, atsižvelgiant į tris plokštumas, kurios vienos su kitomis sudaro stačius kampus, ir tikrasis sėdynės atlošo kampas, kad juos būtų galima palyginti su transporto priemonės gamintojo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

5.2.

Išmatuojamos H taško koordinatės, atsižvelgiant į tris plokštumas, kurios vienos su kitomis sudaro stačius kampus, ir tikrasis sėdynės atlošo kampas, kad juos būtų galima palyginti su transporto priemonės gamintojo pateiktais duomenimis.

6.   SANTYKINĖS R IR H TAŠKŲ PADĖTIES BEI PROJEKTINIO IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPŲ SANTYKIO PATIKRA

| 6.1. | Pagal 5.2 punktą atliktų matavimų, kuriais nustatomas H taškas ir tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas, rezultatai palyginami su R taško koordinatėmis ir projektiniu sėdynės atlošo kampu, kuriuos yra nurodęs transporto priemonės gamintojas. |
| --- | --- |

6.1.

Pagal 5.2 punktą atliktų matavimų, kuriais nustatomas H taškas ir tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas, rezultatai palyginami su R taško koordinatėmis ir projektiniu sėdynės atlošo kampu, kuriuos yra nurodęs transporto priemonės gamintojas.

| 6.2. | Nagrinėjamos sėdimosios vietos santykinės taškų R ir H taškų padėtys ir projektinio liemens kampo bei tikrojo liemens kampo santykis turi būti laikomi patenkinamais, jei taško „H“ koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta taške „R“, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5°. |
| --- | --- |

6.2.

Nagrinėjamos sėdimosios vietos santykinės taškų R ir H taškų padėtys ir projektinio liemens kampo bei tikrojo liemens kampo santykis turi būti laikomi patenkinamais, jei taško „H“ koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta taške „R“, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5°.

| 6.2.1. | Jeigu tų sąlygų laikomasi, R taškas ir projektinis sėdynės atlošo kampas taikomi darant bandymus ir, jeigu reikia, manekenas sureguliuojamas taip, kad H taškas sutaptų su R tašku, o tikrasis sėdynės atlošo kampas – su projektiniu. |
| --- | --- |

6.2.1.

Jeigu tų sąlygų laikomasi, R taškas ir projektinis sėdynės atlošo kampas taikomi darant bandymus ir, jeigu reikia, manekenas sureguliuojamas taip, kad H taškas sutaptų su R tašku, o tikrasis sėdynės atlošo kampas – su projektiniu.

| 6.3. | Jeigu taško H koordinatės ir tikrasis sėdynės atlošo kampas neatitinka 6.2 punkto reikalavimų, taško H padėtis arba tikrasis sėdynės atlošo kampas nustatomas dar du kartus (iš viso - tris kartus). Jeigu du kartus iš tų trijų operacijų rezultatai atitinka reikalavimus, tada bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus. |
| --- | --- |

6.3.

Jeigu taško H koordinatės ir tikrasis sėdynės atlošo kampas neatitinka 6.2 punkto reikalavimų, taško H padėtis arba tikrasis sėdynės atlošo kampas nustatomas dar du kartus (iš viso - tris kartus). Jeigu du kartus iš tų trijų operacijų rezultatai atitinka reikalavimus, tada bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus.

| 6.4. | Jeigu bent 2 iš 3 bandymų rezultatai 6.2 punkto reikalavimų neatitinka, laikoma, kad bandymo rezultatai reikalavimų neatitinka. |
| --- | --- |

6.4.

Jeigu bent 2 iš 3 bandymų rezultatai 6.2 punkto reikalavimų neatitinka, laikoma, kad bandymo rezultatai reikalavimų neatitinka.

| 6.5. | Jeigu susiklosto 6.4 punkte nurodyta padėtis arba jeigu patikros atlikti negalima, nes transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos apie R taško vietą ar nenurodė projektinio sėdynės atlošo kampo, galima taikyti trijų bandymų rezultatų vidurkį ir jis laikomas taikytinu visais atvejais, kai šioje taisyklėje minimi R taškas arba projektinis sėdynės atlošo kampas. |
| --- | --- |

6.5.

Jeigu susiklosto 6.4 punkte nurodyta padėtis arba jeigu patikros atlikti negalima, nes transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos apie R taško vietą ar nenurodė projektinio sėdynės atlošo kampo, galima taikyti trijų bandymų rezultatų vidurkį ir jis laikomas taikytinu visais atvejais, kai šioje taisyklėje minimi R taškas arba projektinis sėdynės atlošo kampas.

Priedėlis

ERDVINIO MANEKENO SUDĖTINĖS DALYS

Image

MANEKENO MATMENYS IR MASĖ

Manekeno masė

| kg |
| --- |
| Nugarą ir sėdimąją dalį imituojančios sudedamosios dalys | 16,6 |
| Liemens svarmuo | 31,2 |
| Sėdimosios dalies svarmuo | 7,8 |
| Šlaunies svarmuo | 6,8 |
| Blauzdos svarmuo | 13,2 |
| Iš viso | 75,6 |

kg

Nugarą ir sėdimąją dalį imituojančios sudedamosios dalys

16,6

Liemens svarmuo

31,2

Sėdimosios dalies svarmuo

7,8

Šlaunies svarmuo

6,8

Blauzdos svarmuo

13,2

Iš viso

75,6

2   paveikslas

Image

---

4 PRIEDAS

IŠKYŠŲ IR ATSTUMŲ MATAVIMAS

1.   PRIE IŠORINIO PAVIRŠIAUS PRITVIRTINTOS DALIES IŠKYŠOS MATAVIMO METODAS

| 1.1. | Prie iškiliosios plokštės paviršiaus pritvirtintos dalies iškyšą galima išmatuoti tiesiogiai arba pagal atitinkamą pritvirtintos dalies brėžinio pjūvį. |
| --- | --- |

1.1.

Prie iškiliosios plokštės paviršiaus pritvirtintos dalies iškyšą galima išmatuoti tiesiogiai arba pagal atitinkamą pritvirtintos dalies brėžinio pjūvį.

| 1.2. | Jeigu prie plokštės, išskyrus iškiliąją plokštę, pritvirtintos dalies iškyšos atžvilgiu galima taikyti paprastą matavimą, jos matmenys nustatomi pagal didžiausią atstumo tarp plokštės atskaitos linijos ir 100 mm skersmens rutulio centro pokytį, kai rutulys pastoviai judinamas pastoviai liečiantis su ta dalimi. Tokio metodo taikymo pavyzdys nurodytas 1 paveiksle. |
| --- | --- |

1.2.

Jeigu prie plokštės, išskyrus iškiliąją plokštę, pritvirtintos dalies iškyšos atžvilgiu galima taikyti paprastą matavimą, jos matmenys nustatomi pagal didžiausią atstumo tarp plokštės atskaitos linijos ir 100 mm skersmens rutulio centro pokytį, kai rutulys pastoviai judinamas pastoviai liečiantis su ta dalimi. Tokio metodo taikymo pavyzdys nurodytas 1 paveiksle.

| 1.3. | Turėklų iškyša matuojama pagal ranktūrių tvirtinimo taškus kertančią plokštumą. Pavyzdys pateiktas 2 paveiksle. |
| --- | --- |

1.3.

Turėklų iškyša matuojama pagal ranktūrių tvirtinimo taškus kertančią plokštumą. Pavyzdys pateiktas 2 paveiksle.

2.   PRIEKINIO ŽIBINTO SKYDELIŲ IR ANTBRIAUNIŲ MATAVIMO METODAS

| 2.1. | Priekinio žibinto išorinio paviršiaus iškyša matuojama horizontalia kryptimi nuo 100 mm skersmens rutulio ir minėto paviršiaus lietimosi taško, kaip parodyta 3 paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.

Priekinio žibinto išorinio paviršiaus iškyša matuojama horizontalia kryptimi nuo 100 mm skersmens rutulio ir minėto paviršiaus lietimosi taško, kaip parodyta 3 paveiksle.

3.   ATSTUMO TARP GROTELIŲ DALIŲ NUSTATYMO METODAS

| 3.1. | Atstumas tarp grotelių dalių - tai atstumas tarp rutulio lietimosi taškus kertančių dviejų plokštumų, kurios statmenos lietimosi taškus jungiančiai linijai. To metodo taikymo pavyzdys nurodytas 4 ir 5 paveiksluose. |
| --- | --- |

3.1.

Atstumas tarp grotelių dalių - tai atstumas tarp rutulio lietimosi taškus kertančių dviejų plokštumų, kurios statmenos lietimosi taškus jungiančiai linijai. To metodo taikymo pavyzdys nurodytas 4 ir 5 paveiksluose.

1   paveikslas

Image

2   paveikslas

Image

3   paveikslas

Image

4 ir 5   paveikslai

Image

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/18

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT EEK statusą nurodančio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 80 — Suvienodintos didelių keleivinių transporto priemonių sėdynių ir tokių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų stiprumą, nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

01 serijos pakeitimų 3 papildymo. Įsigaliojimo data: 2007 m. birželio 18 d.

01 serijos pakeitimų 1 klaidų ištaisymo. Įsigaliojimo data: 2008 m. lapkričio 12 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sėdynių reikalavimai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonių tipo sėdynių tvirtinimo įtaisų reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonių tipo sėdynių montuotės reikalavimai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sėdynės tipo ir (arba) transporto priemonių tipo pakeitimas ir tipo išplėtimo patvirtinimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Laikinosios nuostatos |
| --- | --- |

12.

| 13. | Patvirtinimo bandymus atliekančių technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

13.

| 1 priedėlis. – | 5 punkto reikalavimus atitinkančių sėdynių ir (arba) 6.1.2 punkto reikalavimus atitinkančių tvirtinimo įtaisų bandymų tvarka |
| --- | --- |

1 priedėlis. –

| 2 priedėlis. – | Transporto priemonės tvirtinimo įtaisų bandymų tvarka pagal 6.1.1 punktą |
| --- | --- |

2 priedėlis. –

| 3 priedėlis. – | Būtini matavimai |
| --- | --- |

3 priedėlis. –

| 4 priedėlis. – | Priimtinumo kriterijų nustatymas |
| --- | --- |

4 priedėlis. –

| 5 priedėlis. – | Statinio bandymo reikalavimai ir tvarka |
| --- | --- |

5 priedėlis. –

| 6 priedėlis. – | Sėdynių atlošų galinės dalies energijos sugerties charakteristikos |
| --- | --- |

6 priedėlis. –

PRIEDAI

| 1 priedas. – | Pranešimas dėl sėdynių tipo (–ų), atsižvelgiant į jų stiprumą, patvirtinimo, išplėtimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 80 |
| --- | --- |

1 priedas. –

| 2 priedas. – | Pranešimas dėl transporto priemonių tipo, atsižvelgiant į sėdynių tvirtinimo įtaisų stiprumą, patvirtinimo, išplėtimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 80 |
| --- | --- |

2 priedas. –

| 3 priedas. – | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

3 priedas. –

| 4 priedas. – | Variklinių transporto priemonių sėdimųjų vietų taško H ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka |
| --- | --- |

4 priedas. –

1.   TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Ši taisyklė taikoma:






  a) | M2 ir M3 kategorijų II, III ir B (1) klasių transporto priemonių keleivių sėdynėms, skirtoms montuoti atsukus į priekį; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ši taisyklė taikoma:

a)

M2 ir M3 kategorijų II, III ir B (1) klasių transporto priemonių keleivių sėdynėms, skirtoms montuoti atsukus į priekį;

| b) | M2 ir M3 kategorijų II, III ir B (1) klasių transporto priemonėms, atsižvelgiant į jų keleivių sėdynių tvirtinimo įtaisus ir sėdynių montuotę. |
| --- | --- |

b)

M2 ir M3 kategorijų II, III ir B (1) klasių transporto priemonėms, atsižvelgiant į jų keleivių sėdynių tvirtinimo įtaisus ir sėdynių montuotę.

| 1.2. | Gamintojo prašymu M2
   (1) kategorijos transporto priemonės, patvirtintos pagal Taisyklę Nr. 17, laikomos atitinkančiomis šios taisyklės reikalavimus. |
| --- | --- |

1.2.

Gamintojo prašymu M2
   (1) kategorijos transporto priemonės, patvirtintos pagal Taisyklę Nr. 17, laikomos atitinkančiomis šios taisyklės reikalavimus.

| 1.3. | Pagal šią taisyklę patvirtinamos tos transporto priemonės, kurių sėdynėms taikoma Taisyklės Nr. 14 7.4 punkte numatyta išlyga. |
| --- | --- |

1.3.

Pagal šią taisyklę patvirtinamos tos transporto priemonės, kurių sėdynėms taikoma Taisyklės Nr. 14 7.4 punkte numatyta išlyga.

2.   APIBRĖŽTYS

| 2.1. | Sėdynės patvirtinimas – sėdynės, kaip sudedamosios dalies, tipo patvirtinimas pagal į priekį atsuktų sėdynių keleivių apsaugą, atsižvelgiant į jų stiprumą ir atlošų konstrukciją. |
| --- | --- |

2.1.

Sėdynės patvirtinimas – sėdynės, kaip sudedamosios dalies, tipo patvirtinimas pagal į priekį atsuktų sėdynių keleivių apsaugą, atsižvelgiant į jų stiprumą ir atlošų konstrukciją.

| 2.2. | Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukcijos, prie kurios tvirtinamos sėdynės, stiprumą ir į sėdynių montuotę. |
| --- | --- |

2.2.

Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukcijos, prie kurios tvirtinamos sėdynės, stiprumą ir į sėdynių montuotę.

| 2.3. | Sėdynės tipas – sėdynės, kurios iš esmės nesiskiria tokiomis savybėmis, galinčiomis turėti įtakos jų stiprumui ir pavojingumui:






  2.3.1. | apkrovą laikančių dalių konstrukcija, forma, matmenimis ir medžiagomis; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Sėdynės tipas – sėdynės, kurios iš esmės nesiskiria tokiomis savybėmis, galinčiomis turėti įtakos jų stiprumui ir pavojingumui:

2.3.1.

apkrovą laikančių dalių konstrukcija, forma, matmenimis ir medžiagomis;

| 2.3.2. | sėdynės atlošo ir fiksavimo sistemos tipu ir matmenimis; |
| --- | --- |

2.3.2.

sėdynės atlošo ir fiksavimo sistemos tipu ir matmenimis;

| 2.3.3. | tvirtinimo įtaisų ir atramų (pvz., kojoms) matmenimis, konstrukcija ir medžiagomis. |
| --- | --- |

2.3.3.

tvirtinimo įtaisų ir atramų (pvz., kojoms) matmenimis, konstrukcija ir medžiagomis.

| 2.4. | „Transporto priemonių tipas“ – transporto priemonės, kurios iš esmės nesiskiria tokiais aspektais:






  2.4.1. | su šia taisykle susijusiais konstrukcijos elementais; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„Transporto priemonių tipas“ – transporto priemonės, kurios iš esmės nesiskiria tokiais aspektais:

2.4.1.

su šia taisykle susijusiais konstrukcijos elementais;

| 2.4.2. | jose įmontuotų sėdynių, turinčių tipo patvirtinimą, tipu ar tipais. |
| --- | --- |

2.4.2.

jose įmontuotų sėdynių, turinčių tipo patvirtinimą, tipu ar tipais.

| 2.5. | Sėdynė – konstrukcija, kuri gali būti pritvirtinta prie transporto priemonės konstrukcijos, kartu su jos apdaila ir tvirtinimo elementais, skirta naudoti transporto priemonėje vienam ar daugiau suaugusiųjų sėdėti. |
| --- | --- |

2.5.

Sėdynė – konstrukcija, kuri gali būti pritvirtinta prie transporto priemonės konstrukcijos, kartu su jos apdaila ir tvirtinimo elementais, skirta naudoti transporto priemonėje vienam ar daugiau suaugusiųjų sėdėti.

| 2.6. | Atskira sėdynė – sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota vienam keleiviui sėdėti. |
| --- | --- |

2.6.

Atskira sėdynė – sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota vienam keleiviui sėdėti.

| 2.7. | Dviguba sėdynė – sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota dviem keleiviams vienas šalia kito sėdėti; dvi greta viena kitos esančios tarpusavyje nesusijusios sėdynės laikomos dviem atskiromis sėdynėmis. |
| --- | --- |

2.7.

Dviguba sėdynė – sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota dviem keleiviams vienas šalia kito sėdėti; dvi greta viena kitos esančios tarpusavyje nesusijusios sėdynės laikomos dviem atskiromis sėdynėmis.

| 2.8. | Sėdynių eilė – sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota trims ar daugiau keleivių vienas šalia kito sėdėti; keletas greta viena kitos esančių atskirų arba dvigubų sėdynių nelaikomos sėdynių eile.sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota trims ar daugiau keleivių vienas šalia kito sėdėti; keletas greta viena kitos esančių atskirų arba dvigubų sėdynių nelaikomos sėdynių eile. |
| --- | --- |

2.8.

Sėdynių eilė – sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota trims ar daugiau keleivių vienas šalia kito sėdėti; keletas greta viena kitos esančių atskirų arba dvigubų sėdynių nelaikomos sėdynių eile.sėdynė, suprojektuota ir sukonstruota trims ar daugiau keleivių vienas šalia kito sėdėti; keletas greta viena kitos esančių atskirų arba dvigubų sėdynių nelaikomos sėdynių eile.

| 2.9. | Sėdynės pagalvėlė – beveik horizontali sėdynės dalis, skirta sėdinčiam keleiviui laikyti. |
| --- | --- |

2.9.

Sėdynės pagalvėlė – beveik horizontali sėdynės dalis, skirta sėdinčiam keleiviui laikyti.

| 2.10. | Sėdynės atlošas – beveik vertikali sėdynės dalis, skirta sėdinčio keleivio nugarai, pečiams ir galbūt galvai atremti. |
| --- | --- |

2.10.

Sėdynės atlošas – beveik vertikali sėdynės dalis, skirta sėdinčio keleivio nugarai, pečiams ir galbūt galvai atremti.

| 2.11. | Reguliavimo sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę ar jos dalis galima nustatyti į joje sėdinčiam asmeniui tinkamą padėtį. |
| --- | --- |

2.11.

Reguliavimo sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę ar jos dalis galima nustatyti į joje sėdinčiam asmeniui tinkamą padėtį.

| 2.12. | Slankiojimo sistema – įtaisas, kuriuo gali būti pakeistas sėdynės ar vienos iš jos dalių nustatymo kampas arba jos paslinktos skersai arba išilgai be fiksuotų tarpinių padėčių, kad keleiviams būtų lengviau atsisėsti. |
| --- | --- |

2.12.

Slankiojimo sistema – įtaisas, kuriuo gali būti pakeistas sėdynės ar vienos iš jos dalių nustatymo kampas arba jos paslinktos skersai arba išilgai be fiksuotų tarpinių padėčių, kad keleiviams būtų lengviau atsisėsti.

| 2.13. | Fiksavimo sistema – įtaisas, užtikrinantis, kad sėdynė ir jos dalys išliktų naudojimo padėtyje. |
| --- | --- |

2.13.

Fiksavimo sistema – įtaisas, užtikrinantis, kad sėdynė ir jos dalys išliktų naudojimo padėtyje.

| 2.14. | Tvirtinimo įtaisas – transporto priemonės grindų ar kėbulo dalis, prie kurios gali būti tvirtinama sėdynė. |
| --- | --- |

2.14.

Tvirtinimo įtaisas – transporto priemonės grindų ar kėbulo dalis, prie kurios gali būti tvirtinama sėdynė.

| 2.15. | Tvirtinimo elementai – varžtai ar kitos dalys, naudojamos sėdynei transporto priemonėje pritvirtinti. |
| --- | --- |

2.15.

Tvirtinimo elementai – varžtai ar kitos dalys, naudojamos sėdynei transporto priemonėje pritvirtinti.

| 2.16. | Vežimėlis – bandymo įrenginys, pagamintas ir naudojamas susidūrimo priekiais avarijoms keliuose dinaminiu būdu imituoti. |
| --- | --- |

2.16.

Vežimėlis – bandymo įrenginys, pagamintas ir naudojamas susidūrimo priekiais avarijoms keliuose dinaminiu būdu imituoti.

| 2.17. | Pagalbinė sėdynė – manekenui skirta sėdynė, sumontuota ant vežimėlio už bandomosios sėdynės. Ši sėdynė turi atitikti transporto priemonėje už bandomosios sėdynės esančią sėdynę. |
| --- | --- |

2.17.

Pagalbinė sėdynė – manekenui skirta sėdynė, sumontuota ant vežimėlio už bandomosios sėdynės. Ši sėdynė turi atitikti transporto priemonėje už bandomosios sėdynės esančią sėdynę.

| 2.18. | Atskaitos plokštuma – per manekeno kulnų sąlyčio taškus einanti plokštuma, naudojama variklinių transporto priemonių sėdimųjų vietų taškui H ir tikrajam liemens kampui nustatyti pagal 4 priedo nurodymus. |
| --- | --- |

2.18.

Atskaitos plokštuma – per manekeno kulnų sąlyčio taškus einanti plokštuma, naudojama variklinių transporto priemonių sėdimųjų vietų taškui H ir tikrajam liemens kampui nustatyti pagal 4 priedo nurodymus.

| 2.19. | Atskaitos aukštis – sėdynės viršaus aukštis virš atskaitos plokštumos. |
| --- | --- |

2.19.

Atskaitos aukštis – sėdynės viršaus aukštis virš atskaitos plokštumos.

| 2.20. | Manekenas – HYBRID II arba HYBRID III (2) reikalavimus atitinkantis manekenas. |
| --- | --- |

2.20.

Manekenas – HYBRID II arba HYBRID III (2) reikalavimus atitinkantis manekenas.

| 2.21. | Atskaitos sritis – erdvė tarp dviejų vertikalių išilginių plokštumų, esančių 400 mm atstumu viena nuo kitos, simetriškai taško H atžvilgiu, apibrėžta sukant taisyklės Nr. 21 1 priede aprašytą galvos formos įtaisą iš vertikalios padėties į horizontalią. Įtaisas pastatomas tame priede aprašytoje padėtyje ir nustatomas didžiausiu 840 mm ilgiu ir mažiausiu 736 mm ilgiu minėtai erdvei apriboti. |
| --- | --- |

2.21.

Atskaitos sritis – erdvė tarp dviejų vertikalių išilginių plokštumų, esančių 400 mm atstumu viena nuo kitos, simetriškai taško H atžvilgiu, apibrėžta sukant taisyklės Nr. 21 1 priede aprašytą galvos formos įtaisą iš vertikalios padėties į horizontalią. Įtaisas pastatomas tame priede aprašytoje padėtyje ir nustatomas didžiausiu 840 mm ilgiu ir mažiausiu 736 mm ilgiu minėtai erdvei apriboti.

| 2.22. | „Trijose vietose tvirtinamais diržais“ šioje taisyklėje laikomi ir daugiau kaip trijose vietose tvirtinami diržai. |
| --- | --- |

2.22.

„Trijose vietose tvirtinamais diržais“ šioje taisyklėje laikomi ir daugiau kaip trijose vietose tvirtinami diržai.

| 2.23. | Tarpas tarp sėdynių – horizontalus atstumas tarp dviejų viena už kitos esančių į tą pačią pusę atsuktų sėdynių, išmatuotas 620 mm aukštyje virš grindų nuo vienos sėdynės atlošo priekio iki už jos esančios sėdynės atlošo galo. |
| --- | --- |

2.23.

Tarpas tarp sėdynių – horizontalus atstumas tarp dviejų viena už kitos esančių į tą pačią pusę atsuktų sėdynių, išmatuotas 620 mm aukštyje virš grindų nuo vienos sėdynės atlošo priekio iki už jos esančios sėdynės atlošo galo.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Sėdynės patvirtinimo paraišką teikia sėdynės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

3.1.

Sėdynės patvirtinimo paraišką teikia sėdynės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

| 3.2. | Transporto priemonės patvirtinimo paraišką teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

3.2.

Transporto priemonės patvirtinimo paraišką teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

| 3.3. | Sėdynės arba transporto priemonės patvirtinimo paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:






  3.3.1. | Sėdynei patvirtinti:






  3.3.1.1. | išsamus sėdynės, jos tvirtinimo elementų ir reguliavimo, slankiojimo ir fiksavimo sistemų aprašas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Sėdynės arba transporto priemonės patvirtinimo paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

3.3.1.

Sėdynei patvirtinti:

3.3.1.1.

išsamus sėdynės, jos tvirtinimo elementų ir reguliavimo, slankiojimo ir fiksavimo sistemų aprašas;

| 3.3.1.2. | tinkamo mastelio ir pakankamo detalumo sėdynės, jos tvirtinimo elementų ir reguliavimo, slankiojimo ir fiksavimo sistemų brėžiniai; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

tinkamo mastelio ir pakankamo detalumo sėdynės, jos tvirtinimo elementų ir reguliavimo, slankiojimo ir fiksavimo sistemų brėžiniai;

| 3.3.2. | Transporto priemonei patvirtinti:






  3.3.2.1. | išsamus kaip tvirtinimo įtaisai naudojamų transporto priemonės dalių aprašas; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Transporto priemonei patvirtinti:

3.3.2.1.

išsamus kaip tvirtinimo įtaisai naudojamų transporto priemonės dalių aprašas;

| 3.3.2.2. | tinkamo mastelio ir pakankamo detalumo kaip tvirtinimo įtaisai naudojamų transporto priemonės dalių brėžiniai. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

tinkamo mastelio ir pakankamo detalumo kaip tvirtinimo įtaisai naudojamų transporto priemonės dalių brėžiniai.

| 3.4. | Už patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai turi būti pateikta:






  3.4.1. | jei patvirtinimo prašoma sėdynei – dvi tvirtinamą tipą atitinkančios sėdynės; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Už patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai turi būti pateikta:

3.4.1.

jei patvirtinimo prašoma sėdynei – dvi tvirtinamą tipą atitinkančios sėdynės;

| 3.4.2 | jei patvirtinimo prašoma transporto priemonei – jos konstrukcijos dalis. |
| --- | --- |

3.4.2

jei patvirtinimo prašoma transporto priemonei – jos konstrukcijos dalis.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Sėdynių tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateikta sėdynė atitinka atitinkamus 5 dalyje pateiktus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.1.

Sėdynių tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateikta sėdynė atitinka atitinkamus 5 dalyje pateiktus reikalavimus.

| 4.2. | Transporto priemonių tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateikta transporto priemonė atitinka atitinkamus 6 ir 7 dalyse pateiktus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.2.

Transporto priemonių tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateikta transporto priemonė atitinka atitinkamus 6 ir 7 dalyse pateiktus reikalavimus.

| 4.3. | Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu – 01, atitinkantys taisyklės 01 serijos pakeitimus) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati Susitariančioji Šalis negali suteikti to paties numerio jokiam kitam sėdynių arba transporto priemonių tipui. |
| --- | --- |

4.3.

Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu – 01, atitinkantys taisyklės 01 serijos pakeitimus) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati Susitariančioji Šalis negali suteikti to paties numerio jokiam kitam sėdynių arba transporto priemonių tipui.

| 4.4. | Atitinkamą šios taisyklės 1 priede ir (arba) 2 priede pateikto blanko pavyzdį atitinkantis pranešimas apie sėdynių tipo ir (arba) transporto priemonių tipo patvirtinimą, tipo išplėtimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims. |
| --- | --- |

4.4.

Atitinkamą šios taisyklės 1 priede ir (arba) 2 priede pateikto blanko pavyzdį atitinkantis pranešimas apie sėdynių tipo ir (arba) transporto priemonių tipo patvirtinimą, tipo išplėtimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims.

| 4.5. | Patvirtinimo blanke nurodytoje lengvai pasiekiamoje kiekvienos sėdynės arba transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal šią taisyklę, vietoje pritvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš:






  4.5.1. | apskritimo aplink E raidę, po kurios nurodomas tipo patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Patvirtinimo blanke nurodytoje lengvai pasiekiamoje kiekvienos sėdynės arba transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal šią taisyklę, vietoje pritvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš:

4.5.1.

apskritimo aplink E raidę, po kurios nurodomas tipo patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (3);

| 4.5.2. | šios taisyklės numerio, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir 4.5.1 punkte nurodytas patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.5.2.

šios taisyklės numerio, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir 4.5.1 punkte nurodytas patvirtinimo numeris.

| 4.6. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.6.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas turi būti pritvirtintas ant sėdynės ar sėdynių arba gamintojo pritvirtintoje transporto priemonės duomenų plokštelėje arba greta jos. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas turi būti pritvirtintas ant sėdynės ar sėdynių arba gamintojo pritvirtintoje transporto priemonės duomenų plokštelėje arba greta jos.

| 4.8. | 3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

4.8.

3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

5.   SĖDYNIŲ REIKALAVIMAI

| 5.1. | Kiekvieno tipo sėdynės išbandomos pagal 1 priedėlio (dinaminio bandymo) arba, gamintojo reikalavimu, pagal 5 ir 6 priedėlių (statinio bandymo) reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.

Kiekvieno tipo sėdynės išbandomos pagal 1 priedėlio (dinaminio bandymo) arba, gamintojo reikalavimu, pagal 5 ir 6 priedėlių (statinio bandymo) reikalavimus.

| 5.2. | Sėdynės bandymai, kurių rezultatai atitinka reikalavimus, turi būti įrašyti į pranešimo dėl sėdynės tipo patvirtinimo blanką, atitinkantį 1 priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

5.2.

Sėdynės bandymai, kurių rezultatai atitinka reikalavimus, turi būti įrašyti į pranešimo dėl sėdynės tipo patvirtinimo blanką, atitinkantį 1 priede pateiktą pavyzdį.

| 5.3. | Visose įrengtose reguliavimo ir slankiojimo sistemose turi būti automatiškai veikianti fiksavimo sistema. |
| --- | --- |

5.3.

Visose įrengtose reguliavimo ir slankiojimo sistemose turi būti automatiškai veikianti fiksavimo sistema.

| 5.4. | Reguliavimo ir fiksavimo sistemos po bandymo neprivalo būti visiškai tinkamos naudoti. |
| --- | --- |

5.4.

Reguliavimo ir fiksavimo sistemos po bandymo neprivalo būti visiškai tinkamos naudoti.

6.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO SĖDYNIŲ TVIRTINIMO ĮTAISŲ REIKALAVIMAI

| 6.1. | Transporto priemonės sėdynių tvirtinimo įtaisai turi gebėti išlaikyti:






  6.1.1. | 2 priedėlyje aprašytą bandymą, arba |
| --- | --- | --- |

6.1.

Transporto priemonės sėdynių tvirtinimo įtaisai turi gebėti išlaikyti:

6.1.1.

2 priedėlyje aprašytą bandymą, arba

| 6.1.2. | jei sėdynė sumontuota ant bandomos transporto priemonės konstrukcijos dalies – 1 priedėlyje nurodytus bandymus. Sėdynė neprivalo būti patvirtinta, jei ji atitinka pirmiau minėto priedėlio 3.2.1 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

6.1.2.

jei sėdynė sumontuota ant bandomos transporto priemonės konstrukcijos dalies – 1 priedėlyje nurodytus bandymus. Sėdynė neprivalo būti patvirtinta, jei ji atitinka pirmiau minėto priedėlio 3.2.1 punkto reikalavimus.

| 6.2. | Jei nustatyta jėga išlaikoma nustatytą laikotarpį, leistina tvirtinimo įtaiso ar srities apie jį liekamoji deformacija, įskaitant sulūžimą. |
| --- | --- |

6.2.

Jei nustatyta jėga išlaikoma nustatytą laikotarpį, leistina tvirtinimo įtaiso ar srities apie jį liekamoji deformacija, įskaitant sulūžimą.

| 6.3. | Jei transporto priemonėje yra daugiau kaip vienos rūšies tvirtinimo įtaisų, transporto priemonės patvirtinimui gauti turi būti išbandyti visi jų variantai. |
| --- | --- |

6.3.

Jei transporto priemonėje yra daugiau kaip vienos rūšies tvirtinimo įtaisų, transporto priemonės patvirtinimui gauti turi būti išbandyti visi jų variantai.

| 6.4. | Vieną bandymą galima naudoti iškart ir sėdynei, ir transporto priemonei patvirtinti. |
| --- | --- |

6.4.

Vieną bandymą galima naudoti iškart ir sėdynei, ir transporto priemonei patvirtinti.

| 6.5. | M3 kategorijos transporto priemonių sėdynių tvirtinimo įtaisai laikomi atitinkančiais 6.1 ir 6.2 punktų reikalavimus, jei atitinkamų sėdimųjų vietų saugos diržų tvirtinimo įtaisai yra įmontuoti tiesiai į įrengtinas sėdynes ir atitinka Taisyklės Nr. 14 reikalavimus prireikus taikant 7.4 punkte nurodytą išlygą. |
| --- | --- |

6.5.

M3 kategorijos transporto priemonių sėdynių tvirtinimo įtaisai laikomi atitinkančiais 6.1 ir 6.2 punktų reikalavimus, jei atitinkamų sėdimųjų vietų saugos diržų tvirtinimo įtaisai yra įmontuoti tiesiai į įrengtinas sėdynes ir atitinka Taisyklės Nr. 14 reikalavimus prireikus taikant 7.4 punkte nurodytą išlygą.

7.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO SĖDYNIŲ ĮRENGIMO REIKALAVIMAI

| 7.1. | Visos į priekį atsuktos sėdynės patvirtinamos pagal šios taisyklės 5 dalies reikalavimus ir turi atitikti tokius reikalavimus:






  7.1.1. | sėdynės atskaitos aukštis turi būti ne mažesnis kaip 1 m, ir |
| --- | --- | --- |

7.1.

Visos į priekį atsuktos sėdynės patvirtinamos pagal šios taisyklės 5 dalies reikalavimus ir turi atitikti tokius reikalavimus:

7.1.1.

sėdynės atskaitos aukštis turi būti ne mažesnis kaip 1 m, ir

| 7.1.2. | iškart už jos esančios sėdynės taškas H turi būti mažiau kaip 72 mm aukščiau už vertinamosios sėdynės tašką H arba, jei už jos esanti sėdynė yra daugiau kaip 72 mm aukščiau, sėdynė turi būti išbandyta ir patvirtinta, kad ją galima įrengti tokioje padėtyje. |
| --- | --- |

7.1.2.

iškart už jos esančios sėdynės taškas H turi būti mažiau kaip 72 mm aukščiau už vertinamosios sėdynės tašką H arba, jei už jos esanti sėdynė yra daugiau kaip 72 mm aukščiau, sėdynė turi būti išbandyta ir patvirtinta, kad ją galima įrengti tokioje padėtyje.

| 7.2. | Tvirtinant pagal 1 priedėlį taikomi 1-as ir 2-as bandymai, išskyrus šiuos atvejus:






  7.2.1. | 1-as bandymas netaikomas, kai į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti neprisisegęs saugos diržo keleivis (t. y. iškart už bandomosios sėdynės nėra į priekį atsuktos sėdynės). |
| --- | --- | --- |

7.2.

Tvirtinant pagal 1 priedėlį taikomi 1-as ir 2-as bandymai, išskyrus šiuos atvejus:

7.2.1.

1-as bandymas netaikomas, kai į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti neprisisegęs saugos diržo keleivis (t. y. iškart už bandomosios sėdynės nėra į priekį atsuktos sėdynės).

| 7.2.2. | 2-as bandymas netaikomas:






  7.2.2.1. | jei į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti prisisegęs saugos diržu keleivis; arba |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

2-as bandymas netaikomas:

7.2.2.1.

jei į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti prisisegęs saugos diržu keleivis; arba

| 7.2.2.2. | jei už bandomosios sėdynės esančioje sėdynėje trijose vietose tvirtinamas diržas su tvirtinimo įtaisais, kurie visiškai atitinka Taisyklę Nr. 14 (be išlygų), arba |
| --- | --- |

7.2.2.2.

jei už bandomosios sėdynės esančioje sėdynėje trijose vietose tvirtinamas diržas su tvirtinimo įtaisais, kurie visiškai atitinka Taisyklę Nr. 14 (be išlygų), arba

| 7.2.2.3. | jei sėdynė atitinka šios taisyklės 6 priedėlio reikalavimus. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

jei sėdynė atitinka šios taisyklės 6 priedėlio reikalavimus.

| 7.3. | Tvirtinant pagal 5 ir 6 priedėlius taikomi visi bandymai, išskyrus šiuos atvejus:






  7.3.1. | 5 priedėlio bandymas netaikomas, kai į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti neprisisegęs saugos diržu keleivis (t. y. iškart už bandomosios sėdynės nėra į priekį atsuktos sėdynės). |
| --- | --- | --- |

7.3.

Tvirtinant pagal 5 ir 6 priedėlius taikomi visi bandymai, išskyrus šiuos atvejus:

7.3.1.

5 priedėlio bandymas netaikomas, kai į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti neprisisegęs saugos diržu keleivis (t. y. iškart už bandomosios sėdynės nėra į priekį atsuktos sėdynės).

| 7.3.2. | 6 priedėlio bandymas netaikomas:






  7.3.2.1. | jei į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti prisisegęs saugos diržu keleivis, arba |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

6 priedėlio bandymas netaikomas:

7.3.2.1.

jei į sėdynės galinę dalį negali atsitrenkti prisisegęs saugos diržu keleivis, arba

| 7.3.2.2. | jei už bandomosios sėdynės esančioje sėdynėje trijose vietose tvirtinamas diržas su tvirtinimo įtaisais, kurie visiškai atitinka Taisyklę Nr. 14 (be išlygų). |
| --- | --- |

7.3.2.2.

jei už bandomosios sėdynės esančioje sėdynėje trijose vietose tvirtinamas diržas su tvirtinimo įtaisais, kurie visiškai atitinka Taisyklę Nr. 14 (be išlygų).

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2); jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

| 8.1. | Pagal šią taisyklę patvirtintos sėdynės ir (arba) transporto priemonės turi būti pagamintos taip, kad įvykdžius 5, 6 ir 7 dalyse nustatytus reikalavimus atitiktų patvirtintą tipą. |
| --- | --- |

8.1.

Pagal šią taisyklę patvirtintos sėdynės ir (arba) transporto priemonės turi būti pagamintos taip, kad įvykdžius 5, 6 ir 7 dalyse nustatytus reikalavimus atitiktų patvirtintą tipą.

| 8.2. | Siekiant patikrinti, ar laikomasi 8.1 punkte nustatytų reikalavimų, atliekama tinkama gamybos kontrolė. Šiuo atveju tinkama kontrolė reiškia gaminio matmenų tikrinimą ir veiksmingos gaminių kokybės kontrolės tvarką. |
| --- | --- |

8.2.

Siekiant patikrinti, ar laikomasi 8.1 punkte nustatytų reikalavimų, atliekama tinkama gamybos kontrolė. Šiuo atveju tinkama kontrolė reiškia gaminio matmenų tikrinimą ir veiksmingos gaminių kokybės kontrolės tvarką.

| 8.3. | Tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekviename gamybos padalinyje taikomą atitikties kontrolės metodiką ir atlikti su bandiniais bet kokius iš suteikiant patvirtinimą atliktų bandymų, kurie laikomi būtinais. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per metus. |
| --- | --- |

8.3.

Tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekviename gamybos padalinyje taikomą atitikties kontrolės metodiką ir atlikti su bandiniais bet kokius iš suteikiant patvirtinimą atliktų bandymų, kurie laikomi būtinais. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per metus.

9.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 9.1. | Pagal šią taisyklę suteiktas sėdynių ir (arba) transporto priemonių tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma pirmiau nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

9.1.

Pagal šią taisyklę suteiktas sėdynių ir (arba) transporto priemonių tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma pirmiau nurodytų reikalavimų.

| 9.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, apie tai ji nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims naudodama šios taisyklės 1 ir (arba) 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

9.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, apie tai ji nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims naudodama šios taisyklės 1 ir (arba) 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

10.   SĖDYNĖS TIPO IR (ARBA) TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO PAKEITIMAS IR TIPO IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

| 10.1. | Apie kiekvieną sėdynių ir (arba) transporto priemonių tipo pakeitimą pranešama sėdynių ir (arba) transporto priemonių tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:






  10.1.1. | laikyti, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju sėdynė ir (arba) transporto priemonė atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- | --- |

10.1.

Apie kiekvieną sėdynių ir (arba) transporto priemonių tipo pakeitimą pranešama sėdynių ir (arba) transporto priemonių tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

10.1.1.

laikyti, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju sėdynė ir (arba) transporto priemonė atitinka reikalavimus, arba

| 10.1.2. | reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

10.1.2.

reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

| 10.2. | Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.4 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims. |
| --- | --- |

10.2.

Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.4 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

| 10.3. | Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam išplėtimo patvirtinimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 ir (arba) 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

10.3.

Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam išplėtimo patvirtinimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 ir (arba) 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

11.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudodama šios taisyklės 1 ir (arba) 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

12.   LAIKINOSIOS NUOSTATOS

| 12.1. | Nuo oficialios 10 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis negali atsisakyti suteikti EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę su 10 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

12.1.

Nuo oficialios 10 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis negali atsisakyti suteikti EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę su 10 serijos pakeitimais.

| 12.2. | Nuo 1999 m. spalio 1 d. M2 kategorijos transporto priemonėms, kurių didžiausioji masė neviršija 3 500 kg, o nuo šešiasdešimtosios dienos po 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo – M3 kategorijos transporto priemonėms, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys suteikia EEK patvirtinimus tik tuomet, jei laikomasi šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimų. |
| --- | --- |

12.2.

Nuo 1999 m. spalio 1 d. M2 kategorijos transporto priemonėms, kurių didžiausioji masė neviršija 3 500 kg, o nuo šešiasdešimtosios dienos po 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo – M3 kategorijos transporto priemonėms, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys suteikia EEK patvirtinimus tik tuomet, jei laikomasi šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimų.

| 12.3. | Nuo 2001 m. spalio 1 d. M2 kategorijos transporto priemonėms, kurių didžiausioji masė neviršija 3 500 kg, o nuo 1999 m. spalio 1 d. – M3 kategorijos transporto priemonėms šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, kurie buvo suteikti ne pagal šios taisyklės pakeitimų serijos Nr. 01 reikalavimus. |
| --- | --- |

12.3.

Nuo 2001 m. spalio 1 d. M2 kategorijos transporto priemonėms, kurių didžiausioji masė neviršija 3 500 kg, o nuo 1999 m. spalio 1 d. – M3 kategorijos transporto priemonėms šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, kurie buvo suteikti ne pagal šios taisyklės pakeitimų serijos Nr. 01 reikalavimus.

13.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių, kurie išduoda patvirtinimo liudijimus ir kuriems turi būti nusiųsti kitose šalyse išduoti patvirtinimo suteikimo, tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pranešimų blankai, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 4 pataisa).

(2)  HYBRID II ir HYBRID II modelių techninius reikalavimus, atitinkančius Jungtinių Amerikos Valstijų penkiasdešimtosios procentilės vyro pagrindinius matmenis, ir šio bandymo nustatymų reikalavimai yra Jungtinių Tautų generaliniame sekretoriate ir pateikus prašymą jas galima gauti Europos ekonomikos komisijos sekretoriate, Palais des Nations, Ženeva, Šveicarija.

(3)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus teikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 bei 55 (nenaudojami) ir 56 – Juodkalnija. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

---

1 priedėlis

5 dalies reikalavimus atitinkančių sėdynių ir (arba) 6.1.2 punkto reikalavimus atitinkančių tvirtinimo įtaisų bandymų tvarka

1.   Reikalavimai

1.1.   Bandymai skirti nustatyti:

| 1.1.1. | ar keleivis (-iai) yra tinkamai išlaikomi priešais jį (juos) esančios (-ių) sėdynės (-ių) ir (arba) naudojamo saugos diržo.






  1.1.1.1. | Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei bet kuri manekeno liemens dalis ir galva nepasislenka į priekį toliau skersinės vertikalios plokštumos, esančios 1,6 m atstumu nuo pagalbinės sėdynės taško R. |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

ar keleivis (-iai) yra tinkamai išlaikomi priešais jį (juos) esančios (-ių) sėdynės (-ių) ir (arba) naudojamo saugos diržo.

1.1.1.1.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei bet kuri manekeno liemens dalis ir galva nepasislenka į priekį toliau skersinės vertikalios plokštumos, esančios 1,6 m atstumu nuo pagalbinės sėdynės taško R.

| 1.1.2. | Ar keleivis (-iai) nėra rimtai sužalojamas (-i).






  1.1.2.1. | Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei laikomasi tokių manekeno su prietaisais biomechaninius priimtinumo kriterijų, kurie nustatyti pagal 4 priedėlį:






  1.1.2.1.1. | galvos priimtinumo kriterijus (HAC) yra mažesnis kaip 500; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2.

Ar keleivis (-iai) nėra rimtai sužalojamas (-i).

1.1.2.1.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei laikomasi tokių manekeno su prietaisais biomechaninius priimtinumo kriterijų, kurie nustatyti pagal 4 priedėlį:

1.1.2.1.1.

galvos priimtinumo kriterijus (HAC) yra mažesnis kaip 500;

| 1.1.2.1.2. | krūtinės ląstos priimtinumo kriterijus (ThAC) yra mažesnis kaip 30 g, išskyrus trumpesnius kaip 3 ms bendros trukmės laikotarpius (g = 9,81 m/s2); |
| --- | --- |

1.1.2.1.2.

krūtinės ląstos priimtinumo kriterijus (ThAC) yra mažesnis kaip 30 g, išskyrus trumpesnius kaip 3 ms bendros trukmės laikotarpius (g = 9,81 m/s2);

| 1.1.2.1.3. | šlaunies priimtinumo kriterijus (FAC) yra mažesnis kaip 10 kN, o 8 kN vertė neviršijama ilgesnius kaip 20 ms bendros trukmės laikotarpius. |
| --- | --- |

1.1.2.1.3.

šlaunies priimtinumo kriterijus (FAC) yra mažesnis kaip 10 kN, o 8 kN vertė neviršijama ilgesnius kaip 20 ms bendros trukmės laikotarpius.

| 1.1.3. | Ar sėdynė ir sėdynės montavimo elementai yra pakankamai stiprūs.






  1.1.3.1. | Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei:






  1.1.3.1.1. | bandymo metu nė viena sėdynės, sėdynės montavimo elementų ar priedų dalis visiškai neatsiskiria; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Ar sėdynė ir sėdynės montavimo elementai yra pakankamai stiprūs.

1.1.3.1.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei:

1.1.3.1.1.

bandymo metu nė viena sėdynės, sėdynės montavimo elementų ar priedų dalis visiškai neatsiskiria;

| 1.1.3.1.2. | visą bandymo laiką sėdynė išlieka gerai pritvirtinta, net jei vienas ar daugiau tvirtinimo įtaisų yra iš dalies atsikabinę, o visos fiksavimo sistemos išlieka užrakintos; |
| --- | --- |

1.1.3.1.2.

visą bandymo laiką sėdynė išlieka gerai pritvirtinta, net jei vienas ar daugiau tvirtinimo įtaisų yra iš dalies atsikabinę, o visos fiksavimo sistemos išlieka užrakintos;

| 1.1.3.1.3. | po bandymo nė viena sėdynės konstrukcijos ar priedų dalis nėra įtrūkusi, neturi galinčių sužeisti aštrių ar smailių briaunų ar kampų. |
| --- | --- |

1.1.3.1.3.

po bandymo nė viena sėdynės konstrukcijos ar priedų dalis nėra įtrūkusi, neturi galinčių sužeisti aštrių ar smailių briaunų ar kampų.

1.2.   Visi tvirtinimo elementai, kurie yra sėdynės atlošo ar jo priedų sudedamoji dalis, turi būti tokie, kad smūgio metu negalėtų sužeisti keleivio. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei bet kurios dalies, prie kurios gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys, kreivio spindulys yra ne mažesnis kaip 5 mm.

| 1.2.1. | Jei kuri nors pirmiau minėtų tvirtinimo elementų ar priedų dalis, esanti ant standaus pagrindo, yra pagaminta iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50, 1.2 punkte nurodyti reikalavimai taikomi tik standžiam pagrindui. |
| --- | --- |

1.2.1.

Jei kuri nors pirmiau minėtų tvirtinimo elementų ar priedų dalis, esanti ant standaus pagrindo, yra pagaminta iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50, 1.2 punkte nurodyti reikalavimai taikomi tik standžiam pagrindui.

| 1.2.1. | Sėdynės atlošo dalims, pvz., sėdynės reguliavimo įtaisams ir priedams, 1.2 punkto reikalavimai netaikomi, jei ramybės padėtyje jie yra žemiau horizontalios plokštumos, esančios 400 mm virš atskaitos plokštumos, net jei keleivis gali su jomis susiliesti. |
| --- | --- |

1.2.1.

Sėdynės atlošo dalims, pvz., sėdynės reguliavimo įtaisams ir priedams, 1.2 punkto reikalavimai netaikomi, jei ramybės padėtyje jie yra žemiau horizontalios plokštumos, esančios 400 mm virš atskaitos plokštumos, net jei keleivis gali su jomis susiliesti.

2.   Bandomosios sėdynės paruošimas

2.1.   Bandomoji sėdynė turi būti sumontuota:

| 2.1.1. | ant bandymų platformos, imituojančios transporto priemonės kėbulą, arba |
| --- | --- |

2.1.1.

ant bandymų platformos, imituojančios transporto priemonės kėbulą, arba

| 2.1.2. | ant standžios bandymų platformos. |
| --- | --- |

2.1.2.

ant standžios bandymų platformos.

2.2.   Bandomajai (-osioms) sėdynei (-ėms) ant bandymų platformos įrengti tvirtinimo įtaisai turi būti tokių pačių charakteristikų, kaip ir naudojami transporto priemonėje (-se), kuriai (-ioms) skirta sėdynė.

2.3.   Bandomoji sėdynė turi būti su visu apmušalu ir priedais. Jei sėdynė yra su staliuku, jis turi būti neatlenktas.

2.4.   Jei sėdynė yra reguliuojama skersine kryptimi, ji turi būti nustatyta į labiausiai ištrauktą padėtį.

2.5.   Jei sėdynės atlošas reguliuojamas, jis turi būti nustatytas taip, kad taškui H ir tikrajam liemens polinkio kampui variklinių transporto priemonių sėdimosiose vietose nustatyti naudojamo manekeno liemens polinkis būtų kuo artimesnis gamintojo rekomenduojamam įprastam naudojimui, o nesant konkrečių gamintojo rekomendacijų – kuo artimesnis 25° polinkiui nuo vertikalės atgal.

2.6.   Jei sėdynė turi reguliuojamo aukščio atramą galvai, ji turi būti žemiausioje padėtyje.

2.7.   Pagalbinėje sėdynėje ir bandomojoje sėdynėje turi būti sumontuoti patvirtinto tipo saugos diržai, atitinkantys Taisyklę Nr. 16 ir pritvirtinti prie tvirtinimo įtaisų, sumontuotų pagal Taisyklę Nr. 14 (jei reikia, įskaitant jos 7.4 punkte numatytą išlygą).

3.   Dinaminiai bandymai

3.1.   1-as bandymas

Bandymų platforma montuojama ant vežimėlio.

3.2.   Pagalbinė sėdynė

Pagalbinė sėdynė gali būti tokio paties tipo kaip ir bandomoji sėdynė ir turi būti sumontuota lygiagrečiai ir tiesiai už bandomosios sėdynės. Abi sėdynės turi būti tokiame pačiame aukštyje, vienodai nustatytos ir tarpui tarp jų esant 750 mm.

| 3.2.1. | Jei naudojama kitokio tipo pagalbinė sėdynė, tai turi būti nurodyta pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

3.2.1.

Jei naudojama kitokio tipo pagalbinė sėdynė, tai turi būti nurodyta pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

3.3.   Manekenas

| 3.3.1. | Neprisegtas saugos diržu manekenas pasodinamas ant pagalbinės sėdynės taip, kad jo simetrijos plokštuma sutaptų su atitinkamos sėdimosios vietos simetrijos plokštuma. |
| --- | --- |

3.3.1.

Neprisegtas saugos diržu manekenas pasodinamas ant pagalbinės sėdynės taip, kad jo simetrijos plokštuma sutaptų su atitinkamos sėdimosios vietos simetrijos plokštuma.

| 3.3.2. | Manekeno rankos padedamos ant šlaunų, o alkūnės turi liesti sėdynės atlošą; kojos ištiesiamos kiek tik galima ir, jei įmanoma, turi būti lygiagrečios; kulnai turi liesti grindis. |
| --- | --- |

3.3.2.

Manekeno rankos padedamos ant šlaunų, o alkūnės turi liesti sėdynės atlošą; kojos ištiesiamos kiek tik galima ir, jei įmanoma, turi būti lygiagrečios; kulnai turi liesti grindis.

| 3.3.3. | Visi reikiami manekenai pasodinami ant sėdynių taip:






  3.3.3.1. | manekenas pasodinamas ant sėdynės kuo arčiau norimos padėties; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Visi reikiami manekenai pasodinami ant sėdynių taip:

3.3.3.1.

manekenas pasodinamas ant sėdynės kuo arčiau norimos padėties;

| 3.3.3.2. | manekeno liemens priekyje, kuo žemiau, uždedama 76 mm × 76 mm dydžio standi lygi plokštelė; |
| --- | --- |

3.3.3.2.

manekeno liemens priekyje, kuo žemiau, uždedama 76 mm × 76 mm dydžio standi lygi plokštelė;

| 3.3.3.3. | plokštelė horizontaliai prispaudžiama prie manekeno liemens veikiant ją 25–35 daN apkrova:






  3.3.3.3.1. | liemuo pečiais palenkiamas į vertikalią padėtį, tuomet atlošiamas atgal prie atlošo. Ši operacija atliekama du kartus; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.3.

plokštelė horizontaliai prispaudžiama prie manekeno liemens veikiant ją 25–35 daN apkrova:

3.3.3.3.1.

liemuo pečiais palenkiamas į vertikalią padėtį, tuomet atlošiamas atgal prie atlošo. Ši operacija atliekama du kartus;

| 3.3.3.3.2. | nejudinant liemens, galva nustatoma į tokią padėtį, kad galvoje esančius matavimo prietaisus laikanti platforma būtų horizontali, o vidurinė sagitalinė galvos projekcija būtų lygiagreti atitinkamai transporto priemonės projekcijai; |
| --- | --- |

3.3.3.3.2.

nejudinant liemens, galva nustatoma į tokią padėtį, kad galvoje esančius matavimo prietaisus laikanti platforma būtų horizontali, o vidurinė sagitalinė galvos projekcija būtų lygiagreti atitinkamai transporto priemonės projekcijai;

| 3.3.3.4. | plokštelė atsargiai nuimama; |
| --- | --- |

3.3.3.4.

plokštelė atsargiai nuimama;

| 3.3.3.5. | manekenas paslenkamas ant sėdynės į priekį ir pakartojama pirmiau aprašyta pasodinimo procedūra; |
| --- | --- |

3.3.3.5.

manekenas paslenkamas ant sėdynės į priekį ir pakartojama pirmiau aprašyta pasodinimo procedūra;

| 3.3.3.6. | jei reikia, pakoreguojama apatinių galūnių padėtis; |
| --- | --- |

3.3.3.6.

jei reikia, pakoreguojama apatinių galūnių padėtis;

| 3.3.3.7. | įmontuoti matavimo prietaisai neturi niekaip veikti manekeno judėjimo smūgio metu; |
| --- | --- |

3.3.3.7.

įmontuoti matavimo prietaisai neturi niekaip veikti manekeno judėjimo smūgio metu;

| 3.3.3.8. | matavimo prietaisų sistemos temperatūra turi būti stabilizuota prieš bandymą ir kiek įmanoma išlaikyta 19–26 °C. |
| --- | --- |

3.3.3.8.

matavimo prietaisų sistemos temperatūra turi būti stabilizuota prieš bandymą ir kiek įmanoma išlaikyta 19–26 °C.

3.4.   Smūgio imitavimas

| 3.4.1. | Smūgį imituojančio vežimėlio suminis greičio pokytis turi būti 30–32 km/h. |
| --- | --- |

3.4.1.

Smūgį imituojančio vežimėlio suminis greičio pokytis turi būti 30–32 km/h.

| 3.4.2. | Vežimėlio lėtėjimas arba, pareiškėjo pasirinkimu, greitėjimas smūgio imitavimo bandymo metu turi atitikti 1 paveiksle pavaizduotas sąlygas. Išskyrus tarpsnius, kurių bendra trukmė mažesnė už 3 ms, vežimėlio lėtėjimo arba greitėjimo trukmės vertės turi išlikti tarp 1 paveiksle pavaizduotų ribinių kreivių. |
| --- | --- |

3.4.2.

Vežimėlio lėtėjimas arba, pareiškėjo pasirinkimu, greitėjimas smūgio imitavimo bandymo metu turi atitikti 1 paveiksle pavaizduotas sąlygas. Išskyrus tarpsnius, kurių bendra trukmė mažesnė už 3 ms, vežimėlio lėtėjimo arba greitėjimo trukmės vertės turi išlikti tarp 1 paveiksle pavaizduotų ribinių kreivių.

| 3.4.3. | Be to, vidutinis lėtėjimas arba greitėjimas turi būti nuo 6,5 g iki 8,5 g. |
| --- | --- |

3.4.3.

Be to, vidutinis lėtėjimas arba greitėjimas turi būti nuo 6,5 g iki 8,5 g.

3.5.   2-as bandymas

| 3.5.1. | 1-as bandymas pakartojamas manekeną pasodinus į pagalbinę sėdynę; manekenas prisegamas saugos diržu, pritvirtintu ir sureguliuotu pagal gamintojo instrukcijas. Saugos diržų tvirtinimo vietų, naudotų atliekant 2-ą bandymą, skaičius nurodomas pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

3.5.1.

1-as bandymas pakartojamas manekeną pasodinus į pagalbinę sėdynę; manekenas prisegamas saugos diržu, pritvirtintu ir sureguliuotu pagal gamintojo instrukcijas. Saugos diržų tvirtinimo vietų, naudotų atliekant 2-ą bandymą, skaičius nurodomas pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

| 3.5.2. | Pagalbinė sėdynė turi būti tokio pat tipo kaip ir bandomoji arba skirtingo tipo – tai nurodoma pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

3.5.2.

Pagalbinė sėdynė turi būti tokio pat tipo kaip ir bandomoji arba skirtingo tipo – tai nurodoma pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

| 3.5.3. | Jei 2-as bandymas atliekamas manekeną prisegus trijose vietose tvirtinamu saugos diržu ir sužeidimo kriterijai neviršijami, pagalbinė sėdynė laikoma atitinkanti reikalavimus, susijusius su statinio bandymo apkrovomis ir viršutinio tvirtinimo įtaiso judėjimu per Taisyklėje Nr. 14 nurodytą šios įrangos bandymą. |
| --- | --- |

3.5.3.

Jei 2-as bandymas atliekamas manekeną prisegus trijose vietose tvirtinamu saugos diržu ir sužeidimo kriterijai neviršijami, pagalbinė sėdynė laikoma atitinkanti reikalavimus, susijusius su statinio bandymo apkrovomis ir viršutinio tvirtinimo įtaiso judėjimu per Taisyklėje Nr. 14 nurodytą šios įrangos bandymą.

1 paveikslas

Image

---

2 priedėlis

Transporto priemonės tvirtinimo įtaisų bandymų tvarka pagal 6.1.1 punktą

1.   Bandymų įranga

| 1.1. | Standi konstrukcija, pakankamai panaši į transporto priemonėje ketinamą įrengti sėdynę, gamintojo pateiktais tvirtinimo elementais (varžtais, sraigtais ir kt.) pritvirtinama prie bandymams pateiktų konstrukcijos dalių. |
| --- | --- |

1.1.

Standi konstrukcija, pakankamai panaši į transporto priemonėje ketinamą įrengti sėdynę, gamintojo pateiktais tvirtinimo elementais (varžtais, sraigtais ir kt.) pritvirtinama prie bandymams pateiktų konstrukcijos dalių.

| 1.2. | Jei tuo pačiu tvirtinimo įtaisu galima pritvirtinti keleto tipų sėdynes, kurios skiriasi atstumu tarp jų sėdynių priekinių ir galinių dalių, bandymas atliekamas su trumpiausiomis kojų atramomis. Kojų atramos turi būti aprašytos tipo patvirtinimo liudijime. |
| --- | --- |

1.2.

Jei tuo pačiu tvirtinimo įtaisu galima pritvirtinti keleto tipų sėdynes, kurios skiriasi atstumu tarp jų sėdynių priekinių ir galinių dalių, bandymas atliekamas su trumpiausiomis kojų atramomis. Kojų atramos turi būti aprašytos tipo patvirtinimo liudijime.

2.   Bandymo tvarka

| 2.1. | Jėga F turi veikti: |
| --- | --- |

2.1.

Jėga F turi veikti:

| 2.1.1. | 750 mm virš atskaitos plokštumos ir vertikalioje linijoje, kurioje yra paviršiaus, kurį apriboja daugiakampis, kurio viršūnės yra skirtingos tvirtinimo vietos arba, jei taikytina, kraštiniai sėdynės tvirtinimo įtaisai, ir 1.1 punkte apibrėžta standi konstrukcija, geometrinis centras. |
| --- | --- |

2.1.1.

750 mm virš atskaitos plokštumos ir vertikalioje linijoje, kurioje yra paviršiaus, kurį apriboja daugiakampis, kurio viršūnės yra skirtingos tvirtinimo vietos arba, jei taikytina, kraštiniai sėdynės tvirtinimo įtaisai, ir 1.1 punkte apibrėžta standi konstrukcija, geometrinis centras.

| 2.1.2. | Horizontalia kryptimi link transporto priemonės priekio; |
| --- | --- |

2.1.2.

Horizontalia kryptimi link transporto priemonės priekio;

| 2.1.3. | Kuo trumpesniu uždelsimu ir ne trumpiau kaip 0,2 s. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kuo trumpesniu uždelsimu ir ne trumpiau kaip 0,2 s.

| 2.2. | Jėga F nustatoma: |
| --- | --- |

2.2.

Jėga F nustatoma:

| 2.2.1. | Pagal šią formulę: F = (5 000 ± 50) × i;
  čia:
  F išreikšta niutonais [N], o i reiškia sėdynės, kurios bandomi tvirtinimo įtaisai yra tvirtinami, sėdimų vietų skaičių, arba, gamintojo reikalavimu; |
| --- | --- |

2.2.1.

Pagal šią formulę: F = (5 000 ± 50) × i;

čia:

F išreikšta niutonais [N], o i reiškia sėdynės, kurios bandomi tvirtinimo įtaisai yra tvirtinami, sėdimų vietų skaičių, arba, gamintojo reikalavimu;

| 2.2.2. | pagal reprezentatyvias apkrovas, išmatuotas atliekant 1 priedėlyje aprašytą dinaminį bandymą. |
| --- | --- |

2.2.2.

pagal reprezentatyvias apkrovas, išmatuotas atliekant 1 priedėlyje aprašytą dinaminį bandymą.

---

3 priedėlis

BŪTINI MATAVIMAI

1.   Visi būtini matavimai atliekami naudojant matavimo sistemas, atitinkančias tarptautinio standarto ISO 6487:1987 „Smūgio bandymų matavimo metodika. Prietaisai“ specifikacijas.

2.   Dinaminis bandymas

2.1.   Ant vežimėlio atliekami bandymai

Pagal išmatuotą vežimėlio standaus rėmo lėtėjimo arba greitėjimo pagreitį, taikant CFC 60 klasės matavimo sistemas, išmatuojamos vežimėlio lėtėjimo arba greitėjimo charakteristikos.

2.2.   Su manekenais atliekami bandymai

Matavimo prietaisų rodmenys registruojami nepriklausomais duomenų kanalais, kurių CFC yra tokie:

| 2.2.1. | Matavimai manekeno galvoje
  Taikant CFC 600 išmatuojamas atstojamasis erdvinis pagreitis sunkio centro atžvilgiu (gr) (1). |
| --- | --- |

2.2.1.

Matavimai manekeno galvoje

Taikant CFC 600 išmatuojamas atstojamasis erdvinis pagreitis sunkio centro atžvilgiu (gr) (1).

| 2.2.2. | Matavimai manekeno krūtinės ląstoje
  Taikant CFC 180 išmatuojamas atstojamasis pagreitis sunkio centre. |
| --- | --- |

2.2.2.

Matavimai manekeno krūtinės ląstoje

Taikant CFC 180 išmatuojamas atstojamasis pagreitis sunkio centre.

| 2.2.3. | Matavimai manekeno šlaunyje
  Taikant CFC 600 išmatuojama ašinė suspaudimo jėga. |
| --- | --- |

2.2.3.

Matavimai manekeno šlaunyje

Taikant CFC 600 išmatuojama ašinė suspaudimo jėga.

---

(1)  Išreikštas g (= 9,81 m/s2) daugikliu, kurio skaliarinė vertė apskaičiuojama pagal šią formulę:

Formula

čia:

| γl | – | momentinio išilginio pagreičio vertė; |
| --- | --- | --- |
| γv | – | momentinio vertikaliojo pagreičio vertė; |
| γt | – | momentinio skersinio pagreičio vertė. |

γl

–

momentinio išilginio pagreičio vertė;

γv

–

momentinio vertikaliojo pagreičio vertė;

γt

–

momentinio skersinio pagreičio vertė.

---

4 priedėlis

PRIIMTINUMO KRITERIJŲ NUSTATYMAS

1.   Galvos priimtinumo kriterijus (HAC)

| 1.1. | Šis sužalojimo kriterijus (HAC) skaičiuojamas remiantis atstojamuoju erdviniu pagreičiu, išmatuotu pagal 3 priedėlio 2.2.1 punktą, taikant šią lygtį:



  čia t1 ir t2 yra bet kokios laiko vertės bandymo metu, HAC yra didžiausia vertė iš intervalo nuo t1 iki t2. Vertės t1 ir t2 išreiškiamos sekundėmis. |
| --- | --- |

1.1.

Šis sužalojimo kriterijus (HAC) skaičiuojamas remiantis atstojamuoju erdviniu pagreičiu, išmatuotu pagal 3 priedėlio 2.2.1 punktą, taikant šią lygtį:

Formula

čia t1 ir t2 yra bet kokios laiko vertės bandymo metu, HAC yra didžiausia vertė iš intervalo nuo t1 iki t2. Vertės t1 ir t2 išreiškiamos sekundėmis.

2.   Krūtinės ląstos priimtinumo kriterijus (ThAC)

| 2.1. | Šis kriterijus nustatomas pagal atstojamojo pagreičio, išmatuoto pagal 3 priedėlio 2.2.2 punktą, absoliučią vertę, išreikštą g, ir greitėjimo laikotarpį, išreikštą ms. |
| --- | --- |

2.1.

Šis kriterijus nustatomas pagal atstojamojo pagreičio, išmatuoto pagal 3 priedėlio 2.2.2 punktą, absoliučią vertę, išreikštą g, ir greitėjimo laikotarpį, išreikštą ms.

3.   Šlaunies priimtinumo kriterijus (FAC)

Šis kriterijus nustatomas pagal gniuždomąją apkrovą, išreikštą kN ir perduodamą išilgai kiekvienos manekeno šlaunies ašies, išmatuotą pagal 3 priedėlio 2.2.3 punktą, ir gniuždomosios apkrovos trukmę, išreikštą ms.

---

5 priedėlis

STATINIO BANDYMO REIKALAVIMAI IR TVARKA

1.   Reikalavimai

1.1.   Bandant sėdynes pagal šį priedėlį reikalaujama nustatyti:

| 1.1.1. | ar sėdynėje sėdintys keleiviai yra tinkamai išlaikomi priešais juos esančių sėdynių; |
| --- | --- |

1.1.1.

ar sėdynėje sėdintys keleiviai yra tinkamai išlaikomi priešais juos esančių sėdynių;

| 1.1.2. | ar sėdynėje sėdintys keleiviai nėra rimtai sužalojami, ir |
| --- | --- |

1.1.2.

ar sėdynėje sėdintys keleiviai nėra rimtai sužalojami, ir

| 1.1.3. | ar sėdynė ir jos tvirtinimo elementai yra pakankamai stiprūs. |
| --- | --- |

1.1.3.

ar sėdynė ir jos tvirtinimo elementai yra pakankamai stiprūs.

1.2.   1.1.1 punkto reikalavimai laikomi įvykdytais, jei didžiausias kiekvienos 2.2.1 punkte nurodytos jėgos pridėjimo vidurinio taško poslinkis horizontalioje plokštumoje ir atitinkamos sėdimosios vietos išilginėje simetrijos plokštumoje neviršija 400 mm.

1.3.   1.1.2 punkto reikalavimai laikomi įvykdytais, jei įvykdomi tokie reikalavimai:

| 1.3.1. | didžiausias kiekvienos 2.2.1 punkte nurodytos jėgos veikimo vidurinio taško poslinkis, išmatuotas kaip nurodyta 1.2 punkte, yra ne mažesnis kaip 100 mm; |
| --- | --- |

1.3.1.

didžiausias kiekvienos 2.2.1 punkte nurodytos jėgos veikimo vidurinio taško poslinkis, išmatuotas kaip nurodyta 1.2 punkte, yra ne mažesnis kaip 100 mm;

| 1.3.2. | didžiausias kiekvienos 2.2.2 punkte nurodytos jėgos veikimo vidurinio taško poslinkis, išmatuotas kaip nurodyta 1.2 punkte, yra ne mažesnis kaip 50 mm; |
| --- | --- |

1.3.2.

didžiausias kiekvienos 2.2.2 punkte nurodytos jėgos veikimo vidurinio taško poslinkis, išmatuotas kaip nurodyta 1.2 punkte, yra ne mažesnis kaip 50 mm;

| 1.3.3. | visi tvirtinimo elementai, kurie yra sėdynės atlošo ar jo priedų sudedamoji dalis, turi būti tokie, kad smūgio metu negalėtų sužeisti keleivio. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei bet kurios dalies, prie kurios gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys, kreivio spindulys yra ne mažesnis kaip 5 mm; |
| --- | --- |

1.3.3.

visi tvirtinimo elementai, kurie yra sėdynės atlošo ar jo priedų sudedamoji dalis, turi būti tokie, kad smūgio metu negalėtų sužeisti keleivio. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei bet kurios dalies, prie kurios gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys, kreivio spindulys yra ne mažesnis kaip 5 mm;

| 1.3.4. | jei kuri nors pirmiau minėtų tvirtinimo elementų ar priedų sudedamoji dalis, esanti ant standaus pagrindo, yra pagaminta iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50, 1.3.3 punkte nurodyti reikalavimai taikomi tik standžiam pagrindui; |
| --- | --- |

1.3.4.

jei kuri nors pirmiau minėtų tvirtinimo elementų ar priedų sudedamoji dalis, esanti ant standaus pagrindo, yra pagaminta iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50, 1.3.3 punkte nurodyti reikalavimai taikomi tik standžiam pagrindui;

| 1.3.5. | sėdynės atlošo dalims, pvz., sėdynės reguliavimo įtaisams ir priedams, 1.3.3 punkto reikalavimai netaikomi, jei ramybės padėtyje jie yra žemiau horizontalios plokštumos, esančios 400 mm virš atskaitos plokštumos, net jei keleivis gali su jomis susiliesti. |
| --- | --- |

1.3.5.

sėdynės atlošo dalims, pvz., sėdynės reguliavimo įtaisams ir priedams, 1.3.3 punkto reikalavimai netaikomi, jei ramybės padėtyje jie yra žemiau horizontalios plokštumos, esančios 400 mm virš atskaitos plokštumos, net jei keleivis gali su jomis susiliesti.

1.4.   1.1.3 punkto reikalavimai laikomi įvykdytais, jei:

| 1.4.1. | bandymo metu nė viena sėdynės, montavimo elementų ar priedų dalis visiškai neatsiskiria; |
| --- | --- |

1.4.1.

bandymo metu nė viena sėdynės, montavimo elementų ar priedų dalis visiškai neatsiskiria;

| 1.4.2. | visą bandymo laiką sėdynė išlieka gerai pritvirtinta, net jei vienas ar daugiau tvirtinimo įtaisų yra iš dalies atsikabinę, o visos fiksavimo sistemos išlieka užrakintos; |
| --- | --- |

1.4.2.

visą bandymo laiką sėdynė išlieka gerai pritvirtinta, net jei vienas ar daugiau tvirtinimo įtaisų yra iš dalies atsikabinę, o visos fiksavimo sistemos išlieka užrakintos;

| 1.4.3. | po bandymo nė viena sėdynės konstrukcijos ar priedų dalis nėra įtrūkusi, neturi galinčių sužeisti aštrių ar smailių briaunų ar kampų. |
| --- | --- |

1.4.3.

po bandymo nė viena sėdynės konstrukcijos ar priedų dalis nėra įtrūkusi, neturi galinčių sužeisti aštrių ar smailių briaunų ar kampų.

2.   Statiniai bandymai

2.1.   Bandymų įranga

| 2.1.1. | Ją sudaro įtaisai cilindro formos paviršiumi, kurio kreivio spindulys yra 82 (± 3 mm), o plotis:






  2.1.1.1. | viršutinio įtaiso: ne mažesnis kaip bandomosios sėdynės kiekvienos sėdimosios vietos atlošo plotis; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Ją sudaro įtaisai cilindro formos paviršiumi, kurio kreivio spindulys yra 82 (± 3 mm), o plotis:

2.1.1.1.

viršutinio įtaiso: ne mažesnis kaip bandomosios sėdynės kiekvienos sėdimosios vietos atlošo plotis;

| 2.1.1.2. | apatinio įtaiso: 320 – 0/+ 10 mm, kaip pavaizduota šio priedėlio 1 paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

apatinio įtaiso: 320 – 0/+ 10 mm, kaip pavaizduota šio priedėlio 1 paveiksle.

| 2.1.2. | Į sėdynės dalis besiremiantis įtaisas turi būti pagamintas iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 80. |
| --- | --- |

2.1.2.

Į sėdynės dalis besiremiantis įtaisas turi būti pagamintas iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 80.

| 2.1.3. | Kiekviename cilindriniame įtaise turi būti įmontuotas bent vienas jėgos jutiklis, gebantis išmatuoti jėgas, veikiančias 2.2.1.1 punkte apibrėžta kryptimi. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kiekviename cilindriniame įtaise turi būti įmontuotas bent vienas jėgos jutiklis, gebantis išmatuoti jėgas, veikiančias 2.2.1.1 punkte apibrėžta kryptimi.

2.2.   Bandymo tvarka

| 2.2.1. | N bandymų jėga 2.1 punkte nurodytu įtaisu veikiama galinė sėdynės dalis, atitinkanti kiekvieną sėdynės sėdimąją vietą.





  2.2.1.1. | Jėgos veikimo vektorius turi būti atitinkamos sėdimosios padėties vertikalioje simetrijos plokštumoje; ji turi būti horizontali ir veikti nuo sėdynės galinės dalies priekio link. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Formula

2.2.1.1.

Jėgos veikimo vektorius turi būti atitinkamos sėdimosios padėties vertikalioje simetrijos plokštumoje; ji turi būti horizontali ir veikti nuo sėdynės galinės dalies priekio link.

| 2.2.1.2. | Jėgos vektorius turi būti aukštyje H1, kuris yra nuo 0,70 m iki 0,80 m virš atskaitos plokštumos. Tikslų aukštį nustato gamintojas. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Jėgos vektorius turi būti aukštyje H1, kuris yra nuo 0,70 m iki 0,80 m virš atskaitos plokštumos. Tikslų aukštį nustato gamintojas.

| 2.2.2. | Tuo pat metu

  N bandymų jėga 2.1 punkte nurodytu įtaisu veikiama galinė sėdynės dalis, atitinkanti kiekvieną sėdynės sėdimąją vietą; jėgos veikimo vektorius turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, aukštyje H2, kuris yra nuo 0,45 m iki 0,55 m virš atskaitos plokštumos. Tikslų aukštį nustato gamintojas. |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

| 2.2.3. | Veikiant 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytoms jėgoms bandymų įtaisai, kiek įmanoma, turi būti išlaikomi priglausti prie sėdynės galinės dalies. Juos turi būti galima sukioti horizontalioje plokštumoje. |
| --- | --- |

2.2.3.

Veikiant 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytoms jėgoms bandymų įtaisai, kiek įmanoma, turi būti išlaikomi priglausti prie sėdynės galinės dalies. Juos turi būti galima sukioti horizontalioje plokštumoje.

| 2.2.4. | Kai ant sėdynės yra daugiau kaip viena sėdimoji vieta, vienu metu veikiama kiekvieną sėdimąją vietą atitinkančiomis jėgomis ir naudojama tiek viršutinių bei apatinių įtaisų, kiek yra sėdimųjų vietų. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kai ant sėdynės yra daugiau kaip viena sėdimoji vieta, vienu metu veikiama kiekvieną sėdimąją vietą atitinkančiomis jėgomis ir naudojama tiek viršutinių bei apatinių įtaisų, kiek yra sėdimųjų vietų.

| 2.2.5. | Kiekvieno įtaiso pradinė padėtis ties sėdimąja vieta nustatoma bandymų įtaisus prispaudus prie sėdynės 20 N jėga. |
| --- | --- |

2.2.5.

Kiekvieno įtaiso pradinė padėtis ties sėdimąja vieta nustatoma bandymų įtaisus prispaudus prie sėdynės 20 N jėga.

| 2.2.6. | 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytomis jėgomis turi būti paveikiama kuo staigiau ir neatsižvelgiant į deformaciją turi būti kartu išlaikytos nustatyto dydžio ne trumpiau kaip 0,2 s. |
| --- | --- |

2.2.6.

2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytomis jėgomis turi būti paveikiama kuo staigiau ir neatsižvelgiant į deformaciją turi būti kartu išlaikytos nustatyto dydžio ne trumpiau kaip 0,2 s.

| 2.2.7. | Jei bandymas buvo atliktas vienai ar kelioms, bet ne visoms jėgoms esant didesnėms už 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytas jėgas ir sėdynė atitinka reikalavimus, bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus. |
| --- | --- |

2.2.7.

Jei bandymas buvo atliktas vienai ar kelioms, bet ne visoms jėgoms esant didesnėms už 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytas jėgas ir sėdynė atitinka reikalavimus, bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus.

1 paveikslas

Statinio bandymo įtaisas

Image

---

6 priedėlis

Sėdynių atlošų galinės dalies energijos sugerties charakteristikos

| 1. | Sėdynių atlošų galinės dalies elementai, esantys atskaitos zonoje, apibrėžtoje šios taisyklės 2.2.1 punkte, gamintojo reikalavimu tikrinami pagal visus energijos sugerties reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 21 4 priede. Tuo tikslu visi sumontuoti priedai turi būti išbandyti visose naudojimo padėtyse, išskyrus staliukus, kurie neatlenkiami. |
| --- | --- |

1.

Sėdynių atlošų galinės dalies elementai, esantys atskaitos zonoje, apibrėžtoje šios taisyklės 2.2.1 punkte, gamintojo reikalavimu tikrinami pagal visus energijos sugerties reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 21 4 priede. Tuo tikslu visi sumontuoti priedai turi būti išbandyti visose naudojimo padėtyse, išskyrus staliukus, kurie neatlenkiami.

| 2. | Šis bandymas turi būti nurodytas pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. Turi būti pridėtas brėžinys, kuriame pavaizduota energijos išsklaidymo bandymu patikrinta sėdynės atlošo galinės dalies sritis. |
| --- | --- |

2.

Šis bandymas turi būti nurodytas pranešime apie sėdynės tipo patvirtinimą, panaudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. Turi būti pridėtas brėžinys, kuriame pavaizduota energijos išsklaidymo bandymu patikrinta sėdynės atlošo galinės dalies sritis.

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

1.   Sėdynės patvirtinimo ženklo išdėstymas

Image

2.   Transporto priemonių tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas

Image

---

4 PRIEDAS

Variklinių transporto priemonių sėdimųjų vietų taško h ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka

1.   TIKSLAS

Šiame priede aprašyta tvarka taikoma vienos ar kelių variklinės transporto priemonės sėdimųjų vietų taško H vietai bei tikrajam liemens kampui nustatyti ir palyginti išmatuotus duomenis su transporto priemonės gamintojo pateiktomis projektinėmis specifikacijomis (1).

2.   APIBRĖŽTYS

Šiame priede:

2.1.   Atskaitos duomenys- viena ar kelios tokių sėdimosios vietos charakteristikų:

2.2.   Erdvinis taško H nustatymo įrenginys (3 DH įrenginys)- įtaisas, naudojamas taškui H ir tikrajam liemens kampui nustatyti. Šis įtaisas aprašytas šio priedo 1 priedėlyje.

2.3.   Taškas H- 3 DH įrenginio, uždėto ant transporto priemonės sėdynės kaip aprašyta 4 dalyje, liemens ir šlaunų sukimosi centras. Taškas H yra įtaiso, esančio tarp abiejose 3 DH įrenginio pusėse esančių taško H matymo įtaisų, vidurio linijos centre. Teoriškai taškas H sutampa su tašku R (leistinieji nuokrypiai nurodyti 3.2.2 punkte). Nustačius taško H padėtį 4 dalyje aprašyta tvarka, jis laikomas nejudamu sėdynės atlošo konstrukcijos atžvilgiu, o atlošą reguliuojant – judančiu kartu su juo.

2.4.   „Taškas R“ arba „sėdimosios vietos atskaitos taškas“- transporto priemonės gamintojo nustatytas kiekvienos sėdimosios vietos projektinis taškas, apibrėžtas erdvinės atskaitos sistemos atžvilgiu.

2.5.   Liemens linija- 3 DH įrenginio liestuko, kai jis yra labiausiai į galą nutolusioje padėtyje, vidurio linija.

2.6.   Tikrasis liemens kampas- kampas tarp vertikalios linijos, einančios per tašką H, ir liemens linijos, nustatytas naudojant 3 DH įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą. Teoriškai tikrasis liemens kampas atitinka projektinį liemens kampą (leistinieji nuokrypiai nurodyti 3.2.2 punkte).

2.7.   Projektinis liemens kampas- kampas tarp vertikalios linijos, einančios per tašką R, ir liemens linijos padėtyje, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nustatytą sėdynės atlošo projektinę padėtį.

2.8.   Keleivio simetrijos plokštuma (C/LO)- 3 DH įrenginio, esančio kiekvienoje nustatytoje sėdimojoje padėtyje, simetrijos plokštuma; ją apibrėžia taško H koordinatė ir „Y“ ašis. Atskirų sėdynių simetrijos plokštuma sutampa su keleivio simetrijos plokštuma. Kitų sėdynių keleivio simetrijos plokštumą nustato gamintojas.

2.9.   Erdvinė atskaitos sistema- šio priedo 2 priedėlyje aprašyta sistema.

2.10.   „Atskaitos pradžios žymė“- gamintojo nustatyti fiziniai taškai (kiaurymės, paviršiai, žymenys ar įrėžiai) ant transporto priemonės kėbulo.

2.11.   Transporto priemonės matuojamoji padėtis- transporto priemonės padėtis, apibrėžta atskaitos pradžios žymių koordinatėmis erdvinėje atskaitos sistemoje.

3.   REIKALAVIMAI

3.1.   Duomenų pateikimas

Kiekvienos sėdimosios vietos, apie kurią atskaitos duomenis pateikti būtina įrodant, kad laikomasi šios direktyvos nuostatų, visi arba tam tikri iš toliau nurodytų duomenų pateikiami šio priedo 3 priedėlyje nurodyta forma:

| 3.1.1. | taško R koordinatės erdvinės atskaitos sistemos atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.1.1.

taško R koordinatės erdvinės atskaitos sistemos atžvilgiu;

| 3.1.2. | projektinis liemens kampas; |
| --- | --- |

3.1.2.

projektinis liemens kampas;

| 3.1.3. | visi nurodymai, būtini sėdynei nustatyti (jei ji yra reguliuojama) į matavimų padėtį, nurodytą 4.3 punkte. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi nurodymai, būtini sėdynei nustatyti (jei ji yra reguliuojama) į matavimų padėtį, nurodytą 4.3 punkte.

3.2.   Santykis tarp išmatuotų verčių ir projektinių specifikacijų

3.2.1.   Taško H koordinatės ir tikrojo liemens kampo vertė, gauta 4 dalyje nustatyta tvarka, sulyginamos atitinkamai su gamintojo nurodytomis taško R koordinatėmis ir projektinio liemens kampo verte.

3.2.2.   Nagrinėjamos sėdimosios vietos taškų R ir H tarpusavio padėtis ir santykis tarp projektinio ir tikrojo liemens kampo laikomi tinkamais, jei taško H koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta taške R, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5°.

3.2.3.   Jei minėti reikalavimai įvykdyti, atitikčiai šios direktyvos nuostatoms patvirtinti naudojamas taškas R ir projektinis liemens kampas.

3.2.4.   Jei taško H koordinatės arba tikrasis liemens kampas neatitinka 3.2.2 punkto reikalavimų, taško H padėtis ir tikrasis liemens kampas nustatomi dar du kartus (iš viso – tris kartus). Jei dviejų iš šių trijų matavimų rezultatai atitinka reikalavimus, taikomos 3.2.3 punkto nuostatos.

3.2.5.   Jei bent dviejų iš 3.2.4 punkte nurodytų matavimų rezultatai neatitinka 3.2.2 punkto reikalavimų, arba patikrinti neįmanoma, nes transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos apie taško R padėtį arba projektinį liemens kampą, naudojama trijų išmatuotų taškų centroidė arba kampo verčių vidurkis, kurie laikomi šioje direktyvoje nurodytais tašku R ir projektiniu liemens kampu.

4.   TAŠKO H IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA

4.1.   Gamintojo nuožiūra transporto priemonė kondicionuojama 20 ± 10 °C temperatūroje, kad sėdynės medžiagos pasiektų kambario temperatūrą. Jei ant tikrinti skirtos sėdynės dar nebuvo sėdėta, ant jos du kartus po vieną minutę turi pasėdėti 70–80 kg masės asmuo arba palaikytas padėtu jį atstojantis įtaisas, kad pagalvėlė ir atlošas būtų įspausti. Gamintojo reikalavimu, prieš uždedant 3 DH įrenginį, visos sėdynės sąrankos išlaikomos neapkrautos ne trumpiau kaip 30 minučių.

4.2.   Transporto priemonė turi būti 2.11 punkte apibrėžtoje matuojamoje padėtyje.

4.3.   Jei sėdynė yra reguliuojamoji, iš pradžių ji nustatoma į transporto priemonės gamintojo nurodytą labiausiai į galą nutolusią įprastą vairavimo arba važiavimo padėtį, ją slenkant tik išilgine kryptimi ir nenustatant į padėtį, skirtą ne įprastam vairavimui ar važiavimui. Jei sėdynė reguliuojama kitaip (vertikalia kryptimi, reguliuojamas kampas, sėdynės atlošas ir kt.), ji nustatoma į transporto priemonės gamintojo nurodytą padėtį. Kabamosios sėdynės vertikalia kryptimi standžiai užfiksuojamos gamintojo nurodytoje įprasto vairavimo padėtyje.

4.4.   Sėdimosios vietos sritis, prie kurios liečiasi 3 DH įrenginys, turi būti padengta pakankamo dydžio ir tinkamos tekstūros muslino medvilnės lygiu audiniu, kurio tankis yra 18,9 siūlo viename kvadratiniame centimetre, o masė – 0,228 kg/m2, arba lygiavertes savybes turinčia megzta arba neaustine medžiaga.

Jei sėdynė bandoma ne transporto priemonėje, grindys, ant kurių sėdynė montuojama, turi turėti tas pačias pagrindines savybes (2) kaip ir transporto priemonės grindys, ant kurių sėdynės skirta montuoti.

4.5.   3 DH įrenginio sėdimosios dalies ir nugaros sąranka uždedama taip, kad keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) sutaptų su 3 DH įrenginio simetrijos plokštuma. Gamintojo reikalavimu 3 DH įrenginys gali būti paslinktas į vidų C/LO atžvilgiu, jei 3 DH įrenginys yra tiek toli į išorę, kad dėl sėdynės krašto būtų neįmanoma 3 DH įrenginio lygiuoti.

4.6.   Pėdų ir blauzdų sąrankos prie sėdynės sąrankos pritvirtinamos atskirai arba panaudojant T formos strypą ir blauzdų sąranką. Per taško H matymo įtaisus einanti linija turi būti lygiagreti su žeme ir statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai.

4.7.   3 DH įrenginio pėdų ir kojų padėtis nustatoma taip:

4.7.1.   Nustatyta sėdimoji vieta: vairuoto ir šoninio priekinio keleivio

| 4.7.1.1. | abiejų pėdų ir kojų sąrankos paslenkamos į priekį taip, kad pėdos būtų natūralioje padėtyje ant grindų, jei reikia – tarp valdymo pedalų. Jei įmanoma, kairioji pėda turi būti maždaug tokiu pat atstumu į kairę nuo 3 DH įrenginio simetrijos plokštumos, kiek dešinioji pėda yra į dešinę nuo jos. Jei reikia, skersinę 3 DH įrenginio padėtį rodantis spiritinis gulsčiukas nustatomas horizontaliai pareguliuojant sėdimąją dalį arba paslenkant kojų ir pėdų sąrankas atgal. Per taško H matymo įtaisus einanti linija turi būti išlaikyta statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai; |
| --- | --- |

4.7.1.1.

abiejų pėdų ir kojų sąrankos paslenkamos į priekį taip, kad pėdos būtų natūralioje padėtyje ant grindų, jei reikia – tarp valdymo pedalų. Jei įmanoma, kairioji pėda turi būti maždaug tokiu pat atstumu į kairę nuo 3 DH įrenginio simetrijos plokštumos, kiek dešinioji pėda yra į dešinę nuo jos. Jei reikia, skersinę 3 DH įrenginio padėtį rodantis spiritinis gulsčiukas nustatomas horizontaliai pareguliuojant sėdimąją dalį arba paslenkant kojų ir pėdų sąrankas atgal. Per taško H matymo įtaisus einanti linija turi būti išlaikyta statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai;

| 4.7.1.2. | jei kairioji koja negali būti lygiagreti su dešiniąja ir kairiosios pėdos negali laikyti konstrukcija, ji paslenkama tiek, kad turėtų atramą. Matymo įtaisų lygiavimas turi būti išlaikytas. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

jei kairioji koja negali būti lygiagreti su dešiniąja ir kairiosios pėdos negali laikyti konstrukcija, ji paslenkama tiek, kad turėtų atramą. Matymo įtaisų lygiavimas turi būti išlaikytas.

4.7.2.   Nustatyta sėdimoji vieta: šoninė galinė

Bandant galines arba pagalbines sėdynes, kojos nustatomos kaip nurodyta gamintojo. Jei pėdos atsiduria ant skirtingo lygio grindų dalių, atskaitine laikoma ta pėda, kuri pirmoji prisiliečia prie priekinės sėdynės, o kita koja nustatoma taip, kad skersinę įrenginio sėdimosios dalies padėtį rodantis spiritinis gulsčiukas būtų horizontalus.

4.7.3.   Kitos nustatytos sėdimosios vietos:

turi būti laikomasi 4.7.1 punkte nustatytos tvarkos, išskyrus tai, kad pėdos nustatomos kaip nurodo transporto priemonės gamintojas.

4.8.   Uždedami blauzdos ir šlaunų svarmenys ir išlyginama 3 DH įrenginio padėtis.

4.9.   Nugarinė dalis palenkiama į priekį iki priekinio stabdiklio ir 3 DH įrenginys patraukiamas nuo sėdynės už T formos strypo. 3 DH įrenginys grąžinamas į buvusią padėtį ant sėdynės vienu iš tokių būdų:

| 4.9.1. | jei 3 DH įrenginys slenka atgal, atliekama tokia procedūra: 3 DH įrenginiui leidžiama slinkti atgal, iki nebereikia horizontalios T formos strypą veikiančios slinkimą ribojančios apkrovos, t. y., kol sėdimoji dalis prisispaudžia prie sėdynės atlošo. Jei reikia, pakoreguojamos blauzdos; |
| --- | --- |

4.9.1.

jei 3 DH įrenginys slenka atgal, atliekama tokia procedūra: 3 DH įrenginiui leidžiama slinkti atgal, iki nebereikia horizontalios T formos strypą veikiančios slinkimą ribojančios apkrovos, t. y., kol sėdimoji dalis prisispaudžia prie sėdynės atlošo. Jei reikia, pakoreguojamos blauzdos;

| 4.9.2. | jei 3 DH įrenginys neslenka atgal, atliekama tokia procedūra: 3 DH įrenginys nustumiamas atgal T formos strypą veikiant horizontalia apkrova, kol sėdimoji dalis prisispaudžia prie sėdynės atlošo (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 paveikslą). |
| --- | --- |

4.9.2.

jei 3 DH įrenginys neslenka atgal, atliekama tokia procedūra: 3 DH įrenginys nustumiamas atgal T formos strypą veikiant horizontalia apkrova, kol sėdimoji dalis prisispaudžia prie sėdynės atlošo (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 paveikslą).

4.10.   3 DH įrenginio nugarinės ir sėdimųjų dalių sąranka ties klubų kampo kvadranto ir T formos strypo įvorės sankirta veikiama 100 10 N apkrova. Apkrovos veikimo kryptis išlaikoma lygiagrečiai su linija, einančia per minėtą sankirtą ir tašką, esantį virš šlaunų strypo įvorės (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 paveikslą). Tuomet nugarinės dalis atsargiai pristumiama prie sėdynės atlošo. Per likusią operacijos dalį reikia užtikrinti, kad 3 DH įrenginys neslinktų į priekį.

4.11.   Uždedami dešinysis ir kairysis sėdmenų svarmenys, o tuomet – pakaitomis aštuoni liemens svarmenys. 3 DH įrenginys išlaikomas horizontaliai.

4.12.   Nugarinė dalis pakreipiama į priekį, kad sėdynės atlošas nebūtų spaudžiamas. 3 DH įrenginys tris kartus pasiūbuojamas į šonus 10° lanku (po 5° į abi puses nuo vertikalios simetrijos plokštumos), kad pradingtų bet kokia susikaupusi trintis tarp 3 DH įrenginio ir sėdynės.

Siūbuojant 3 DH įrenginio T formos strypas gali nukrypti nuo nustatytos horizontalaus ir vertikalaus lygiavimo padėties. Todėl siūbuojant T formos strypą reikia prilaikyti atitinkama skersine apkrova. Prilaikyti T formos strypą ir siūbuoti 3 DH įrenginį reikia atsargiai, kad vertikalia arba priekine ir galine kryptimis nebūtų sudaryta papildoma apkrova.

Atliekant minėtą operaciją 3 DH įrenginio pėdos nesusaistomos ir neprilaikomos. Jei pasikeičia pėdų padėtis, joms kurį laiką leidžiama pasilikti toje padėtyje.

Nugarinė dalis atsargiai priglaudžiama prie sėdynės atlošo ir patikrinami abu spiritiniai gulsčiukai. Jei siūbuojant 3 DH įrenginį pajudėjo pėdos, jos turi būti grąžintos į buvusią padėtį taip:

pakaitomis kiekviena pėda pakeliama nuo grindų tik tiek, kiek reikia, kol papildomai nebejuda. Keliant pėdas jos turi galėti laisvai suktis ir neturi būti jokių į priekį ar šoną veikiančių apkrovų. Kiekvieną pėdą padėjus atgal ant paviršiaus, kulnas turi leistis su tam skirta konstrukcija.

Patikrinama, ar skersinis spiritinis gulsčiukas rodo horizontalią padėtį; jei reikia, nugarinės dalies viršus pastumiamas iš šono tiek, kad 3 DH įrenginio sėdimoji dalis ant sėdynės būtų horizontali.

4.13.   Laikant T formos strypą, kad 3 DH įrenginys neslystų ant sėdynės pagalvėlės į priekį:

| a) | nugarinė dalis pristumiama prie sėdynės atlošo; |
| --- | --- |

a)

nugarinė dalis pristumiama prie sėdynės atlošo;

| b) | maždaug ties liemens svarmenų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais veikiamas ne didesne kaip 25 N horizontalia atgal veikiančia apkrova, kol pagal klubų kampo kvadrantą bus matyti, kad nuėmus apkrovą yra pasiekta stabili padėtis. Turi būti žiūrima, kad 3 DH įrenginio neveiktų išorinės žemyn arba iš šono veikiančios apkrovos. Jei būtina papildomai pareguliuoti 3 DH įrenginio horizontalumą, nugarinė dalis palenkiama į priekį, perlygiuojama ir procedūra pakartojama nuo 4.12 punkto. |
| --- | --- |

b)

maždaug ties liemens svarmenų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais veikiamas ne didesne kaip 25 N horizontalia atgal veikiančia apkrova, kol pagal klubų kampo kvadrantą bus matyti, kad nuėmus apkrovą yra pasiekta stabili padėtis. Turi būti žiūrima, kad 3 DH įrenginio neveiktų išorinės žemyn arba iš šono veikiančios apkrovos. Jei būtina papildomai pareguliuoti 3 DH įrenginio horizontalumą, nugarinė dalis palenkiama į priekį, perlygiuojama ir procedūra pakartojama nuo 4.12 punkto.

4.14.   Atliekami visi matavimai:

| 4.14.1. | išmatuojamos taško H koordinatės erdvinės atskaitos sistemos atžvilgiu; |
| --- | --- |

4.14.1.

išmatuojamos taško H koordinatės erdvinės atskaitos sistemos atžvilgiu;

| 4.14.2. | pagal 3 DH įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą nustatomas tikrasis liemens kampas, kai liestukas yra labiausiai į galą nutolusioje padėtyje. |
| --- | --- |

4.14.2.

pagal 3 DH įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą nustatomas tikrasis liemens kampas, kai liestukas yra labiausiai į galą nutolusioje padėtyje.

4.15.   Jei nusprendžiama pakartoti 3 DH įrenginio įrengimą, sėdynės sąranka prieš tai turi išbūti neapkrauta ne trumpiau kaip 30 minučių. 3 DH įrenginys neturi būti paliktas apkrautas ant sėdynės sąrankos ilgiau, nei bandymui atlikti reikalingą laiką.

4.16.   Jei tos pačios eilės sėdynės gali būti laikomos panašiomis (daugiavietė sėdynė, identiškos sėdynės ir kt.) kiekvienai sėdynių eilei nustatomas tik vienas taškas H ir vienas „tikrasis liemens kampas“, šio priedo 1 priedėlyje aprašytą 3 DH įrenginį padėjus vietoje, kuri laikoma tos sėdynių eilės pavyzdine sėdyne. Tokia vieta yra:

| 4.16.1. | priekinėje eilėje: vairuotojo vieta; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekinėje eilėje: vairuotojo vieta;

| 4.16.2. | galinėje eilėje ar eilėse: išorinė sėdynė. |
| --- | --- |

4.16.2.

galinėje eilėje ar eilėse: išorinė sėdynė.

---

(1)  Bet kurioje sėdimojoje vietoje, išskyrus priekines sėdynes, kurioje taško H neįmanoma nustatyti naudojant „erdvinį taško H nustatymo įrenginį“ arba tvarką, kompetentingos institucijos nuožiūra atskaitos tašku gali būti imamas gamintojo nurodytas taškas R.

(2)  Polinkio kampą, aukščių skirtumą su sėdynės montavimo elementais, paviršiaus tekstūrą ir kt.

1 priedėlis

Erdvinio taško h nustatymo įrenginio Aprašas
   (1)

(3 DH įrenginio)

1.   Nugarinė ir sėdimoji dalys

Nugarinė ir sėdimoji dalys yra sukonstruotos iš sustiprinto plastiko ir metalo; jos imituoja žmogaus liemenį ir šlaunis ir yra mechaniškai sujungtos lankstu taške H. Prie lankstu taške H pritvirtinto liestuko pritvirtintas kvadrantas, skirtas tikrajam liemens kampui matuoti. Šlaunų vidurio liniją ir klubų kampo kvadranto bazinę liniją sudaro reguliuojamas šlaunų strypas, pritvirtintas prie sėdimosios dalies.

2.   Kūno ir kojų elementai

Blauzdų segmentai prijungti prie sėdimosios dalies sąrankos ties kelius jungiančiu T formos strypu, kuris yra statmenas reguliuojamo šlaunų strypo tęsinys. Blauzdų segmentuose įrengti kvadrantai kelių sulenkimo kampui matuoti. Batų ir pėdų sąrankos sukalibruotos pėdos kampui matuoti. Įrenginį erdvėje orientuoja du gulsčiukai. Atitinkamuose svorio centruose pritvirtinami kūno elementų svarmenys, atstojantys 76 kg svorio vyro poveikį sėdynei. Turi būti patikrinta, ar visi 3 DH įrenginio lankstai laisvai sukiojasi be pastebimos trinties.

1   paveikslas

3 DH įrenginio elementų pavadinimai

Image

2   paveikslas

DH įrenginio elementų matmenys ir apkrovos paskirstymas

Image

---

(1)  Išsamesnės informacijos apie 3 DH įrenginį kreipkitės į Automobilių inžinierių bendriją (Society of Automotive Engineers – SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, JAV.

Įrenginys atitinka aprašytąjį ISO standarte 6549-1980.

2 priedėlis

ERDVINĖ ATSKAITOS SISTEMA

| 1. | Erdvinę atskaitos sistemą apibrėžia trys viena kitai statmenos plokštumos, nustatytos transporto priemonės gamintojo (žr. paveikslą). (1) |
| --- | --- |

1.

Erdvinę atskaitos sistemą apibrėžia trys viena kitai statmenos plokštumos, nustatytos transporto priemonės gamintojo (žr. paveikslą). (1)

| 2. | Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos pradžios žymių koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes. |
| --- | --- |

2.

Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos pradžios žymių koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes.

| 3. | Taškų R ir H koordinatės nustatomos transporto priemonės gamintojo nustatytų atskaitos pradžios žymių atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.

Taškų R ir H koordinatės nustatomos transporto priemonės gamintojo nustatytų atskaitos pradžios žymių atžvilgiu.

Paveikslas

Erdvinė atskaitos sistema

Image

---

(1)  Atskaitos sistema atitinka standartą ISO 4130:1978.

3 priedėlis

SĖDIMŲJŲ VIETŲ ATSKAITOS DUOMENYS

1.   Atskaitos duomenų kodavimas

Iš eilės išvardijami kiekvienos sėdimosios vietos atskaitos duomenys. Sėdimosios vietos identifikuojamos dviejų rašmenų kodu. Pirmasis rašmuo – tai arabiškas skaitmuo, žymintis sėdynių eilę, skaičiuojant nuo transporto priemonės galo. Antrasis rašmuo – tai didžioji raidė, žyminti sėdimosios vietos padėtį sėdynių eilėje, žiūrint transporto priemonės judėjimo į priekį kryptimi; naudojamos tokios raidės:

| L | = | kairė; |
| --- | --- | --- |
| C | = | vidurinė; |
| R | = | dešinė. |

L

=

kairė;

C

=

vidurinė;

R

=

dešinė.

2.   Transporto priemonės matuojamosios padėties apibūdinimas

2.1.   Atskaitos pradžios žymių koordinatės

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Atskaitos duomenų sąrašas

3.1.   Sėdimoji vieta: ...

3.1.1.   Taško R koordinatės

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Projektinis liemens kampas: ...

3.1.3.   Sėdynės nustatymo specifikacijos (1)

| | horizontali: ... |
| --- | --- |

horizontali: ...

| | vertikali: ... |
| --- | --- |

vertikali: ...

| | kampinė: ... |
| --- | --- |

kampinė: ...

| | liemens kampas: ... |
| --- | --- |

liemens kampas: ...

Pastaba. Kitų sėdimųjų vietų atskaitos duomenys išvardijami 3.2, 3.3 ir t. t. punktuose

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/46

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT EEK statusą nurodančio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 87 — Suvienodintos variklinių transporto priemonių dieninių žibintų patvirtinimo nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

taisyklės pradinės redakcijos 14 papildymo. Įsigaliojimo data – 2009 m. spalio 24 d.

2 persvarstytos redakcijos 1 pataisymas. Įsigaliojimo data – 2009 m. lapkričio 11 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bendrieji techniniai reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šviesos stipris |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tariamasis paviršius |
| --- | --- |

8.

| 9. | Šviesos spalva |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bandymo tvarka |
| --- | --- |

10.

| 11. | Atsparumo šilumai bandymas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dieninio žibinto tipo pakeitimai ir tipo išplėtimo patvirtinimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

13.

| 15. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

15.

| 14. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

14.

| 16. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

16.

PRIEDAI

| 1 priedas | Pranešimas apie dieninių žibintų tipo patvirtinimą, išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą remiantis Taisykle Nr. 87 |
| --- | --- |

1 priedas

| 2 priedas | Patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdys |
| --- | --- |

2 priedas

| 3 priedas | Fotometriniai matavimai |
| --- | --- |

3 priedas

| 4 priedas | Būtiniausi gamybos kontrolės procedūrų atitikties reikalavimai |
| --- | --- |

4 priedas

| 5 priedas | Būtiniausi inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimai |
| --- | --- |

5 priedas

| 6 priedas | Mažiausi erdvinei šviesos sklaidai būtini kampai |
| --- | --- |

6 priedas

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma L, M, N ir T kategorijų transporto priemonių dieniniams žibintams (1).

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | Dieninis žibintas – į priekį nukreiptas žibintas transporto priemonės matomumui važiuojant dieną padidinti. |
| --- | --- |

2.1.

Dieninis žibintas – į priekį nukreiptas žibintas transporto priemonės matomumui važiuojant dieną padidinti.

| 2.2. | Šioje taisyklėje vartojamos Taisyklėje Nr. 48 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose pateiktos apibrėžtys; |
| --- | --- |

2.2.

Šioje taisyklėje vartojamos Taisyklėje Nr. 48 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose pateiktos apibrėžtys;

| 2.3. | Įvairių tipų dieniniai žibintai – žibintai, kurie skiriasi šiais pagrindiniais požymiais:






  a) | prekės pavadinimu arba prekės ženklu; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Įvairių tipų dieniniai žibintai – žibintai, kurie skiriasi šiais pagrindiniais požymiais:

a)

prekės pavadinimu arba prekės ženklu;

| b) | optinės sistemos charakteristikomis (šviesos stiprio lygiu, šviesos sklaidos kampais, kaitinamosios lempos kategorija, šviesos šaltinio moduliu ir kt.); |
| --- | --- |

b)

optinės sistemos charakteristikomis (šviesos stiprio lygiu, šviesos sklaidos kampais, kaitinamosios lempos kategorija, šviesos šaltinio moduliu ir kt.);

Kaitinamosios lempos spalvos arba kurio nors filtro spalvos pakeitimas nelaikomas tipo pakeitimu.

| 2.4. | Šioje taisyklėje pateiktos nuorodos į standartinę (–es) (etaloninę (–es)) kaitinamąją (–ąsias) lempą (–as) ir į Taisyklę Nr. 37 laikomos nuorodomis į Taisyklę Nr. 37 ir į teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimus. |
| --- | --- |

2.4.

Šioje taisyklėje pateiktos nuorodos į standartinę (–es) (etaloninę (–es)) kaitinamąją (–ąsias) lempą (–as) ir į Taisyklę Nr. 37 laikomos nuorodomis į Taisyklę Nr. 37 ir į teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimus.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Patvirtinimo paraišką teikia prekės pavadinimo ar ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Pareiškėjo nuožiūra, joje nurodoma, kad įtaisą galima sumontuoti transporto priemonėje, kai atskaitos ašis palinkusi į įvairias puses transporto priemonės atskaitos plokštumų ir žemės paviršiaus atžvilgiu, ir kad jis gali suktis aplink atskaitos ašį; šie skirtingi montavimo reikalavimai nurodomi pranešimo blanke.

3.2.   Prie paraiškos dėl kiekvieno tipo dieninio žibinto pridedama:

| 3.2.1. | pakankamai išsamūs brėžiniai (3 kopijos), kad būtų galima identifikuoti dieninio žibinto tipą, kuriuose geometriškai nurodyta dieninio žibinto pritvirtinimo prie transporto priemonės vieta, stebėjimo ašis, kuri atliekant bandymus turi būti laikoma atskaitos ašimi (horizontalusis kampas H = 0o, vertikalusis kampas V = 0o) ir taškas, kuris atliekant minėtus bandymus turi būti laikomas atskaitos centru, taip pat šviečiamasis paviršius; |
| --- | --- |

3.2.1.

pakankamai išsamūs brėžiniai (3 kopijos), kad būtų galima identifikuoti dieninio žibinto tipą, kuriuose geometriškai nurodyta dieninio žibinto pritvirtinimo prie transporto priemonės vieta, stebėjimo ašis, kuri atliekant bandymus turi būti laikoma atskaitos ašimi (horizontalusis kampas H = 0o, vertikalusis kampas V = 0o) ir taškas, kuris atliekant minėtus bandymus turi būti laikomas atskaitos centru, taip pat šviečiamasis paviršius;

| 3.2.2. | trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma nurodoma (išskyrus tuos atvejus, kai žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais):






  a) | nustatyta (–os) kaitinamosios (–ųjų) lempos (–ų) kategorija arba kategorijos, minėta kaitinamosios lempos kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų, ir (arba) |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma nurodoma (išskyrus tuos atvejus, kai žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais):

a)

nustatyta (–os) kaitinamosios (–ųjų) lempos (–ų) kategorija arba kategorijos, minėta kaitinamosios lempos kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų, ir (arba)

| b) | specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas; |
| --- | --- |

b)

specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas;

| 3.2.3. | du žibintai. |
| --- | --- |

3.2.3.

du žibintai.

4.   ŽENKLAI

Tvirtinti pateikti dieniniai žibintai turi būti:

4.1.   su pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu ant lęšių; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami;

4.2.   aiškiai, įskaitomai ir nenutrinamai paženklinti (išskyrus žibintus su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais), nurodant:

| a) | nustatyta (–os) kaitinamosios (–ųjų) lempos (–ų) kategoriją arba kategorijas, ir (arba) |
| --- | --- |

a)

nustatyta (–os) kaitinamosios (–ųjų) lempos (–ų) kategoriją arba kategorijas, ir (arba)

| b) | specialųjį šviesos šaltinio modulio atpažinties kodą; |
| --- | --- |

b)

specialųjį šviesos šaltinio modulio atpažinties kodą;

4.3.   su vardinės įtampos arba įtampos intervalo ir didžiausios vardinės galios ženklais, jeigu žibintai yra su elektroniniu šviesos šaltinio valdymo įtaisu ir (arba) su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais, ir (arba) šviesos šaltinio moduliu (–iais);

4.4.   su pakankamo dydžio vieta patvirtinimo ženklui ir 5.2 punkte nurodomiems papildomiems simboliams; ši vieta nurodoma 3.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose.

4.5.   Toliau nurodoma, kas turi būti ant šviesos šaltinio modulio (–ių), jeigu tai yra žibintai su šviesos šaltinio moduliu (–iais).

| 4.5.1. | Pareiškėjo prekės pavadinimas arba ženklas; šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.5.1.

Pareiškėjo prekės pavadinimas arba ženklas; šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.5.2. | Specialusis modulio atpažinties kodas; šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Šio specialiojo atpažinties kodo pirmosios raidės turi būti MD (nuo žodžio MODULIS), po kurių turi būti patvirtinimo ženklas be apskritimo, kaip nustatyta 5.2.1.1 punkte, taip pat papildomi simboliai ar ženklai, jeigu naudojama keletas netapačių šviesos šaltinių modulių; šis specialusis atpažinties kodas nurodomas 3.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose.
  Patvirtinimo ženklas neturi atitikti ant žibinto, kuriame naudojamas modulis, naudojamo ženklo, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo. |
| --- | --- |

4.5.2.

Specialusis modulio atpažinties kodas; šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Šio specialiojo atpažinties kodo pirmosios raidės turi būti MD (nuo žodžio MODULIS), po kurių turi būti patvirtinimo ženklas be apskritimo, kaip nustatyta 5.2.1.1 punkte, taip pat papildomi simboliai ar ženklai, jeigu naudojama keletas netapačių šviesos šaltinių modulių; šis specialusis atpažinties kodas nurodomas 3.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose.

Patvirtinimo ženklas neturi atitikti ant žibinto, kuriame naudojamas modulis, naudojamo ženklo, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo.

| 4.5.3. | Vardinės įtampos ir vardinės galios ženklas. |
| --- | --- |

4.5.3.

Vardinės įtampos ir vardinės galios ženklas.

4.6.   Žibintai, įjungus lempos dalimi nesantį elektroninį šviesos šaltinio valdymo įtaisą, veikiantys ne 6 V, 12 V ar 24 V vardinės nominaliosios įtampos, o kitokios įtampos sąlygomis, taip pat turi būti paženklinti ženklu, žyminčiu antrinę konstrukcinę vardinę įtampą.

4.7.   Ant elektroninio šviesos šaltinio valdymo įtaiso, kuris priklauso žibintui, bet yra sumontuotas ne žibinto korpuse, nurodomas gamintojo pavadinimas ir jo atpažinties kodas.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Bendrieji reikalavimai

5.1.1.   Patvirtinimas suteikiamas, jeigu, vadovaujantis 3.2.3 punktu, abu pateiktieji žibintai atitinka šios taisyklės reikalavimus.

5.1.2.   Jeigu pripažįstama, kad sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungti žibintai atitinka keleto taisyklių, pridėtų prie 1958 m. Susitarimo, reikalavimus, galima pritvirtinti vieną tarptautinį patvirtinimo ženklą, su sąlyga, kad minėti žibintai nėra sugrupuoti su žibintu ar žibintais, neatitinkančiais kurios nors iš minėtų taisyklių, su juo (jais) kombinuoti arba vienas į kitą integruoti.

5.1.3.   Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu pradinė taisyklės redakcija žymima 00) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati Susitariančioji Šalis minėto numerio neturi suteikti kito tipo žibintui, kuriam taikoma ši taisyklė.

5.1.4.   Pranešimas apie žibinto tipo patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio blanką.

5.1.5.   Kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtintą tipą atitinkančio žibinto vietoje, paminėtoje 4.4 punkte, nurodomas patvirtinimo ženklas, kaip nurodyta 5.2 ir 5.3 punktuose.

5.1.6.   5.2 punkte minėtas ženklas ir simboliai turi būti nenutrinami ir aiškiai įskaitomi net jeigu žibintas sumontuotas transporto priemonėje.

5.2.   Patvirtinimo ženklo sudedamosios dalys

Patvirtinimo ženklas turi būti sudarytas iš:

| 5.2.1. | tarptautinio patvirtinimo ženklo, sudaryto iš:






  5.2.1.1. | apskritimo aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2); |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

tarptautinio patvirtinimo ženklo, sudaryto iš:

5.2.1.1.

apskritimo aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2);

| 5.2.1.2. | patvirtinimo numerio; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

patvirtinimo numerio;

| 5.2.2. | papildomo simbolio RL. |
| --- | --- |

5.2.2.

papildomo simbolio RL.

| 5.2.3. | Abu patvirtinimo numerio skaitmenys, žymintys suteikiant patvirtinimą galiojančių pakeitimų seriją, gali būti paženklinti greta minėtųjų papildomų simbolių. |
| --- | --- |

5.2.3.

Abu patvirtinimo numerio skaitmenys, žymintys suteikiant patvirtinimą galiojančių pakeitimų seriją, gali būti paženklinti greta minėtųjų papildomų simbolių.

5.3.   Patvirtinimo ženklo išdėstymas

5.3.1.   Atskirieji žibintai

Šios taisyklės 2 priedo 1 brėžinyje pateiktas patvirtinimo ženklo ir minėtų papildomų simbolių išdėstymo pavyzdys.

5.3.2.   Sugrupuotieji, kombinuotieji ar tarpusavyje sujungti žibintai

5.3.2.1.   Jeigu sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungti žibintai atitinka keleto taisyklių reikalavimus, gali būti tvirtinamas vienas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro apskritimas aplink E raidę ir po jos nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris bei patvirtinimo numeris. Šis patvirtinimo ženklas gali būti tvirtinamas bet kurioje sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų vietoje, su sąlyga, kad:

| 5.3.2.1.1. | sumontavus žibintus, jis yra matomas; |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

sumontavus žibintus, jis yra matomas;

| 5.3.2.1.2. | bet kuri sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų šviesą praleidžianti dalis gali būti pašalinta tik kartu pašalinant ir patvirtinimo ženklą. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

bet kuri sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų šviesą praleidžianti dalis gali būti pašalinta tik kartu pašalinant ir patvirtinimo ženklą.

5.3.2.2.   Kiekvieno žibinto atpažinties simbolis, atitinkantis taisyklių, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas, nuostatas kartu su atitinkamos serijos pakeitimais, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą atlikti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, ir prireikus privalomoji rodyklė žymimi:

| 5.3.2.2.1. | ant bet kurio atitinkamo šviečiamojo paviršiaus, |
| --- | --- |

5.3.2.2.1.

ant bet kurio atitinkamo šviečiamojo paviršiaus,

| 5.3.2.2.2. | arba viename įrenginyje taip, kad būtų galima aiškiai atpažinti visus žibintus, priklausančius sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgui. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

arba viename įrenginyje taip, kad būtų galima aiškiai atpažinti visus žibintus, priklausančius sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgui.

5.3.2.3.   Atskiro patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis neturi būti mažesnis nei minimalus mažiausių atskirų ženklų dydis, kaip reikalaujama taisyklėje, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas.

5.3.2.4.   Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Ta pati Susitariančioji Šalis negali to paties numerio suteikti kitam sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų, kuriems taikoma ši taisyklė, tipui.

5.3.2.5.   Šios taisyklės 2 priedo 2 brėžinyje pateikti sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai kartu su visais paminėtais papildomais simboliais.

5.3.3.   Tarpusavyje sujungti žibintai, kurių lęšius galima naudoti ir kitų tipų įtaisams

Taikomos 5.3.2 punkte pateiktos nuostatos.

5.3.3.1.   Be to, kai naudojamas tas pats lęšis, ant jo gali būti skirtingi patvirtinimo ženklai, susiję su skirtingo tipo priekiniais žibintais ar žibintų mazgais, su sąlyga, kad ant pagrindinės įtaiso dalies, net jeigu ji negali būti atskirta nuo lęšio, taip pat yra 4.4 punkte aprašyta vieta ir paženklinti realias funkcijas žymintys patvirtinimo ženklai.

Jeigu skirtingų tipų įtaisai sudaryti iš tos pačios pagrindinės dalies, jie gali būti paženklinti skirtingais patvirtinimo ženklais.

5.3.3.2.   Šios taisyklės 2 priedo 3 brėžinyje pateikti patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai, susiję su anksčiau minėtu atveju.

6.   BENDRIEJI TECHNINIAI REIKALAVIMAI

6.1.   Kiekvienas žibintas turi atitikti tolesniuose punktuose pateiktus techninius reikalavimus.

6.2.   Dieniniai žibintai projektuojami ir konstruojami taip, kad, nežiūrint galimos vibracijos įprastinio naudojimo sąlygomis, jie ir toliau veiktų tinkamai ir pasižymėtų šioje taisyklėje nustatytomis charakteristikomis.

6.3.   Jei tai yra šviesos šaltinio moduliai, užtikrinama, kad:

| 6.3.1. | šviesos šaltinio modulis (–iai) būtų sukonstruotas (–i) taip, kad:






  a) | kiekvieno šviesos šaltinio modulio įrengimo padėtis galėtų būti tik nustatyta teisingoji padėtis ir jį būtų galima pašalinti tik naudojant įrankį (–ius); |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

šviesos šaltinio modulis (–iai) būtų sukonstruotas (–i) taip, kad:

a)

kiekvieno šviesos šaltinio modulio įrengimo padėtis galėtų būti tik nustatyta teisingoji padėtis ir jį būtų galima pašalinti tik naudojant įrankį (–ius);

| b) | jeigu įtaiso korpuse naudojamas daugiau nei vienas šviesos šaltinio modulis, skirtingas charakteristikas turintys šviesos šaltinio moduliai negalėtų būti pakeičiami vienas kitu tame pačiame žibinto korpuse; |
| --- | --- |

b)

jeigu įtaiso korpuse naudojamas daugiau nei vienas šviesos šaltinio modulis, skirtingas charakteristikas turintys šviesos šaltinio moduliai negalėtų būti pakeičiami vienas kitu tame pačiame žibinto korpuse;

| 6.3.2. | šviesos šaltinio modulis (–iai) būtų apsaugotas (–i) nuo sugadinimo. |
| --- | --- |

6.3.2.

šviesos šaltinio modulis (–iai) būtų apsaugotas (–i) nuo sugadinimo.

6.4.   Šviesos šaltinio modulis

6.4.1.   Šviesos šaltinio modulio (–ių) konstrukcija turi būti tokia, kad net tamsoje pasirinkta šviesos šaltinio modulio (–ių) padėtis tegalėtų būti teisingoji padėtis.

6.4.2.   Šviesos šaltinio modulis (–iai) turi būti apsaugotas (–i) nuo sugadinimo.

6.5.   Keičiama (–os) kaitinamoji (–osios) lempa (–os)

| 6.5.1. | Gali būti naudojama (–os) bet kokios kategorijos ar kategorijų kaitinamoji (–osios) lempa (–os), patvirtinta (–os) vadovaujantis Taisykle Nr. 37, su sąlyga, kad Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nenustatyta jokių naudojimo apribojimų. |
| --- | --- |

6.5.1.

Gali būti naudojama (–os) bet kokios kategorijos ar kategorijų kaitinamoji (–osios) lempa (–os), patvirtinta (–os) vadovaujantis Taisykle Nr. 37, su sąlyga, kad Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nenustatyta jokių naudojimo apribojimų.

| 6.5.2. | Įtaisas turi būti sukonstruotas taip, kad kaitinamosios lempos tvirtinimo padėtis tegalėtų būti teisingoji padėtis. |
| --- | --- |

6.5.2.

Įtaisas turi būti sukonstruotas taip, kad kaitinamosios lempos tvirtinimo padėtis tegalėtų būti teisingoji padėtis.

| 6.5.3. | Kaitinamosios lempos laikiklis turi atitikti Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) leidinyje 60061 pateiktas charakteristikas. Naudojamas laikiklio duomenų lapas, susijęs su naudojamos kaitinamosios lempos kategorija. |
| --- | --- |

6.5.3.

Kaitinamosios lempos laikiklis turi atitikti Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) leidinyje 60061 pateiktas charakteristikas. Naudojamas laikiklio duomenų lapas, susijęs su naudojamos kaitinamosios lempos kategorija.

7.   ŠVIESOS STIPRIS

7.1.   Kiekvieno žibinto spinduliuojamos šviesos stipris atskaitos ašyje neturi būti mažesnis kaip 400 cd.

7.2.   Už atskaitos ašies ir šios taisyklės 6 priedo schemose apibrėžtų kampinių regos laukų ribose kiekvienos žibinto spinduliuojamos šviesos stipris:

| 7.2.1. | kiekviena kryptimi, atitinkančia šios taisyklės 3 priede pateiktoje šviesos sklaidos standartinių verčių lentelėje nurodytus taškus, neturi būti mažesnis už 7.1 punkte nurodytą mažiausiąją vertę, padaugintą iš minėtoje lentelėje nurodyto procentinio dydžio, susijusio su atitinkama kryptimi; bei |
| --- | --- |

7.2.1.

kiekviena kryptimi, atitinkančia šios taisyklės 3 priede pateiktoje šviesos sklaidos standartinių verčių lentelėje nurodytus taškus, neturi būti mažesnis už 7.1 punkte nurodytą mažiausiąją vertę, padaugintą iš minėtoje lentelėje nurodyto procentinio dydžio, susijusio su atitinkama kryptimi; bei

| 7.2.2. | bet kuria kryptimi, kuria matomas žibintas, neturi viršyti 1 200 cd. |
| --- | --- |

7.2.2.

bet kuria kryptimi, kuria matomas žibintas, neturi viršyti 1 200 cd.

7.3.   Be to, 6 priede pateiktoje schemoje apibrėžtame lauke spinduliuojamos šviesos stipris turi būti ne mažesnis kaip 1,0 cd;

7.4.   Jeigu žibintas turi daugiau nei vieną šviesos šaltinį, sugedus vienam iš jų, žibintas turi atitikti privalomus mažiausiosios stiprio vertės reikalavimus, o įjungus visus šviesos šaltinius negali būti viršijamos didžiausiosios stiprio vertės.

Šviesos šaltinių, sujungtų taip, kad, sugedus vienam iš jų, nei vienas iš jų nebespinduliuotų šviesos, mazgas laikomas vienu šviesos šaltiniu.

8.   TARIAMASIS PAVIRŠIUS

Tariamojo paviršiaus sritis pagal žibinto atskaitos ašį neturi būti mažesnė kaip 25 cm2 ir didesnė kaip 200 cm2.

9.   ŠVIESOS SPALVA

Šviesos spalva turi būti balta. Ji matuojama nustačius 10 dalyje minimas sąlygas.

10.   BANDYMO TVARKA

10.1.   Visi fotometriniai ir kolorimetriniai matavimai atliekami naudojant įtaisui skirtos kategorijos bespalvę standartinę kaitinamąją lempą, maitinimo įtampą nustačius taip, kad būtų gautas tos kategorijos lempai privalomas atskaitinis šviesos srautas, kuris negaunamas elektroniniu šviesos šaltinio valdymo įtaisu.

10.2.   Jeigu sistema yra su elektroniniu šviesos šaltinio valdymo įtaisu, kuris yra žibinto dalis (3), visi fotometriniai ir kolorimetriniai matavimai atliekami žibinto įvedimo gnybtus veikiant gamintojo nurodyta įtampa arba, jei ji nenurodyta, atitinkamai 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampa.

10.3.   Jeigu sistema yra su elektroniniu šviesos šaltinio valdymo įtaisu, kuris nėra žibinto dalis, žibinto įvedimo gnybtai veikiami gamintojo nurodyta įtampa. Bandymų laboratorija turi pareikalauti, kad gamintojas pateiktų šviesos šaltinio valdymo įtaisą, kuriuo šviesos šaltiniui tiekiama energija ir reguliuojamos funkcijos. Įtampa, kuria žibintas turi būti veikiamas, nurodoma šios taisyklės 1 priede pateikto blanko pranešime.

10.4.   Bet kurio žibinto, išskyrus turinčius kaitinamąsias lempas, šviesos stiprio vertės, išmatuotos nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, turi atitikti mažiausiąsias ir didžiausiąsias vertes. Šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygis, praėjus nuo įjungimo 1 minutei, gali būti apskaičiuotas remiantis šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygiu, apskaičiuotu nuo įjungimo praėjus 30 minučių, taikant kiekviename bandymo taške šviesos stiprio verčių, išmatuotų aukštosios įtampos sąlygomis nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, koeficientą.

10.5.   Pagal signalinės šviesos įtaiso atskaitos ašį nustatomos tariamojo paviršiaus ribinės vertės.

11.   ATSPARUMO ŠILUMAI BANDYMAS

11.1.   Atliekamas valandos trukmės žibinto nepertraukiamojo veikimo bandymas, prieš kurį žibintas 20 minučių įšildomas. Aplinkos oro temperatūra turi būti 23 ± 5 °C. Naudojama žibintui skirtos kategorijos kaitinamoji lempa, kuriai tiekiama tokios įtampos elektros srovė, kad vidutinė apibrėžtoji galia būtų tokia, kokia ji būna esant atitinkamai bandymo įtampai. Tačiau jei žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.), bandymas atliekamas tuomet, kai šviesos šaltiniai yra žibinte, vadovaujantis šios taisyklės 10.2 punktu.

11.2.   Jeigu apibrėžta tik didžiausioji galia, bandymas atliekamas įtampą sureguliavus taip, kad galia būtų lygi 90 proc. apibrėžtosios galios. Visais atvejais vidutinė apibrėžtoji arba didžiausioji galia turi būti ta galia, kurios didžiausia vertė pasiekiama atitinkamai 6 V, 12 V arba 24 V įtampos sąlygomis; jeigu žibintuose sumontuoti nekeičiamieji šviesos šaltiniai (kaitinamosios lempos ir kt.), jiems taikomos šios taisyklės 10.2 punkte nustatytos bandymo sąlygos.

11.3.   Atlikus žibinto kondicionavimą aplinkos temperatūros sąlygomis, neturi būti jokių pastebimų žibinto iškreipių, deformacijos, skeldėjimo arba spalvos pokyčių. Kilus abejonėms, šviesos stipris matuojamas vadovaujantis 7 dalies nuostatomis. Taip matuojamos vertės turi prilygti bent 90 proc. verčių, gautų prieš atliekant to paties įtaiso atsparumo šilumai bandymą.

12.   DIENINIO ŽIBINTO TIPO PAKEITIMAI IR TIPO IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

12.1.   Apie kiekvieną dieninio žibinto tipo pakeitimą pranešama žibinto tipo patvirtinimą suteikusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

| 12.1.1. | laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju žibintas vis dar atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

12.1.1.

laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju žibintas vis dar atitinka reikalavimus, arba

| 12.1.2. | reikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomų bandymų ataskaitą. |
| --- | --- |

12.1.2.

reikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomų bandymų ataskaitą.

12.2.   Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą 5.1.4 punkte aprašyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims ir nurodomi pakeitimai.

12.3.   Tipo išplėtimą patvirtinanti kompetentinga institucija suteikia tokio tipo išplėtimo serijos numerį ir praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

13.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

| 13.1. | Pagal šią taisyklę patvirtinti žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas įvykdžius 6, 7, 8 ir 9 dalyse nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

13.1.

Pagal šią taisyklę patvirtinti žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas įvykdžius 6, 7, 8 ir 9 dalyse nustatytus reikalavimus.

| 13.2. | Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos kontrolės procedūrų atitikties reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 4 priede. |
| --- | --- |

13.2.

Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos kontrolės procedūrų atitikties reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 4 priede.

| 13.3. | Turi būti laikomasi būtiniausių inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 5 priede. |
| --- | --- |

13.3.

Turi būti laikomasi būtiniausių inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 5 priede.

| 13.4. | Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

13.4.

Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

14.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

14.1.   Pagal šią taisyklę suteiktas dieninio žibinto tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma reikalavimų arba jei patvirtinimo ženklu paženklintas dieninis žibintas neatitinka patvirtinto tipo.

14.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, ji nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

15.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo dieninius žibintus, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija turi pranešti apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

16.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami pranešimai apie kitose šalyse suteiktus tipo patvirtinimo ar tipo išplėtimo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą ar jo panaikinimo liudijimus arba visišką gamybos nutraukimą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais dokumentu Amend.4).

(2)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimo liudijimus suteikia valstybės narės, naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami), 56 – Juodkalnija, 57 (nenaudojamas) ir 58 – Tunisas. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

(3)  Taikant šią taisyklę, frazė „yra žibinto dalis“ reiškia, kad įtaisas fiziškai priklauso žibinto korpusui arba yra žibinto korpuso išorinė dalis (atskira arba neatskira), tačiau žibintų gamintojas jį pateikia kaip žibinto sistemos dalį.

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMO PAVYZDYS

1   brėžinys

Image

Galimo transporto priemonės priekyje montuojamų sugrupuotų žibintų ženklinimo pavyzdžiai

2   brėžinys

Vertikalios ir horizontalios linijos apibrėžia apšvietimo įtaiso formą. Jos nėra patvirtinimo ženklo dalys.

Image

Su priekiniu žibintu tarpusavyje sujungtas žibintas

3   brėžinys

Image

Ant priekinio žibinto korpuso nurodomas tik vienas galiojantis patvirtinimo numeris, pavyzdžiui:

Image

---

3 PRIEDAS

FOTOMETRINIAI MATAVIMAI

1.   Atliekant fotometrinius matavimus, sklaidžiųjų atspindžių vengiama pasirinkus tinkamą maskavimą.

2.   Jeigu matavimų rezultatai užginčijami, matavimai atliekami taip, kad būtų laikomasi šių reikalavimų:

| 2.1. | matavimo atstumas turi būti toks, kad būtų laikomasi atvirkštinio atstumo kvadrato dėsnio; |
| --- | --- |

2.1.

matavimo atstumas turi būti toks, kad būtų laikomasi atvirkštinio atstumo kvadrato dėsnio;

| 2.2. | matavimo įranga turi būti tokia, kad, žiūrint iš šviesos atskaitos centro, imtuvo kampinė apertūra būtų nuo 10′ iki 1°; |
| --- | --- |

2.2.

matavimo įranga turi būti tokia, kad, žiūrint iš šviesos atskaitos centro, imtuvo kampinė apertūra būtų nuo 10′ iki 1°;

| 2.3. | laikoma, kad šviesos stiprio reikalavimai, taikomi tam tikrai stebėjimo krypčiai, įvykdomi, jeigu gaunamas reikiamas tos krypties, kuri nuo stebėjimo krypties nukrypsta ne daugiau kaip ketvirtį laipsnio, stipris. |
| --- | --- |

2.3.

laikoma, kad šviesos stiprio reikalavimai, taikomi tam tikrai stebėjimo krypčiai, įvykdomi, jeigu gaunamas reikiamas tos krypties, kuri nuo stebėjimo krypties nukrypsta ne daugiau kaip ketvirtį laipsnio, stipris.

3.   Jeigu dieninį žibintą transporto priemonėje galima montuoti daugiau kaip vienoje padėtyje arba skirtingų padėčių srityje, pakartotiniai fotometriniai matavimai atliekami kiekvienoje padėtyje arba gamintojo nurodytos atskaitos ašies srities kraštutinėse padėtyse.

4.   Žibintų fotometrinis matavimas

Fotometrinės charakteristikos tikrinamos toliau nurodyta tvarka.

| 4.1. | Jeigu tikrinami nekeičiamieji šviesos šaltiniai (kaitinamosios lempos ir kt.):
  kai žibinte sumontuoti šviesos šaltiniai, vadovaujantis šios taisyklės 10 dalimi. |
| --- | --- |

4.1.

Jeigu tikrinami nekeičiamieji šviesos šaltiniai (kaitinamosios lempos ir kt.):

kai žibinte sumontuoti šviesos šaltiniai, vadovaujantis šios taisyklės 10 dalimi.

| 4.2. | Jeigu tikrinamos keičiamos kaitinamosios lempos:
  kai juose sumontuotos kaitinamosios lempos, gautos šviesos stiprio vertės tikslinamos esant 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai. Pataisinis faktorius – atskaitinio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai (6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V). Kiekvienos naudotos kaitinamosios lempos faktinis šviesos srautas neturi nukrypti nuo vidutinės vertės daugiau kaip ± 5 proc. Užuot taikius minėtą metodą, atskaitinį šviesos srautą spinduliuojanti standartinė kaitinamoji lempa gali būti montuojama paeiliui visose padėtyse, kuriose išmatuotos vertės susumuojamos. |
| --- | --- |

4.2.

Jeigu tikrinamos keičiamos kaitinamosios lempos:

kai juose sumontuotos kaitinamosios lempos, gautos šviesos stiprio vertės tikslinamos esant 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai. Pataisinis faktorius – atskaitinio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai (6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V). Kiekvienos naudotos kaitinamosios lempos faktinis šviesos srautas neturi nukrypti nuo vidutinės vertės daugiau kaip ± 5 proc. Užuot taikius minėtą metodą, atskaitinį šviesos srautą spinduliuojanti standartinė kaitinamoji lempa gali būti montuojama paeiliui visose padėtyse, kuriose išmatuotos vertės susumuojamos.

| 4.3. | Bet kurio dieninio žibinto, išskyrus tuos, kuriuose sumontuota (–os) kaitinamoji (–osios) lempa (–os), šviesos stiprio vertės, išmatuotos nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, turi atitikti mažiausiąsias ir didžiausiąsias vertes. Šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygis, praėjus nuo įjungimo 1 minutei, gali būti apskaičiuotas remiantis šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygiu, apskaičiuotu nuo įjungimo praėjus 30 minučių, taikant kiekviename bandymo taške šviesos stiprio verčių, išmatuotų aukštosios įtampos sąlygomis nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, koeficientą. |
| --- | --- |

4.3.

Bet kurio dieninio žibinto, išskyrus tuos, kuriuose sumontuota (–os) kaitinamoji (–osios) lempa (–os), šviesos stiprio vertės, išmatuotos nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, turi atitikti mažiausiąsias ir didžiausiąsias vertes. Šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygis, praėjus nuo įjungimo 1 minutei, gali būti apskaičiuotas remiantis šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygiu, apskaičiuotu nuo įjungimo praėjus 30 minučių, taikant kiekviename bandymo taške šviesos stiprio verčių, išmatuotų aukštosios įtampos sąlygomis nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, koeficientą.

5.   Šviesos sklaidos standartinių verčių lentelė

Image

| 5.1. | H = 0° ir V = 0° kryptys atitinka atskaitos ašį (transporto priemonėje ši ašis yra horizontali, lygiagreti vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai ir nukreipta privaloma stebėjimo kryptimi). Ji kerta atskaitos centrą. Lentelėje pateiktos įvairiomis matavimo kryptimis nustatytos mažiausio šviesos stiprio vertės, išreikštos kaip mažiausios vertės, privalomos atsižvelgiant į kiekvieno žibinto ašį, procentinė dalis (H = 0° ir V = 0° kryptimis). |
| --- | --- |

5.1.

H = 0° ir V = 0° kryptys atitinka atskaitos ašį (transporto priemonėje ši ašis yra horizontali, lygiagreti vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai ir nukreipta privaloma stebėjimo kryptimi). Ji kerta atskaitos centrą. Lentelėje pateiktos įvairiomis matavimo kryptimis nustatytos mažiausio šviesos stiprio vertės, išreikštos kaip mažiausios vertės, privalomos atsižvelgiant į kiekvieno žibinto ašį, procentinė dalis (H = 0° ir V = 0° kryptimis).

| 5.2. | 3 dalyje nurodytame šviesos sklaidos laukelyje, kuris brėžinyje pavaizduotas kaip tinklelis, šviesos pluoštas turėtų būti iš esmės vienodas – tiek, kad laukelio dalyje, apibrėžtoje tinklelio linijomis, visomis kryptimis spinduliuojamos šviesos stipris atitiktų bent jau mažiausias vertes (procentais), nurodytas ant tinklelio linijų, kuriomis apibrėžiama susijusi kryptis. |
| --- | --- |

5.2.

3 dalyje nurodytame šviesos sklaidos laukelyje, kuris brėžinyje pavaizduotas kaip tinklelis, šviesos pluoštas turėtų būti iš esmės vienodas – tiek, kad laukelio dalyje, apibrėžtoje tinklelio linijomis, visomis kryptimis spinduliuojamos šviesos stipris atitiktų bent jau mažiausias vertes (procentais), nurodytas ant tinklelio linijų, kuriomis apibrėžiama susijusi kryptis.

4   brėžinys

Šviesos šaltinio moduliai

MD E3 17325

Šviesos šaltinio modulis, paženklintas pirmiau nurodytu atpažinties kodu, patvirtintas kartu su Italijoje (E3) patvirtintu žibintu, kuriam suteiktas patvirtinimo numeris 17325.

---

4 PRIEDAS

Būtiniausi gamybos kontrolės procedūrų atitikties reikalavimai

1.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

1.1.   Atitikties reikalavimai mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomi įvykdytais, jei skirtumai neviršija įprastų šioje taisyklėje apibrėžtų gamybos nuokrypų.

1.2.   Serijinės gamybos žibintų fotometrinių charakteristikų atitiktis neginčijama, jeigu atliekant bet kurio atsitiktine tvarka pasirinkto žibinto su standartine kaitinamąja lempa arba su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.) fotometrinių charakteristikų bandymą ir atitinkamai matuojant 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampos sąlygomis:

| 1.2.1. | nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc.; |
| --- | --- |

1.2.1.

nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc.;

| 1.2.2. | jeigu žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą. |
| --- | --- |

1.2.2.

jeigu žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą.

1.3.   Jeigu žibintas yra su standartine kaitinamąja lempa arba jei žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.) ir kolorimetrinės charakteristikos tikrinamos tuomet, kai šviesos šaltinis yra sumontuotas žibinte, turi būti laikomasi spalvių koordinačių.

2.   BŪTINIAUSI GAMINTOJO ATLIEKAMOS ATITIKTIES PATIKROS REIKALAVIMAI

Patvirtinimo ženklo turėtojas nustatytu dažnumu atlieka bent jau toliau nurodytus kiekvieno tipo žibinto bandymus. Bandymai atliekami pagal šios taisyklės nuostatas.

Jeigu bandinys neatitinka tam tikro tipo bandymo reikalavimų, atrenkami kiti bandiniai ir atliekami jų bandymai. Gamintojas imasi veiksmų gamybos atitikčiai užtikrinti.

2.1.   Bandymų pobūdis

Remiantis šia taisykle, atliekami su fotometrinėmis ir kolorimetrinėmis charakteristikomis susiję atitikties bandymai.

2.2.   Bandymų metodai

| 2.2.1. | Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus. |
| --- | --- |

2.2.1.

Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus.

| 2.2.2. | Jeigu kuriuos nors atitikties bandymus atlieka gamintojas, jis turi teisę taikyti lygiaverčius metodus, gavęs už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos institucijos sutikimą. Gamintojas turi įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams. |
| --- | --- |

2.2.2.

Jeigu kuriuos nors atitikties bandymus atlieka gamintojas, jis turi teisę taikyti lygiaverčius metodus, gavęs už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos institucijos sutikimą. Gamintojas turi įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams.

| 2.2.3. | Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktų nuostatas, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir ją reguliuoti, kad atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus. |
| --- | --- |

2.2.3.

Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktų nuostatas, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir ją reguliuoti, kad atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus.

| 2.2.4. | Visais atvejais pamatiniais laikomi šioje taisyklėje nustatyti metodai, visų pirma atliekant administracinę patikrą ir pavyzdžių atranką. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visais atvejais pamatiniais laikomi šioje taisyklėje nustatyti metodai, visų pirma atliekant administracinę patikrą ir pavyzdžių atranką.

2.3.   Bandinių atrankos pobūdis

Žibintų bandiniai atrenkami atsitiktine tvarka iš vienodų gaminių partijos. Vienoda partija – to paties tipo, apibrėžto pagal gamintojo taikomus gamybos metodus, žibintų rinkinys.

Paprastai vertinami atskirose gamyklose pagaminti serijiniai gaminiai. Tačiau gamintojas gali grupuoti atskirų gamyklų duomenis apie tą patį tipą, jeigu jose taikoma ta pati kokybės sistema ir kokybės valdymas.

2.4.   Išmatuotos ir užfiksuotos fotometrinės charakteristikos

3 priede nurodytuose taškuose ir reikiamose spalvių koordinatėse atliekami atrinktojo žibinto mažiausiųjų verčių fotometriniai matavimai.

2.5.   Priimtinumo kriterijai

Gamintojas privalo užtikrinti statistinį bandymų rezultatų apdorojimą ir, kartu su kompetentinga institucija, gaminių priimtinumo kriterijų apibrėžimą, kad būtų laikomasi šios taisyklės 13.1 punkte nustatytų techninių reikalavimų, taikomų atitikties patikrai.

Priimtinumo kriterijai turi būti tokie, kad esant 95 proc. pasikliovimo lygiui, mažiausia tikimybė, kad bandinys atitiks atrankinio tikrinimo reikalavimus pagal 5 priedo nuostatas (pirmoji bandinių atranka), būtų 0,95.

---

5 PRIEDAS

BŪTINIAUSI INSPEKTORIAUS ATLIEKAMOS BANDINIŲ ATRANKOS REIKALAVIMAI

1.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

1.1.   Atitikties reikalavimų mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomasi, jei skirtumai neviršija įprastų šios taisyklės reikalavimais apibrėžtų gamybos nuokrypų.

1.2.   Serijinės gamybos žibintų fotometrinių charakteristikų atitiktis neginčijama, jeigu atliekant bet kurio atsitiktine tvarka pasirinkto žibinto su standartine kaitinamąja lempa arba su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.) fotometrinių charakteristikų bandymą ir atitinkamai matuojant 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampos sąlygomis:

| 1.2.1. | nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc.; |
| --- | --- |

1.2.1.

nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc.;

| 1.2.2. | jeigu žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą. |
| --- | --- |

1.2.2.

jeigu žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą.

| 1.2.3. | Į žibintus su akivaizdžiais defektais neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

1.2.3.

Į žibintus su akivaizdžiais defektais neatsižvelgiama.

1.3.   Jeigu žibintas yra su standartine kaitinamąja lempa arba jei žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.) ir kolorimetrinės charakteristikos tikrinamos tuomet, kai šviesos šaltinis yra sumontuotas žibinte, turi būti laikomasi spalvių koordinačių.

2.   PIRMOJI BANDINIŲ ATRANKA

Per pirmąją bandinių atranką atsitiktine tvarka pasirenkami keturi žibintai. Pirmasis bandinys, kurį sudaro du žibintai, pažymimas A raide, antrasis bandinys, kurį sudaro du žibintai – B raide.

2.1.   Atitiktis neginčijama

| 2.1.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis neužginčijama, jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos į blogąją pusę:






  2.1.1.1. | A bandinys







  A1: | vieno žibinto | 0 proc., |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc.; |
| A2: | abiejų žibintų didesnė kaip | 0 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc., |
| pereinama prie B bandinio; | |

2.1.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis neužginčijama, jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos į blogąją pusę:

2.1.1.1.

A bandinys

A1:

vieno žibinto

0 proc.,

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.;

A2:

abiejų žibintų didesnė kaip

0 proc.,

bet ne didesnė kaip

20 proc.,

pereinama prie B bandinio;

| 2.1.1.2. | B bandinys







  B1: | abiejų žibintų | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B bandinys

B1:

abiejų žibintų

0 proc.

| 2.1.2. | arba jei A bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

2.1.2.

arba jei A bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

2.2.   Atitiktis ginčijama

| 2.2.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis užginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų reikšmių nuokrypos:






  2.2.1.1. | A bandinys







  A3: | vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc., |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnė kaip | 20 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 30 proc.; |

2.2.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis užginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų reikšmių nuokrypos:

2.2.1.1.

A bandinys

A3:

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

20 proc.,

bet ne didesnė kaip

30 proc.;

| 2.2.1.2. | B bandinys







  B2: | A2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnė kaip | 0 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc. |
| vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc.; |
| B3: | A2 atveju, | |
| vieno žibinto | 0 proc., |
| vieno žibinto didesnė kaip | 20 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 30 proc. |

2.2.1.2.

B bandinys

B2:

A2 atveju,

vieno žibinto didesnė kaip

0 proc.,

bet ne didesnė kaip

20 proc.

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.;

B3:

A2 atveju,

vieno žibinto

0 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

20 proc.,

bet ne didesnė kaip

30 proc.

| 2.2.2. | arba jei A bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

2.2.2.

arba jei A bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

2.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis užginčijama ir taikomos 14 dalies sąlygos, jeigu, taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

| 2.3.1. | A bandinys







  A4: | vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc., |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnė kaip | 30 proc., |
| A5: | abiejų žibintų didesnė kaip | 20 proc.; |

2.3.1.

A bandinys

A4:

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

30 proc.,

A5:

abiejų žibintų didesnė kaip

20 proc.;

| 2.3.2. | B bandinys







  B4: | A2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnė kaip | 0 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc., |
| vieno žibinto didesnė kaip | 20 proc.; |
| B5: | A2 atveju, | |
| abiejų žibintų didesnė kaip | 20 proc.; |
| B6: | A2 atveju, | |
| vieno žibinto | 0 proc., |
| vieno žibinto didesnė kaip | 30 proc. |

2.3.2.

B bandinys

B4:

A2 atveju,

vieno žibinto didesnė kaip

0 proc.,

bet ne didesnė kaip

20 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

20 proc.;

B5:

A2 atveju,

abiejų žibintų didesnė kaip

20 proc.;

B6:

A2 atveju,

vieno žibinto

0 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

30 proc.

| 2.3.3. | arba jei A ir B bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

2.3.3.

arba jei A ir B bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

3.   PAKARTOTINĖ BANDINIŲ ATRANKA

A3, B2 ir B3 atvejais, per du mėnesius nuo pranešimo būtina atlikti pakartotinę bandinių atranką ir atrinkti trečiąjį C bandinį, sudarytą iš dviejų žibintų, ir ketvirtąjį D bandinį, sudarytą iš dviejų žibintų, atrinktų iš gaminių, pagamintų užtikrinus atitiktį.

3.1.   Atitiktis neginčijama

| 3.1.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis neužginčijama, jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:






  3.1.1.1. | C bandinys







  C1: | vieno žibinto | 0 proc., |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc.; |
| C2: | abiejų žibintų didesnė kaip | 0 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc., |
| pereinama prie D bandinio; | |

3.1.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis neužginčijama, jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

3.1.1.1.

C bandinys

C1:

vieno žibinto

0 proc.,

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.;

C2:

abiejų žibintų didesnė kaip

0 proc.,

bet ne didesnė kaip

20 proc.,

pereinama prie D bandinio;

| 3.1.1.2. | D bandinys







  D1: | C2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| abiejų žibintų | 0 proc. |

3.1.1.2.

D bandinys

D1:

C2 atveju,

abiejų žibintų

0 proc.

| 3.1.2. | arba jei C bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

3.1.2.

arba jei C bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

3.2.   Atitiktis ginčijama

| 3.2.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis užginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:






  3.2.1.1. | D bandinys







  D2: | C2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnė kaip | 0 proc., |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc., |
| vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |

3.2.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis užginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

3.2.1.1.

D bandinys

D2:

C2 atveju,

vieno žibinto didesnė kaip

0 proc.,

bet ne didesnė kaip

20 proc.,

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

| 3.2.1.2. | arba jei C bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

arba jei C bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

3.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis užginčijama ir taikomos 14 dalies sąlygos, jeigu, taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

| 3.3.1. | C bandinys







  C3: | vieno žibinto ne didesnė kaip | 20 proc., |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnė kaip | 20 proc.; |
| C4: | abiejų žibintų didesnė kaip | 20 proc.; |

3.3.1.

C bandinys

C3:

vieno žibinto ne didesnė kaip

20 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

20 proc.;

C4:

abiejų žibintų didesnė kaip

20 proc.;

| 3.3.2. | D bandinys







  D3: | C2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno žibinto 0 proc. arba didesnė kaip | 0 proc., |
| vieno žibinto didesnė kaip | 20 proc. |

3.3.2.

D bandinys

D3:

C2 atveju,

vieno žibinto 0 proc. arba didesnė kaip

0 proc.,

vieno žibinto didesnė kaip

20 proc.

| 3.3.3. | arba jei C ir D bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

3.3.3.

arba jei C ir D bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

1   brėžinys

Image

---

6 PRIEDAS

MAŽIAUSI ERDVINEI ŠVIESOS SKLAIDAI BŪTINI KAMPAI

Dieninių žibintų, kuriems taikoma taisyklė, erdvinei šviesos sklaidai būtini mažiausi vertikalieji kampai visais atvejais turi būti 10° virš horizontalės ir 5° žemiau jos.

Mažiausi horizontalieji erdvinės šviesos sklaidos kampai:

Image

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/69

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT EEK statusą nurodančio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 91 — Suvienodintos variklinių transporto priemonių ir jų priekabų šoninių gabaritinių žibintų patvirtinimo nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

pradinės taisyklės versijos 11 papildymo; įsigaliojimo data – 2008 m. spalio 15 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bendrieji techniniai reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spinduliuojamos šviesos stipris |
| --- | --- |

7.

| 8. | Spinduliuojamos šviesos spalva |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bandymo tvarka |
| --- | --- |

9.

| 10. | Šoninio gabaritinio žibinto tipo pakeitimai ir išplėtimo patvirtinimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

11.

| 12. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

12.

| 13. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

13.

| 14. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracinių padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

15.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Erdvinei šviesos sklaidai būtini mažiausi kampai |
| --- | --- |

1 priedas.

| 2 priedas. | Pranešimas dėl šoninio gabaritinio žibinto, paženklinto SM1/SM2 simboliu, tipo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimo ar patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo |
| --- | --- |

2 priedas.

| 3 priedas. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | Fotometriniai matavimai |
| --- | --- |

4 priedas.

| 5 priedas. | Spinduliuojamos šviesos spalva. Pagrindinių spalvių koordinatės (spalva) |
| --- | --- |

5 priedas.

| 6 priedas. | Būtiniausi gamybos atitikties kontrolės procedūrų reikalavimai |
| --- | --- |

6 priedas.

| 7 priedas. | Būtiniausi inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimai |
| --- | --- |

7 priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M, N, O ir T (1) kategorijų transporto priemonių šoniniams gabaritiniams žibintams.

2.   APIBRĖŽTYS

| 2.1. | Šioje taisyklėje vartojamos Taisyklėje Nr. 48 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose pateiktos apibrėžtys. |
| --- | --- |

2.1.

Šioje taisyklėje vartojamos Taisyklėje Nr. 48 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose pateiktos apibrėžtys.

| 2.2. | Šoninis gabaritinis žibintas – žibintas, naudojamas įspėti apie transporto priemonės buvimą, kai žiūrima iš šono. |
| --- | --- |

2.2.

Šoninis gabaritinis žibintas – žibintas, naudojamas įspėti apie transporto priemonės buvimą, kai žiūrima iš šono.

| 2.3. | Įvairių tipų šoniniai gabaritiniai žibintai – žibintai, kurie skiriasi šiais pagrindiniais požymiais:






  a) | prekės pavadinimu arba prekės ženklu; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Įvairių tipų šoniniai gabaritiniai žibintai – žibintai, kurie skiriasi šiais pagrindiniais požymiais:

a)

prekės pavadinimu arba prekės ženklu;

| b) | optinės sistemos charakteristikomis (šviesos stiprio lygiu, šviesos sklaidos kampais, kaitinamosios lempos kategorija, šviesos šaltinio moduliu ir kt.). |
| --- | --- |

b)

optinės sistemos charakteristikomis (šviesos stiprio lygiu, šviesos sklaidos kampais, kaitinamosios lempos kategorija, šviesos šaltinio moduliu ir kt.).

Kaitinamosios lempos spalvos arba kurio nors filtro spalvos pakeitimas nelaikomas tipo pakeitimu.

| 2.4. | Šioje taisyklėje pateiktos nuorodos į standartinę (-es) (etaloninę (-es)) kaitinamąją (-ąsias) lempą (-as) ir į Taisyklę Nr. 37 laikomos nuorodomis į Taisyklę Nr. 37 ir į teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios jos serijos pakeitimus. |
| --- | --- |

2.4.

Šioje taisyklėje pateiktos nuorodos į standartinę (-es) (etaloninę (-es)) kaitinamąją (-ąsias) lempą (-as) ir į Taisyklę Nr. 37 laikomos nuorodomis į Taisyklę Nr. 37 ir į teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios jos serijos pakeitimus.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Patvirtinimo paraišką teikia prekės pavadinimo arba ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
  Pareiškėjo nuožiūra joje nurodoma, kad įtaisą galima įrengti transporto priemonėje, esant įvairaus dydžio atskaitos ašies posvyriui transporto priemonės atskaitos plokštumų arba žemės paviršiaus atžvilgiu, arba kad jis gali suktis aplink savąją atskaitos ašį; šie skirtingi įrengimo reikalavimai nurodomi pranešimo blanke. Paraiškoje nurodoma:






  3.1.1. | ar šoninis gabaritinis žibintas skirtas spinduliuoti geltoną ar raudoną šviesą. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Patvirtinimo paraišką teikia prekės pavadinimo arba ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Pareiškėjo nuožiūra joje nurodoma, kad įtaisą galima įrengti transporto priemonėje, esant įvairaus dydžio atskaitos ašies posvyriui transporto priemonės atskaitos plokštumų arba žemės paviršiaus atžvilgiu, arba kad jis gali suktis aplink savąją atskaitos ašį; šie skirtingi įrengimo reikalavimai nurodomi pranešimo blanke. Paraiškoje nurodoma:

3.1.1.

ar šoninis gabaritinis žibintas skirtas spinduliuoti geltoną ar raudoną šviesą.

| 3.2. | Prie kiekvieno tipo šoninio gabaritinio žibinto patvirtinimo paraiškos pridedama:






  3.2.1. | pakankamai detalūs brėžiniai (3 egzemplioriai), kad būtų galima atpažinti žibinto tipą, kuriuose nurodoma žibinto geometrinė(s) padėtis (-ys), kurioje (-se) jis gali būti montuojamas transporto priemonėje, atliekant bandymus atskaitos ašimi laikoma stebėjimo ašis (horizontalusis kampas H = 0°, vertikalusis kampas V = 0°), ir taškas, atliekant bandymus laikomas atskaitos centru, vertikaliųjų ir horizontaliųjų liestinių santykis su šviečiamuoju paviršiumi ir jų atstumas nuo žibinto atskaitos centro; brėžiniuose turi būti nurodyta patvirtinimo numeriui skirta vieta ir papildomi simboliai, rašomi prie patvirtinimo ženklo apskritimo. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Prie kiekvieno tipo šoninio gabaritinio žibinto patvirtinimo paraiškos pridedama:

3.2.1.

pakankamai detalūs brėžiniai (3 egzemplioriai), kad būtų galima atpažinti žibinto tipą, kuriuose nurodoma žibinto geometrinė(s) padėtis (-ys), kurioje (-se) jis gali būti montuojamas transporto priemonėje, atliekant bandymus atskaitos ašimi laikoma stebėjimo ašis (horizontalusis kampas H = 0°, vertikalusis kampas V = 0°), ir taškas, atliekant bandymus laikomas atskaitos centru, vertikaliųjų ir horizontaliųjų liestinių santykis su šviečiamuoju paviršiumi ir jų atstumas nuo žibinto atskaitos centro; brėžiniuose turi būti nurodyta patvirtinimo numeriui skirta vieta ir papildomi simboliai, rašomi prie patvirtinimo ženklo apskritimo.

| 3.2.2. | trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma nurodoma (išskyrus tuos atvejus, kai žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais):






  a) | nustatytoji (-osios) kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) kategorija arba kategorijos; minėta kaitinamosios lempos kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios jos serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų, ir (arba) |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma nurodoma (išskyrus tuos atvejus, kai žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais):

a)

nustatytoji (-osios) kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) kategorija arba kategorijos; minėta kaitinamosios lempos kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios jos serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų, ir (arba)

| b) | specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas; |
| --- | --- |

b)

specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas;

| 3.2.3. | du žibintų bandiniai; jei paraiška teikiama dėl šoninių gabaritinių žibintų, kurie nėra vienodi, tačiau simetriški ir tinkami montuoti po vieną iš abiejų – kairės ir dešinės – transporto priemonės pusių ir (arba) po vieną priekyje ir gale, gali būti pateikiami vienodi bandiniai, tinkami montuoti tik dešinėje arba tik kairėje transporto priemonės pusėje ir (arba) tik priekyje arba tik gale; |
| --- | --- |

3.2.3.

du žibintų bandiniai; jei paraiška teikiama dėl šoninių gabaritinių žibintų, kurie nėra vienodi, tačiau simetriški ir tinkami montuoti po vieną iš abiejų – kairės ir dešinės – transporto priemonės pusių ir (arba) po vieną priekyje ir gale, gali būti pateikiami vienodi bandiniai, tinkami montuoti tik dešinėje arba tik kairėje transporto priemonės pusėje ir (arba) tik priekyje arba tik gale;

4.   ŽENKLAI

| 4.1. | Patvirtinti pateikti šoniniai gabaritiniai žibintai turi būti: |
| --- | --- |

4.1.

Patvirtinti pateikti šoniniai gabaritiniai žibintai turi būti:

| 4.2. | su pareiškėjo prekės pavadinimu arba prekės ženklu; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami; |
| --- | --- |

4.2.

su pareiškėjo prekės pavadinimu arba prekės ženklu; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami;

| 4.3. | aiškiai, įskaitomai ir nenutrinamai paženklinti (išskyrus žibintus su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais), nurodant:






  a) | nustatytąją (-ąsias) kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) kategoriją arba kategorijas; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

4.3.

aiškiai, įskaitomai ir nenutrinamai paženklinti (išskyrus žibintus su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais), nurodant:

a)

nustatytąją (-ąsias) kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) kategoriją arba kategorijas; ir (arba)

| b) | specialųjį šviesos šaltinio modulio atpažinties kodą; |
| --- | --- |

b)

specialųjį šviesos šaltinio modulio atpažinties kodą;

| 4.4. | su pakankamo dydžio vieta patvirtinimo ženklui ir 5.4 punkte nustatytiems papildomiems simboliams; ta vieta nurodoma 3.2.1 punkte paminėtuose brėžiniuose; |
| --- | --- |

4.4.

su pakankamo dydžio vieta patvirtinimo ženklui ir 5.4 punkte nustatytiems papildomiems simboliams; ta vieta nurodoma 3.2.1 punkte paminėtuose brėžiniuose;

| 4.5. | su vardinės įtampos arba įtampos intervalo ir vardinės galios ženklais, jeigu žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais arba šviesos šaltinio moduliu (-iais). |
| --- | --- |

4.5.

su vardinės įtampos arba įtampos intervalo ir vardinės galios ženklais, jeigu žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais arba šviesos šaltinio moduliu (-iais).

| 4.6. | Jeigu žibintai yra su šviesos šaltinio moduliu (-iais), ant šviesos šaltinio modulio (-ių) pateikiami toliau nurodyti ženklai.






  4.6.1. | Pareiškėjo prekės pavadinimas arba prekės ženklas; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. |
| --- | --- | --- |

4.6.

Jeigu žibintai yra su šviesos šaltinio moduliu (-iais), ant šviesos šaltinio modulio (-ių) pateikiami toliau nurodyti ženklai.

4.6.1.

Pareiškėjo prekės pavadinimas arba prekės ženklas; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

| 4.6.2. | Specialusis modulio atpažinties kodas, kuris turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Šio specialiojo atpažinties kodo pirmosios raidės turi būti MD (nuo žodžio MODULIS), po kurių turi būti patvirtinimo ženklas be apskritimo, kaip nurodoma 5.4.1.1 punkte, taip pat papildomi simboliai ar ženklai, jeigu naudojama keletas netapačių šviesos šaltinių modulių; šis specialusis atpažinties kodas nurodomas 3.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose.
  Patvirtinimo ženklas neturi atitikti ant žibinto, kuriame naudojamas modulis, naudojamo ženklo, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo; |
| --- | --- |

4.6.2.

Specialusis modulio atpažinties kodas, kuris turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Šio specialiojo atpažinties kodo pirmosios raidės turi būti MD (nuo žodžio MODULIS), po kurių turi būti patvirtinimo ženklas be apskritimo, kaip nurodoma 5.4.1.1 punkte, taip pat papildomi simboliai ar ženklai, jeigu naudojama keletas netapačių šviesos šaltinių modulių; šis specialusis atpažinties kodas nurodomas 3.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose.

Patvirtinimo ženklas neturi atitikti ant žibinto, kuriame naudojamas modulis, naudojamo ženklo, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo;

| 4.6.3. | Vardinės įtampos ir vardinės galios ženklai. |
| --- | --- |

4.6.3.

Vardinės įtampos ir vardinės galios ženklai.

5.   PATVIRTINIMAS

| 5.1. | Jeigu abu šoniniai gabaritiniai žibintai, pateikti patvirtinti pagal 3.2.3 punktą, atitinka šios taisyklės nuostatas, patvirtinimas turi būti suteiktas. |
| --- | --- |

5.1.

Jeigu abu šoniniai gabaritiniai žibintai, pateikti patvirtinti pagal 3.2.3 punktą, atitinka šios taisyklės nuostatas, patvirtinimas turi būti suteiktas.

| 5.2. | Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys rodo pakeitimų, į kuriuos įtraukti prieš patvirtinimo suteikimą padaryti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, serijos numerį. Ta pati Susitariančioji Šalis negali paskirti šio numerio kitam šoninio gabaritinio žibinto tipui, kuriam taikoma ši taisyklė, išskyrus tuo atveju, jei tipo išplėtimo patvirtinimas suteikiamas šoniniam gabaritiniam žibintui, kuris skiriasi tik spinduliuojamos šviesos spalva. |
| --- | --- |

5.2.

Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys rodo pakeitimų, į kuriuos įtraukti prieš patvirtinimo suteikimą padaryti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, serijos numerį. Ta pati Susitariančioji Šalis negali paskirti šio numerio kitam šoninio gabaritinio žibinto tipui, kuriam taikoma ši taisyklė, išskyrus tuo atveju, jei tipo išplėtimo patvirtinimas suteikiamas šoniniam gabaritiniam žibintui, kuris skiriasi tik spinduliuojamos šviesos spalva.

| 5.3. | Šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimas apie šoninio gabaritinio žibinto tipo patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą arba atsisakymą suteikti tipo patvirtinimą perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims. |
| --- | --- |

5.3.

Šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimas apie šoninio gabaritinio žibinto tipo patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą arba atsisakymą suteikti tipo patvirtinimą perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

| 5.4. | Be 4.2, 4.3 ar 4.4 punktuose nurodytų ženklų kiekvieno šoninio gabaritinio žibinto, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, vietoje, paminėtoje 4.4 punkte, nurodoma:






  5.4.1. | tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:






  5.4.1.1. | apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2); |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.

Be 4.2, 4.3 ar 4.4 punktuose nurodytų ženklų kiekvieno šoninio gabaritinio žibinto, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, vietoje, paminėtoje 4.4 punkte, nurodoma:

5.4.1.

tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

5.4.1.1.

apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2);

| 5.4.1.2. | 5.2 punkte nurodytas patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

5.2 punkte nurodytas patvirtinimo numeris;

| 5.4.2. | papildomas SM1 arba SM2 simbolis. |
| --- | --- |

5.4.2.

papildomas SM1 arba SM2 simbolis.

| 5.4.3. | pirmieji du patvirtinimo ženklo skaitmenys, žymintys naujausią šios taisyklės pakeitimų seriją, kurie gali būti nurodomi šalia minėto papildomojo simbolio; |
| --- | --- |

5.4.3.

pirmieji du patvirtinimo ženklo skaitmenys, žymintys naujausią šios taisyklės pakeitimų seriją, kurie gali būti nurodomi šalia minėto papildomojo simbolio;

| 5.4.4. | vertikali rodyklė, nurodoma ant sumažintosios šviesos sklaidos įtaisų, atitinkančių šios taisyklės 4 priedo 2.5 punkto nuostatas, ir nukreipta žemyn nuo horizontalios dalies. |
| --- | --- |

5.4.4.

vertikali rodyklė, nurodoma ant sumažintosios šviesos sklaidos įtaisų, atitinkančių šios taisyklės 4 priedo 2.5 punkto nuostatas, ir nukreipta žemyn nuo horizontalios dalies.

| 5.5. | 5.4.1–5.4.3 punktuose minėti ženklai ir simboliai turi būti nenutrinami ir aiškiai įskaitomi net tada, kai įtaisas sumontuojamas transporto priemonėje. |
| --- | --- |

5.5.

5.4.1–5.4.3 punktuose minėti ženklai ir simboliai turi būti nenutrinami ir aiškiai įskaitomi net tada, kai įtaisas sumontuojamas transporto priemonėje.

| 5.6. | Jeigu sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungti žibintai atitinka keleto taisyklių reikalavimus, gali būti tvirtinamas vienas tarptautinis patvirtinimo ženklas, su sąlyga, kad tokie žibintai nėra sugrupuoti, kombinuoti ar tarpusavyje sujungti su žibintu ar žibintais, kurie neatitinka kurios nors iš tų taisyklių. |
| --- | --- |

5.6.

Jeigu sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungti žibintai atitinka keleto taisyklių reikalavimus, gali būti tvirtinamas vienas tarptautinis patvirtinimo ženklas, su sąlyga, kad tokie žibintai nėra sugrupuoti, kombinuoti ar tarpusavyje sujungti su žibintu ar žibintais, kurie neatitinka kurios nors iš tų taisyklių.

| 5.6.1. | Patvirtinimo ženklas turi būti sudarytas iš apskritimo aplink E raidę ir skiriamojo patvirtinimą suteikusios šalies numerio; patvirtinimo ženklas gali būti pažymėtas bet kurioje sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtų žibintų vietoje, su sąlyga, kad:






  5.6.1.1. | yra matomas juos sumontavus; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Patvirtinimo ženklas turi būti sudarytas iš apskritimo aplink E raidę ir skiriamojo patvirtinimą suteikusios šalies numerio; patvirtinimo ženklas gali būti pažymėtas bet kurioje sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtų žibintų vietoje, su sąlyga, kad:

5.6.1.1.

yra matomas juos sumontavus;

| 5.6.1.2. | nė viena sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų šviesą praleidžianti dalis negali būti pašalinta kartu nepašalinant patvirtinimo ženklo. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

nė viena sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų šviesą praleidžianti dalis negali būti pašalinta kartu nepašalinant patvirtinimo ženklo.

| 5.7. | Kiekvieno žibinto, atitinkančio kiekvieną taisyklę, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas, atpažinties simbolis kartu su atitinkamos pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, serijos numeriu nurodomi:






  5.7.1. | ant bet kurio atitinkamo šviesą spinduliuojančio paviršiaus, arba |
| --- | --- | --- |

5.7.

Kiekvieno žibinto, atitinkančio kiekvieną taisyklę, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas, atpažinties simbolis kartu su atitinkamos pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, serijos numeriu nurodomi:

5.7.1.

ant bet kurio atitinkamo šviesą spinduliuojančio paviršiaus, arba

| 5.7.2. | viename įrenginyje taip, kad būtų galima aiškiai atpažinti kiekvieną žibintą (žr. 3 priedo 2 pavyzdyje parodytus tris galimus pavyzdžius). |
| --- | --- |

5.7.2.

viename įrenginyje taip, kad būtų galima aiškiai atpažinti kiekvieną žibintą (žr. 3 priedo 2 pavyzdyje parodytus tris galimus pavyzdžius).

| 5.8. | Bendro patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis neturi būti mažesnis nei mažiausias atskiro mažiausio ženklo dydis, kaip reikalaujama taisyklėje, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas. |
| --- | --- |

5.8.

Bendro patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis neturi būti mažesnis nei mažiausias atskiro mažiausio ženklo dydis, kaip reikalaujama taisyklėje, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas.

| 5.9. | Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Ta pati Susitariančioji Šalis negali skirti to paties numerio kito tipo sąrankai, kuriai taikoma ši taisyklė. |
| --- | --- |

5.9.

Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Ta pati Susitariančioji Šalis negali skirti to paties numerio kito tipo sąrankai, kuriai taikoma ši taisyklė.

| 5.10. | Šios taisyklės 3 priede pateikti atskirojo žibinto (1 pavyzdys) ir sąrankos (2 pavyzdys) patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

5.10.

Šios taisyklės 3 priede pateikti atskirojo žibinto (1 pavyzdys) ir sąrankos (2 pavyzdys) patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

| 5.11. | Žibintai, sugrupuoti su tokio tipo priekiniu žibintu, kurio lęšis naudojamas ir kito tipo priekiniame žibinte. Taikomos 5.6–5.9 punktuose išdėstytos nuostatos. |
| --- | --- |

5.11.

Žibintai, sugrupuoti su tokio tipo priekiniu žibintu, kurio lęšis naudojamas ir kito tipo priekiniame žibinte. Taikomos 5.6–5.9 punktuose išdėstytos nuostatos.

| 5.11.1. | Tačiau jeigu skirtingų tipų priekiniams žibintams arba žibintų mazgams, sudarytiems iš priekinio žibinto, naudojamas tas pats lęšis, jis gali būti paženklintas skirtingais patvirtinimo ženklais, susijusiais su skirtingų tipų priekiniais žibintais ar žibintų mazgais, su sąlyga, kad ant priekinio žibinto korpuso, net jeigu jis negali būti atskirtas nuo lęšio, pažymėti patvirtinimo ženklai, žymintys tikrąsias funkcijas. Jeigu skirtingų tipų priekinius žibintus sudaro tas pats korpusas, gali būti naudojami skirtingi patvirtinimo ženklai. |
| --- | --- |

5.11.1.

Tačiau jeigu skirtingų tipų priekiniams žibintams arba žibintų mazgams, sudarytiems iš priekinio žibinto, naudojamas tas pats lęšis, jis gali būti paženklintas skirtingais patvirtinimo ženklais, susijusiais su skirtingų tipų priekiniais žibintais ar žibintų mazgais, su sąlyga, kad ant priekinio žibinto korpuso, net jeigu jis negali būti atskirtas nuo lęšio, pažymėti patvirtinimo ženklai, žymintys tikrąsias funkcijas. Jeigu skirtingų tipų priekinius žibintus sudaro tas pats korpusas, gali būti naudojami skirtingi patvirtinimo ženklai.

| 5.11.2. | Šios taisyklės 3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų, susijusių su žibintais, sugrupuotais su priekiniais žibintais, pavyzdžiai (3 pavyzdys). |
| --- | --- |

5.11.2.

Šios taisyklės 3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų, susijusių su žibintais, sugrupuotais su priekiniais žibintais, pavyzdžiai (3 pavyzdys).

| 5.12. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jis gali būti vidinėje ar išorinėje (permatomoje arba ne) įtaiso dalyje, kuri negali būti atskirta nuo permatomos šviesą spinduliuojančio įtaiso dalies. Įtaisą sumontavus transporto priemonėje arba atidarius slankiąją dalį, kaip antai variklio dangtį, bagažinę arba dureles, ženklas turi būti visuomet matomas. |
| --- | --- |

5.12.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jis gali būti vidinėje ar išorinėje (permatomoje arba ne) įtaiso dalyje, kuri negali būti atskirta nuo permatomos šviesą spinduliuojančio įtaiso dalies. Įtaisą sumontavus transporto priemonėje arba atidarius slankiąją dalį, kaip antai variklio dangtį, bagažinę arba dureles, ženklas turi būti visuomet matomas.

6.   BENDRIEJI TECHNINIAI REIKALAVIMAI

| 6.1. | Kiekvienas patvirtinti pateiktas šoninis gabaritinis žibintas turi atitikti šios taisyklės 7 ir 8 dalyse nurodytus techninius reikalavimus. |
| --- | --- |

6.1.

Kiekvienas patvirtinti pateiktas šoninis gabaritinis žibintas turi atitikti šios taisyklės 7 ir 8 dalyse nurodytus techninius reikalavimus.

| 6.2. | Šoniniai gabaritiniai žibintai projektuojami ir konstruojami taip, kad nežiūrint galimos vibracijos įprastinio naudojimo sąlygomis jie ir toliau veiktų tinkamai ir pasižymėtų šioje taisyklėje nustatytomis charakteristikomis. |
| --- | --- |

6.2.

Šoniniai gabaritiniai žibintai projektuojami ir konstruojami taip, kad nežiūrint galimos vibracijos įprastinio naudojimo sąlygomis jie ir toliau veiktų tinkamai ir pasižymėtų šioje taisyklėje nustatytomis charakteristikomis.

| 6.3. | Jeigu tai yra šviesos šaltinio moduliai, patikrinama, ar:






  6.3.1. | šviesos šaltinio modulis (-iai) sukonstruotas (-i) taip, kad:






  a) | kiekvieno šviesos šaltinio modulio įrengimo padėtis gali būti tik nustatyta teisingoji padėtis ir jį būtų galima pašalinti tik naudojant įrankį (-ius); |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Jeigu tai yra šviesos šaltinio moduliai, patikrinama, ar:

6.3.1.

šviesos šaltinio modulis (-iai) sukonstruotas (-i) taip, kad:

a)

kiekvieno šviesos šaltinio modulio įrengimo padėtis gali būti tik nustatyta teisingoji padėtis ir jį būtų galima pašalinti tik naudojant įrankį (-ius);

| b) | jeigu įtaiso korpuse naudojamas daugiau nei vienas šviesos šaltinio modulis, skirtingas charakteristikas turintys šviesos šaltinio moduliai negali būti pakeičiami vienas kitu tame pačiame žibinto korpuse. |
| --- | --- |

b)

jeigu įtaiso korpuse naudojamas daugiau nei vienas šviesos šaltinio modulis, skirtingas charakteristikas turintys šviesos šaltinio moduliai negali būti pakeičiami vienas kitu tame pačiame žibinto korpuse.

| 6.3.2. | Šviesos šaltinio modulis (-iai) turi būti apsaugomas (-i) nuo sugadinimo. |
| --- | --- |

6.3.2.

Šviesos šaltinio modulis (-iai) turi būti apsaugomas (-i) nuo sugadinimo.

| 6.4. | Jeigu tai yra keičiama (-os) kaitinamoji (-osios) lempa (-os):






  6.4.1. | gali būti naudojama (-os) bet kokios kategorijos ar kategorijų kaitinamoji (-osios) lempa (-os), patvirtinta (-os) vadovaujantis Taisykle Nr. 37, su sąlyga, kad Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nenustatyta jokių naudojimo apribojimų; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Jeigu tai yra keičiama (-os) kaitinamoji (-osios) lempa (-os):

6.4.1.

gali būti naudojama (-os) bet kokios kategorijos ar kategorijų kaitinamoji (-osios) lempa (-os), patvirtinta (-os) vadovaujantis Taisykle Nr. 37, su sąlyga, kad Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nenustatyta jokių naudojimo apribojimų;

| 6.4.2. | įtaisas turi būti sukonstruotas taip, kad kaitinamosios lempos tvirtinimo padėtis galėtų būti tik teisingoji padėtis; |
| --- | --- |

6.4.2.

įtaisas turi būti sukonstruotas taip, kad kaitinamosios lempos tvirtinimo padėtis galėtų būti tik teisingoji padėtis;

| 6.4.3. | kaitinamosios lempos laikiklis turi atitikti Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) leidinyje 60061 pateiktas charakteristikas. Naudojamas laikiklio duomenų lapas, susijęs su naudojamos kaitinamosios lempos kategorija. |
| --- | --- |

6.4.3.

kaitinamosios lempos laikiklis turi atitikti Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) leidinyje 60061 pateiktas charakteristikas. Naudojamas laikiklio duomenų lapas, susijęs su naudojamos kaitinamosios lempos kategorija.

7.   SPINDULIUOJAMOS ŠVIESOS STIPRIS

| 7.1. | Kiekvieno iš abiejų bandinių spinduliuojamos šviesos stipris turi būti:








  Šoninių gabaritinių žibintų kategorija | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Mažiausias stipris |

7.1.

Kiekvieno iš abiejų bandinių spinduliuojamos šviesos stipris turi būti:

Šoninių gabaritinių žibintų kategorija

SM1

SM2

7.1.1.

Mažiausias stipris

Atskaitos ašyje

4,0 cd

0,6 cd

Nurodytame kampiniame lauke, išskyrus pirmiau nurodytą atvejį

0,6 cd

0,6 cd

| 7.1.2. | Didžiausias stipris |
| --- | --- |

7.1.2.

Didžiausias stipris

Nurodytame kampiniame regos lauke (3)

25,0 cd

25,0 cd

| 7.1.3. | Kampinis regos laukas |
| --- | --- |

7.1.3.

Kampinis regos laukas

Horizontalė

± 45 laipsniai

± 30 laipsnių

Vertikalė

± 10 laipsnių

± 10 laipsnių

| 7.1.4. | Jeigu žibinte yra daugiau kaip vienas šviesos šaltinis: | sugedus kuriam nors iš šviesos šaltinių, žibinto šviesos stipris turi atitikti būtiniausius reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Jeigu žibinte yra daugiau kaip vienas šviesos šaltinis:

sugedus kuriam nors iš šviesos šaltinių, žibinto šviesos stipris turi atitikti būtiniausius reikalavimus;

| | kai įjungiami visi šviesos šaltiniai, nurodytas didžiausias šviesos stipris neturi būti viršytas. |
| --- | --- |

kai įjungiami visi šviesos šaltiniai, nurodytas didžiausias šviesos stipris neturi būti viršytas.

Visi nuosekliai sujungti šviesos šaltiniai laikomi vienu šviesos šaltiniu.

| 7.2. | Už atskaitos ašies ir šios taisyklės 1 priedo schemose apibrėžtų kampinių regos laukų ribose kiekvieno iš abiejų pateiktų šoninių gabaritinių žibintų spinduliuojamos šviesos stipris:






  7.2.1. | kiekviena kryptimi, atitinkančia taškus, nurodytus šios taisyklės 4 priede pateiktoje šviesos sklaidos verčių lentelėje, turi būti ne didesnis kaip 7.1 punkte nustatyto mažiausio dydžio ir minėtoje lentelėje pagal atitinkamą kryptį nustatyto procentinio dydžio sandauga; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Už atskaitos ašies ir šios taisyklės 1 priedo schemose apibrėžtų kampinių regos laukų ribose kiekvieno iš abiejų pateiktų šoninių gabaritinių žibintų spinduliuojamos šviesos stipris:

7.2.1.

kiekviena kryptimi, atitinkančia taškus, nurodytus šios taisyklės 4 priede pateiktoje šviesos sklaidos verčių lentelėje, turi būti ne didesnis kaip 7.1 punkte nustatyto mažiausio dydžio ir minėtoje lentelėje pagal atitinkamą kryptį nustatyto procentinio dydžio sandauga;

| 7.2.2. | regos lauke, kurio ribose šoninis gabaritinis žibintas yra matomas, jokia kryptimi neturi viršyti 7.1 punkte nustatyto didžiausio dydžio; |
| --- | --- |

7.2.2.

regos lauke, kurio ribose šoninis gabaritinis žibintas yra matomas, jokia kryptimi neturi viršyti 7.1 punkte nustatyto didžiausio dydžio;

| 7.2.3. | Turi būti laikomasi šios taisyklės 4 priedo 2.2 punkto nuostatos dėl stiprio pokyčių tam tikruose taškuose. |
| --- | --- |

7.2.3.

Turi būti laikomasi šios taisyklės 4 priedo 2.2 punkto nuostatos dėl stiprio pokyčių tam tikruose taškuose.

| 7.3. | 4 priede, į kurį nuoroda daroma 7.2.1 punkte, pateikiama informacija apie naudotinus matavimo metodus. |
| --- | --- |

7.3.

4 priede, į kurį nuoroda daroma 7.2.1 punkte, pateikiama informacija apie naudotinus matavimo metodus.

8.   SPINDULIUOJAMOS ŠVIESOS SPALVA

| 8.1. | Šoninis gabaritinis žibintas turi spinduliuoti geltoną šviesą, tačiau gali spinduliuoti raudoną šviesą, jeigu tolimiausias šoninis gabaritinis žibintas sugrupuotas, kombinuotas ar tarpusavyje sujungtas su galiniu gabaritiniu žibintu, galinio kontūro galiniu gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo žibintu, arba sugrupuotas su galiniu šviesogrąžiu atšvaitu arba turi su juo bendrą šviesą spinduliuojančio paviršiaus dalį. |
| --- | --- |

8.1.

Šoninis gabaritinis žibintas turi spinduliuoti geltoną šviesą, tačiau gali spinduliuoti raudoną šviesą, jeigu tolimiausias šoninis gabaritinis žibintas sugrupuotas, kombinuotas ar tarpusavyje sujungtas su galiniu gabaritiniu žibintu, galinio kontūro galiniu gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo žibintu, arba sugrupuotas su galiniu šviesogrąžiu atšvaitu arba turi su juo bendrą šviesą spinduliuojančio paviršiaus dalį.

| 8.2. | 4 priedo 2 dalyje apibrėžto šviesos sklaidos tinklelio laukelyje spinduliuojamos šviesos spalva privalo atitikti pagrindinių spalvių koordinačių ribines vertes, nustatytas atitinkamai spalvai, kai matavimai atliekami laikantis šios taisyklės 5 priedo nuostatų. Už šio laukelio ribų neturi būti pastebima didelių spalvinių pokyčių. |
| --- | --- |

8.2.

4 priedo 2 dalyje apibrėžto šviesos sklaidos tinklelio laukelyje spinduliuojamos šviesos spalva privalo atitikti pagrindinių spalvių koordinačių ribines vertes, nustatytas atitinkamai spalvai, kai matavimai atliekami laikantis šios taisyklės 5 priedo nuostatų. Už šio laukelio ribų neturi būti pastebima didelių spalvinių pokyčių.

9.   BANDYMO TVARKA

| 9.1. | Matavimai atliekami su šoniniam gabaritiniam žibintui rekomenduojamo tipo standartine bespalve kaitinamąja lempa, kurią reguliuojant gaunamas atskaitinis šviesos srautas, nustatytas šio tipo lempai, atsižvelgiant į 9.2 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

9.1.

Matavimai atliekami su šoniniam gabaritiniam žibintui rekomenduojamo tipo standartine bespalve kaitinamąja lempa, kurią reguliuojant gaunamas atskaitinis šviesos srautas, nustatytas šio tipo lempai, atsižvelgiant į 9.2 punkto nuostatas.

| 9.2. | Visi žibintų su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir kt.) matavimai atliekami esant atitinkamai 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai.
  Jeigu šviesos šaltiniams energija tiekiama specialiu maitinimo šaltiniu, nustatoma pirmiau nurodytų dydžių maitinimo šaltinio įėjimo gnybtų įtampa. Bandymų laboratorija gali pareikalauti, kad gamintojas pateiktų specialųjį maitinimo šaltinį, kuriuo šviesos šaltiniams tiekiama energija. |
| --- | --- |

9.2.

Visi žibintų su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir kt.) matavimai atliekami esant atitinkamai 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai.

Jeigu šviesos šaltiniams energija tiekiama specialiu maitinimo šaltiniu, nustatoma pirmiau nurodytų dydžių maitinimo šaltinio įėjimo gnybtų įtampa. Bandymų laboratorija gali pareikalauti, kad gamintojas pateiktų specialųjį maitinimo šaltinį, kuriuo šviesos šaltiniams tiekiama energija.

| 9.3. | Pagal signalinės šviesos įtaiso atskaitos ašį nustatomos tariamojo paviršiaus ribinės vertės. |
| --- | --- |

9.3.

Pagal signalinės šviesos įtaiso atskaitos ašį nustatomos tariamojo paviršiaus ribinės vertės.

10.   ŠONINIO GABARITINIO ŽIBINTO TIPO PAKEITIMAI IR IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

| 10.1. | Apie bet kokius šoninio gabaritinio žibinto tipo pakeitimus pranešama žibintą patvirtinusiai kompetentingai institucijai. Tada institucija gali:






  10.1.1. | laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad šoninis gabaritinis žibintas tebeatitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- | --- |

10.1.

Apie bet kokius šoninio gabaritinio žibinto tipo pakeitimus pranešama žibintą patvirtinusiai kompetentingai institucijai. Tada institucija gali:

10.1.1.

laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad šoninis gabaritinis žibintas tebeatitinka reikalavimus, arba

| 10.1.2. | reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

10.1.2.

reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

| 10.2. | Apie suteiktą patvirtinimą arba atsisakymą jį suteikti, nurodant pakeitimus, 5.3 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims |
| --- | --- |

10.2.

Apie suteiktą patvirtinimą arba atsisakymą jį suteikti, nurodant pakeitimus, 5.3 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims

| 10.3. | Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija suteikia serijos numerį kiekvienam pranešimo blankui, užpildytam dėl minėto tipo išplėtimo, ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

10.3.

Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija suteikia serijos numerį kiekvienam pranešimo blankui, užpildytam dėl minėto tipo išplėtimo, ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

11.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) taikant šiuos reikalavimus:

| 11.1. | pagal šią taisyklę patvirtinti šoniniai gabaritiniai žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas įvykdžius 7 ir 8 dalyse nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

11.1.

pagal šią taisyklę patvirtinti šoniniai gabaritiniai žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas įvykdžius 7 ir 8 dalyse nustatytus reikalavimus.

| 11.2. | Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos atitikties kontrolės procedūrų reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

11.2.

Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos atitikties kontrolės procedūrų reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 6 priede.

| 11.3. | Turi būti laikomasi būtiniausių inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 7 priede. |
| --- | --- |

11.3.

Turi būti laikomasi būtiniausių inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 7 priede.

| 11.4. | Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

11.4.

Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

12.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 12.1. | Pagal šią taisyklę suteiktas šoninio gabaritinio žibinto tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma pirmiau nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

12.1.

Pagal šią taisyklę suteiktas šoninio gabaritinio žibinto tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma pirmiau nustatytų reikalavimų.

| 12.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, ji nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

12.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, ji nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

13.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo šoninių gabaritinių žibintų gamybą, apie tai jis praneša patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitarimo Šalims, naudodama šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami pranešimo dėl kitose šalyse suteikto patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimo arba patvirtinimo panaikinimo blankai, pavadinimus ir adresus.

15.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

| 15.1. | Nuo oficialios šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 3 papildymu. |
| --- | --- |

15.1.

Nuo oficialios šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 3 papildymu.

| 15.2. | Praėjus 24 mėnesiams nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys EEK patvirtinimą suteikia tik tuo atveju, jeigu teikiamo tvirtinti šoninio gabaritinio žibinto tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimus . |
| --- | --- |

15.2.

Praėjus 24 mėnesiams nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys EEK patvirtinimą suteikia tik tuo atveju, jeigu teikiamo tvirtinti šoninio gabaritinio žibinto tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimus .

| 15.3. | Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys neturi atsisakyti suteikti tipo, patvirtinto pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius papildymus, išplėtimo patvirtinimo. |
| --- | --- |

15.3.

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys neturi atsisakyti suteikti tipo, patvirtinto pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius papildymus, išplėtimo patvirtinimo.

| 15.4. | 12 mėnesių nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos Susitariančiosios Šalys, taikančios šią taisyklę, turi toliau teikti šoninių gabaritinių žibintų tipų, kurie atitinka šios taisyklės pradinės versijos ir vėlesnių papildymų reikalavimus, patvirtinimus. |
| --- | --- |

15.4.

12 mėnesių nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos Susitariančiosios Šalys, taikančios šią taisyklę, turi toliau teikti šoninių gabaritinių žibintų tipų, kurie atitinka šios taisyklės pradinės versijos ir vėlesnių papildymų reikalavimus, patvirtinimus.

| 15.5. | EEK tipo patvirtinimai, suteikti pagal šią taisyklę anksčiau nei praėjo 12 mėnesių nuo minėtos įsigaliojimo datos, ir visi tipo išplėtimo patvirtinimai, įskaitant suteiktuosius pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius papildymus, lieka galioti neribotą laiką. Kai šoninių gabaritinių žibintų tipas, patvirtintas pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius papildymus, atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimus, patvirtinimą suteikusi Susitariančioji Šalis apie tai praneša kitoms Susitariančiosioms Šalims, taikančioms šią taisyklę. |
| --- | --- |

15.5.

EEK tipo patvirtinimai, suteikti pagal šią taisyklę anksčiau nei praėjo 12 mėnesių nuo minėtos įsigaliojimo datos, ir visi tipo išplėtimo patvirtinimai, įskaitant suteiktuosius pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius papildymus, lieka galioti neribotą laiką. Kai šoninių gabaritinių žibintų tipas, patvirtintas pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius papildymus, atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimus, patvirtinimą suteikusi Susitariančioji Šalis apie tai praneša kitoms Susitariančiosioms Šalims, taikančioms šią taisyklę.

| 15.6. | Nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti pagal šios taisyklės 3 papildymą patvirtinto tipo šoninių gabaritinių žibintų. |
| --- | --- |

15.6.

Nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti pagal šios taisyklės 3 papildymą patvirtinto tipo šoninių gabaritinių žibintų.

| 15.7. | Kol nepraėjo 36 mėnesiai nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos, nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius pakeitimus patvirtinto tipo šoninių gabaritinių žibintų. |
| --- | --- |

15.7.

Kol nepraėjo 36 mėnesiai nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos, nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti pagal šios taisyklės pradinę versiją ir vėlesnius pakeitimus patvirtinto tipo šoninių gabaritinių žibintų.

| 15.8. | Praėjus 36 mėnesiams nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos, nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti parduoti šios taisyklės 3 papildymo reikalavimų neatitinkančio tipo šoninių gabaritinių žibintų, nebent šoninis gabaritinis žibintas skirtas montuoti naudojamoje transporto priemonėje kaip atsarginė dalis. |
| --- | --- |

15.8.

Praėjus 36 mėnesiams nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos, nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti parduoti šios taisyklės 3 papildymo reikalavimų neatitinkančio tipo šoninių gabaritinių žibintų, nebent šoninis gabaritinis žibintas skirtas montuoti naudojamoje transporto priemonėje kaip atsarginė dalis.

| 15.9. | Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys toliau teikia šoninių gabaritinių žibintų tipo patvirtinimą, remdamosi visais ankstesniais taisyklės papildymais, su sąlyga, kad šoniniai gabaritiniai žibintai skirti montuoti naudojamose transporto priemonėse kaip atsarginės dalys. |
| --- | --- |

15.9.

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys toliau teikia šoninių gabaritinių žibintų tipo patvirtinimą, remdamosi visais ankstesniais taisyklės papildymais, su sąlyga, kad šoniniai gabaritiniai žibintai skirti montuoti naudojamose transporto priemonėse kaip atsarginės dalys.

| 15.10. | Nuo oficialios šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti montuoti transporto priemonėje šoninių gabaritinių žibintų, patvirtintų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 3 papildymu. |
| --- | --- |

15.10.

Nuo oficialios šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis neturi drausti montuoti transporto priemonėje šoninių gabaritinių žibintų, patvirtintų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 3 papildymu.

| 15.11. | 48 mėnesius nuo šios taisyklės 00 serijos pakeitimų 3 papildymo įsigaliojimo dienos Susitariančiosios Šalys, taikančios šią taisyklę, turi toliau leisti montuoti transporto priemonėje šoninius gabaritinius žibintus, patvirtintus pagal šios taisyklės pradinę versiją. |
| --- | --- |

15.11.

48 mėnesius nuo šios taisyklės 00 serijos pakeitimų 3 papildymo įsigaliojimo dienos Susitariančiosios Šalys, taikančios šią taisyklę, turi toliau leisti montuoti transporto priemonėje šoninius gabaritinius žibintus, patvirtintus pagal šios taisyklės pradinę versiją.

| 15.12. | Praėjus 48 mėnesiams nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali drausti montuoti šoninius gabaritinius žibintus, neatitinkančius šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimų, naujose transporto priemonėse, kurių nacionalinis tipo patvirtinimas arba atskiras tipo patvirtinimas suteiktas praėjus daugiau kaip 24 mėnesiams nuo 3 papildymo įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

15.12.

Praėjus 48 mėnesiams nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali drausti montuoti šoninius gabaritinius žibintus, neatitinkančius šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimų, naujose transporto priemonėse, kurių nacionalinis tipo patvirtinimas arba atskiras tipo patvirtinimas suteiktas praėjus daugiau kaip 24 mėnesiams nuo 3 papildymo įsigaliojimo dienos.

| 15.13. | Praėjus 60 mėnesiams nuo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali drausti montuoti šoninius gabaritinius žibintus, neatitinkančius šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimų, naujose transporto priemonėse, kurios pirmą kartą buvo užregistruotos po daugiau kaip 60 mėnesių nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

15.13.

Praėjus 60 mėnesiams nuo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali drausti montuoti šoninius gabaritinius žibintus, neatitinkančius šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 3 papildymu, reikalavimų, naujose transporto priemonėse, kurios pirmą kartą buvo užregistruotos po daugiau kaip 60 mėnesių nuo šios taisyklės 3 papildymo įsigaliojimo dienos.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Amend.4).

(2)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 –Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikia valstybės narės, naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami), 56 – Juodkalnija, 57 (nenaudojamas) ir 58 – Tunisas. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius Susitariančiosioms Šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

(3)  Be to, jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra raudonos spalvos, 60–90° kampiniame regos lauke horizontalia kryptimi ir ± 20° vertikalia kryptimi link transporto priemonės priekio didžiausio spinduliuojamos šviesos stiprio vertė neturi viršyti 0,25 cd.

---

1 PRIEDAS

ERDVINEI ŠVIESOS SKLAIDAI BŪTINI MAŽIAUSI KAMPAI

Mažiausi vertikalūs kampai, SM1 ir SM2:

Image

Žemiau horizontalės esantį 10 ° kampą galima sumažinti iki 5 °, jeigu žibintai montuojami ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės.

Mažiausi horizontalūs kampai, SM1:

Image

Mažiausi horizontalūs kampai, SM2:

Image

---

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

1 a   pavyzdys

Image

1 b   pavyzdys

Image

2   pavyzdys

Supaprastintas ženklinimas ant vienam mazgui priklausančių kelių žibintų sąrankos

A   PAVYZDYS

Image

B   PAVYZDYS

Image

C   PAVYZDYS

Image

Pastaba. Trys patvirtinimo ženklo pavyzdžiai (A, B ir C) vaizduoja tris galimus šviesos signalizavimo įtaiso, kurio du arba daugiau žibintų sudaro tą patį sugrupuotų, kombinuotų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgą, ženklinimo būdus.

Patvirtinimo ženklas rodo, kad įtaisą, kuris pavirtintas Nyderlanduose (E4) ir kuriam suteiktas patvirtinimo numeris 3333, sudaro:

| | IA klasės galinis ir šoninis šviesogrąžis atšvaitas, patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 3 su 02 serijos pakeitimais, |
| --- | --- |

IA klasės galinis ir šoninis šviesogrąžis atšvaitas, patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 3 su 02 serijos pakeitimais,

| | 2a kategorijos galinis posūkio žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 6 su 01 serijos pakeitimais, |
| --- | --- |

2a kategorijos galinis posūkio žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 6 su 01 serijos pakeitimais,

| | galinis gabaritinis žibintas (R), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 7 su 01 serijos pakeitimais, |
| --- | --- |

galinis gabaritinis žibintas (R), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 7 su 01 serijos pakeitimais,

| | galinis rūko žibintas (F), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 38 su 01 serijos pakeitimais, |
| --- | --- |

galinis rūko žibintas (F), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 38 su 01 serijos pakeitimais,

| | atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 23 su 01 serijos pakeitimais, |
| --- | --- |

atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 23 su 01 serijos pakeitimais,

| | stabdymo žibintas (S1), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 7 su 01 serijos pakeitimais, |
| --- | --- |

stabdymo žibintas (S1), patvirtintas vadovaujantis Taisykle Nr. 7 su 01 serijos pakeitimais,

| | šoninis gabaritinis žibintas (SM1), patvirtintas vadovaujantis dabartinės taisyklės pradine versija. |
| --- | --- |

šoninis gabaritinis žibintas (SM1), patvirtintas vadovaujantis dabartinės taisyklės pradine versija.

Žibintas, tarpusavyje sujungtas su priekiniu žibintu

3   pavyzdys

Image

Ant pagrindinės priekinio žibinto dalies nurodomas tik vienas galiojantis patvirtinimo numeris, pvz.:

Image

4   pavyzdys

Šviesos šaltinio moduliai

MD E3 17325

Šviesos šaltinio modulis su pirmiau nurodytu atpažinties kodu, patvirtintas kartu su Italijoje (E3) patvirtintu žibintu; patvirtinimo numeris yra 17325.

---

4 PRIEDAS

FOTOMETRINIAI MATAVIMAI

1.   Matavimo metodas

1.1.   Atliekant fotometrinius matavimus, trikdančių atspindžių vengiama pasirinkus tinkamą maskavimą.

1.2.   Jeigu matavimų rezultatai užginčijami, matavimai atliekami taip, kad būtų laikomasi šių reikalavimų:

| 1.2.1. | turi būti matuojama iš tokio atstumo, kad būtų laikomasi atvirkštinio atstumo kvadrato dėsnio; |
| --- | --- |

1.2.1.

turi būti matuojama iš tokio atstumo, kad būtų laikomasi atvirkštinio atstumo kvadrato dėsnio;

| 1.2.2. | matavimo įranga turi būti tokia, kad, žvelgiant iš šviesos atskaitos centro, kampinė imtuvo apertūra būtų nuo 10 minučių iki 1 laipsnio; |
| --- | --- |

1.2.2.

matavimo įranga turi būti tokia, kad, žvelgiant iš šviesos atskaitos centro, kampinė imtuvo apertūra būtų nuo 10 minučių iki 1 laipsnio;

| 1.2.3. | tariama, kad tam tikrai stebėjimo krypčiai taikomų šviesos stiprio reikalavimų yra paisoma, jeigu šių reikalavimų paisoma juos taikant krypčiai, kuri nuo stebėjimo krypties nukrypsta ne daugiau kaip vienu ketvirtadaliu laipsnio. |
| --- | --- |

1.2.3.

tariama, kad tam tikrai stebėjimo krypčiai taikomų šviesos stiprio reikalavimų yra paisoma, jeigu šių reikalavimų paisoma juos taikant krypčiai, kuri nuo stebėjimo krypties nukrypsta ne daugiau kaip vienu ketvirtadaliu laipsnio.

1.3.   Jeigu įtaisą transporto priemonėje galima sumontuoti daugiau kaip vienoje padėtyje arba skirtingų padėčių srityje, pakartotiniai fotometriniai matavimai atliekami kiekvienoje padėtyje arba gamintojo nurodytos atskaitos ašies srities kraštutinėse padėtyse.

1.4.   Kryptys H = 0° ir V = 0° atitinka atskaitos ašį (transporto priemonėje ši ašis yra horizontali, statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai ir nukreipta privaloma stebėjimo kryptimi). Ji kerta atskaitos centrą.

2.   Šviesos sklaidos lentelė

2.1.   Šoninių gabaritinių žibintų SM1 kategorija

Image

| 2.1.1. | Mažiausios vertės:
  0,6 cd bet kuriame taške, išskyrus atskaitos ašį, kurioje vertė turi būti 4,0 cd. |
| --- | --- |

2.1.1.

Mažiausios vertės:

0,6 cd bet kuriame taške, išskyrus atskaitos ašį, kurioje vertė turi būti 4,0 cd.

| 2.1.2. | Didžiausios vertės:
  25,0 cd bet kuriame taške |
| --- | --- |

2.1.2.

Didžiausios vertės:

25,0 cd bet kuriame taške

2.2.   Šoninių gabaritinių žibintų SM2 kategorija

Image

| 2.2.1. | Mažiausios vertės:
  0,6 cd bet kuriame taške |
| --- | --- |

2.2.1.

Mažiausios vertės:

0,6 cd bet kuriame taške

| 2.2.2. | Didžiausios vertės:
  25,0 cd bet kuriame taške |
| --- | --- |

2.2.2.

Didžiausios vertės:

25,0 cd bet kuriame taške

2.3.   Jeigu šoniniai gabaritiniai žibintai yra SM1 ir SM2 kategorijos, gali pakakti patikrinti tik penkis už bandymus atsakingos institucijos pasirinktus taškus.

2.4.   Pirmiau nurodytame šviesos sklaidos laukelyje, kuris brėžinyje pavaizduotas kaip tinklelis, šviesos pluoštas turėtų būti iš esmės vienodas – laukelio dalyje, apibrėžtoje tinklelio linijomis, visomis kryptimis spinduliuojamos šviesos stipris turi bent jau atitikti mažiausias vertes, taikomas atitinkamoms tinklelio linijoms.

2.5.   Tačiau tuo atveju, jei nustatytasis įtaiso montavimo aukštis nuo žemės paviršiaus yra ne didesnis kaip 750 mm, fotometrinis stipris tikrinamas ne didesniu kaip 5° kampu, nukreiptu žemyn.

3.   Žibintų fotometrinis matavimas

Fotometrinės charakteristikos tikrinamos toliau nurodyta tvarka.

3.1.   Jei tai yra nekeičiamieji šviesos šaltiniai (kaitinamosios lempos ir kt.):

kai žibinte sumontuoti šviesos šaltiniai, vadovaujamasi šios taisyklės 9.2 punktu.

3.2.   Jei tai yra keičiamos kaitinamosios lempos:

kai juose sumontuotos kaitinamosios lempos, gautos šviesos stiprio vertės tikslinamos esant 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai. Pataisinis faktorius — atskaitinio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai (6,75 V, 13,5 V ar 28,0 V). Kiekvienos naudotos kaitinamosios lempos faktinis šviesos srautas neturi nukrypti nuo vidutinės vertės daugiau kaip ± 5 %. Užuot taikius minėtą metodą, atskaitinį šviesos srautą spinduliuojanti standartinė kaitinamoji lempa gali būti montuojama paeiliui visose padėtyse, kuriose išmatuotos vertės susumuojamos.

3.3.   Bet kurio signalinio žibinto, išskyrus turinčius kaitinamąją (-ąsias) lempą (-as), šviesos stiprio vertės, išmatuotos nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, turi atitikti mažiausias ir didžiausias vertes. Šviesos stiprio pasiskirstymo lygis, praėjus nuo įjungimo 1 minutei, gali būti apskaičiuotas remiantis šviesos stiprio pasiskirstymo lygiu, apskaičiuotu nuo įjungimo praėjus 30 minučių, taikant kiekviename bandymo taške šviesos stiprio verčių, išmatuotų aukštosios įtampos sąlygomis nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, koeficientą.

---

5 PRIEDAS

Spinduliuojamos šviesos spalva. pagrindinių spalvių koordinatės (spalva)

Kolorimetrinės charakteristikos tikrinamos naudojantis šviesos šaltiniu, kurio spalvinė temperatūra yra 2 854o K ir kuris atitinka Tarptautinės apšvietimo komisijos (ICI) A klasės apšvietimo įtaisą. Jeigu žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.), kolorimetrinės charakteristikos turėtų būti tikrinamos tuomet, kai šviesos šaltiniai yra žibinte, vadovaujantis šios taisyklės 9.2 punktu.

---

6 PRIEDAS

BŪTINIAUSI GAMYBOS ATITIKTIES KONTROLĖS PROCEDŪRŲ REIKALAVIMAI

1.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

1.1.   Tariama, kad atitikties reikalavimų mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomasi, jei skirtumai neviršija įprastų šioje taisyklėje apibrėžtų gamybos nuokrypų.

1.2.   Serijinės gamybos šoninių gabaritinių žibintų fotometrinių charakteristikų atitiktis neginčijama, jeigu atliekant bet kurio atsitiktine tvarka pasirinkto šoninio gabaritinio žibinto fotometrinių charakteristikų bandymą, kai šoninis gabaritinis žibintas yra su standartine kaitinamąja lempa, arba kai šoninis gabaritinis žibintas yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis arba pan.), ir kai visi matavimai atliekami esant atitinkamai 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai:

| 1.2.1. | nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %; |
| --- | --- |

1.2.1.

nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %;

| 1.2.2. | jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, šoninių gabaritinių žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą. |
| --- | --- |

1.2.2.

jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, šoninių gabaritinių žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą.

1.3.   Pagrindinių spalvių koordinačių turi būti laikomasi, kai šoninis gabaritinis žibintas yra su standartine kaitinamąja lempa, arba jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis arba pan.), kai kolorimetrinės charakteristikos tikrinamos šviesos šaltiniui esant šoniniame gabaritiniame žibinte.

2.   BŪTINIAUSI GAMINTOJO ATLIEKAMOS ATITIKTIES PATIKROS REIKALAVIMAI

Patvirtinimo ženklo turėtojas nustatytu dažnumu atlieka bent jau toliau nurodytus kiekvieno tipo šoninio gabaritinio žibinto bandymus. Bandymai atliekami pagal šios taisyklės nuostatas.

Jei atrinkti bandiniai neatitinka konkretaus bandymo tipo, turi būti atlikta papildoma atranka ir papildomas bandymas. Gamintojas imasi veiksmų atitinkamų gaminių atitikčiai užtikrinti.

2.1.   Bandymų pobūdis

Remiantis šia taisykle, atliekant gamybos atitikties bandymus, nustatomos fotometrinės ir kolorimetrinės charakteristikos.

2.2.   Bandymų metodai

| 2.2.1. | Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus. |
| --- | --- |

2.2.1.

Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus.

| 2.2.2. | Gamintojui atliekant bet kurį atitikties bandymą gali būti taikomi lygiaverčiai metodai, jeigu gaunamas už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos institucijos leidimas. Gamintojas turi įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams. |
| --- | --- |

2.2.2.

Gamintojui atliekant bet kurį atitikties bandymą gali būti taikomi lygiaverčiai metodai, jeigu gaunamas už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos institucijos leidimas. Gamintojas turi įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams.

| 2.2.3. | Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktus, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir ją reguliuoti, kad įranga atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus. |
| --- | --- |

2.2.3.

Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktus, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir ją reguliuoti, kad įranga atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus.

| 2.2.4. | Visais atvejais turi būti taikomi šioje taisyklėje nurodyti standartiniai metodai, visų pirma atliekant administracinę patikrą ir bandinių atranką. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visais atvejais turi būti taikomi šioje taisyklėje nurodyti standartiniai metodai, visų pirma atliekant administracinę patikrą ir bandinių atranką.

2.3.   Bandinių atrankos pobūdis

Šoninių gabaritinių žibintų bandiniai atrenkami atsitiktine tvarka iš vienodų gaminių partijos. Vienoda partija – to paties tipo, apibrėžto pagal gamintojo taikomus gamybos metodus, šoninių gabaritinių žibintų rinkinys.

Paprastai vertinami skirtingose gamyklose pagaminti serijiniai gaminiai. Tačiau gamintojas gali grupuoti skirtingų gamyklų duomenis apie tą patį tipą, jeigu jose taikoma ta pati kokybės sistema ir kokybės valdymas.

2.4.   Išmatuotos ir užregistruotos fotometrinės charakteristikos

4 priede išvardytose vietose ir reikiamose pagrindinių spalvių koordinatėse atliekami atrinktojo žibinto mažiausių verčių fotometriniai matavimai.

2.5.   Priimtinumo kriterijai

Gamintojas privalo užtikrinti statistinį bandymų rezultatų apdorojimą ir, kartu su kompetentinga institucija, apibrėžti gaminių priimtinumo kriterijus, kad būtų laikomasi atitikties patikrai taikomų techninių reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 11.1 punkte.

Priimtinumo kriterijai turi būti tokie, kad esant 95 % pasikliovimo lygiui, mažiausia tikimybė, kad bandinys atitiks atrankinio tikrinimo reikalavimus pagal 7 priedą (pirmoji bandinių atranka), būtų 0,95.

---

7 PRIEDAS

BŪTINIAUSI INSPEKTORIAUS ATLIEKAMOS BANDINIŲ ATRANKOS REIKALAVIMAI

1.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

1.1.   Atitikties reikalavimų mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomasi, jeigu, vadovaujantis šioje taisyklėje pateiktais reikalavimais, skirtumai neviršija įprastų gamybos nuokrypų.

1.2.   Serijinės gamybos šoninių gabaritinių žibintų fotometrinių charakteristikų atitiktis neginčijama, jeigu atliekant bet kurio atsitiktine tvarka pasirinkto šoninio gabaritinio žibinto fotometrinių charakteristikų bandymą, kai šoninis gabaritinis žibintas yra su standartine kaitinamąja lempa, arba kai šoninis gabaritinis žibintas yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis arba pan.), ir kai visi matavimai atliekami esant atitinkamai 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai:

| 1.2.1. | nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %; |
| --- | --- |

1.2.1.

nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %;

| 1.2.2. | jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, šoninių gabaritinių žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą. |
| --- | --- |

1.2.2.

jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, šoninių gabaritinių žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinę kaitinamąją lempą.

| 1.2.3. | Į šoninius gabaritinius žibintus su akivaizdžiais defektais neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

1.2.3.

Į šoninius gabaritinius žibintus su akivaizdžiais defektais neatsižvelgiama.

1.3.   Pagrindinių spalvių koordinačių turi būti laikomasi, kai šoninis gabaritinis žibintas yra su standartine kaitinamąja lempa, arba jeigu šoninis gabaritinis žibintas yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis arba pan.), kai kolorimetrinės charakteristikos tikrinamos šviesos šaltiniui esant šoniniame gabaritiniame žibinte.

2.   PIRMOJI BANDINIŲ ATRANKA

Per pirmąją bandinių atranką atsitiktine tvarka pasirenkami keturi šoniniai gabaritiniai žibintai. Pirmasis bandinys, kurį sudaro du įtaisai, pažymimas A raide, antrasis bandinys, kurį sudaro du įtaisai, B raide.

2.1.   Atitiktis neginčijama

| 2.1.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos į blogąją pusę:






  2.1.1.1. | A bandinys







  A1: | vieno šoninio gabaritinio žibinto | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |
| A2: | abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip | 0 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc. |
| pereinama prie B bandinio; | |

2.1.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos į blogąją pusę:

2.1.1.1.

A bandinys

A1:

vieno šoninio gabaritinio žibinto

0 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

A2:

abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip

0 proc.

bet ne didesnė kaip

20 proc.

pereinama prie B bandinio;

| 2.1.1.2. | B bandinys







  B1: | abiejų šoninių gabaritinių žibintų | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B bandinys

B1:

abiejų šoninių gabaritinių žibintų

0 proc.

| 2.1.2. | arba jei A bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

2.1.2.

arba jei A bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

2.2.   Atitiktis ginčijama

| 2.2.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis ginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:






  2.2.1.1. | A bandinys







  A3: | vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 20 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 30 proc. |

2.2.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis ginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:

2.2.1.1.

A bandinys

A3:

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

20 proc.

bet ne didesnė kaip

30 proc.

| 2.2.1.2. | B bandinys







  B2: | A2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 0 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc. |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |
| B3: | A2 atveju, | |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto | 0 proc. |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 20 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 30 proc. |

2.2.1.2.

B bandinys

B2:

A2 atveju,

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

0 proc.

bet ne didesnė kaip

20 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

B3:

A2 atveju,

vieno šoninio gabaritinio žibinto

0 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

20 proc.

bet ne didesnė kaip

30 proc.

| 2.2.2. | arba jei A bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

2.2.2.

arba jei A bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

2.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis užginčijama ir taikoma 12 dalis, jeigu, atlikus šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atranką ir matavimus, gaunamos šios šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:

| 2.3.1. | A bandinys







  A4: | vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 30 proc. |
| A5: | abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip | 20 proc. |

2.3.1.

A bandinys

A4:

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

30 proc.

A5:

abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip

20 proc.

| 2.3.2. | B bandinys







  B4: | A2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 0 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc. |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 20 proc. |
| B5: | A2 atveju, | |
| abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip | 20 proc. |
| B6: | A2 atveju, | |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto | 0 proc. |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 30 proc. |

2.3.2.

B bandinys

B4:

A2 atveju,

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

0 proc.

bet ne didesnė kaip

20 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

20 proc.

B5:

A2 atveju,

abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip

20 proc.

B6:

A2 atveju,

vieno šoninio gabaritinio žibinto

0 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

30 proc.

| 2.3.3. | arba jei A ir B bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

2.3.3.

arba jei A ir B bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

3.   PAKARTOTINĖ BANDINIŲ ATRANKA

A3, B2 ir B3 atvejais per du mėnesius nuo pranešimo būtina atlikti pakartotinę bandinių atranką ir atrinkti trečiąjį bandinį (C), sudarytą iš dviejų šoninių gabaritinių žibintų, ir ketvirtąjį bandinį (D), sudarytą iš dviejų šoninių gabaritinių žibintų, atrinktų iš gaminių, pagamintų užtikrinus atitiktį.

3.1.   Atitiktis neginčijama

| 3.1.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:






  3.1.1.1. | Bandinys C







  C1: | vieno šoninio gabaritinio žibinto | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |
| C2: | abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip | 0 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc. |
| pereinama prie D bandinio; | |

3.1.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:

3.1.1.1.

Bandinys C

C1:

vieno šoninio gabaritinio žibinto

0 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

C2:

abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip

0 proc.

bet ne didesnė kaip

20 proc.

pereinama prie D bandinio;

| 3.1.1.2. | D bandinys







  D1: | C2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| abiejų šoninių gabaritinių žibintų | 0 proc. |

3.1.1.2.

D bandinys

D1:

C2 atveju,

abiejų šoninių gabaritinių žibintų

0 proc.

| 3.1.2. | arba jei C bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

3.1.2.

arba jei C bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

3.2.   Atitiktis ginčijama

| 3.2.1. | Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis ginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:






  3.2.1.1. | D bandinys







  D2: | C2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 0 proc. |
| bet ne didesnė kaip | 20 proc. |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |

3.2.1.

Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų šoninių gabaritinių žibintų atitiktis ginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu išmatavus gaunamos toliau nurodytos šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:

3.2.1.1.

D bandinys

D2:

C2 atveju,

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

0 proc.

bet ne didesnė kaip

20 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

| 3.2.1.2. | arba jei C bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

arba jei C bandinys neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

3.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis užginčijama ir taikoma 12 dalis, jeigu, atlikus šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atranką ir matavimus, gaunamos šios šoninių gabaritinių žibintų verčių nuokrypos:

| 3.3.1. | Bandinys C







  C3: | vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip | 20 proc. |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 20 proc. |
| C4: | abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip | 20 proc. |

3.3.1.

Bandinys C

C3:

vieno šoninio gabaritinio žibinto ne didesnė kaip

20 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

20 proc.

C4:

abiejų šoninių gabaritinių žibintų didesnė kaip

20 proc.

| 3.3.2. | D bandinys







  D3: | C2 atveju, | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto 0 arba didesnė kaip | 0 proc. |
| vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip | 20 proc. |

3.3.2.

D bandinys

D3:

C2 atveju,

vieno šoninio gabaritinio žibinto 0 arba didesnė kaip

0 proc.

vieno šoninio gabaritinio žibinto didesnė kaip

20 proc.

| 3.3.3. | arba jei C ir D bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų. |
| --- | --- |

3.3.3.

arba jei C ir D bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

1   pav.

Image

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/92

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę teisinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 98 — Suvienodintos transporto priemonių priekinių žibintų su dujų išlydžio šviesos šaltiniais tvirtinimo nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

taisyklės pradinės versijos 13 papildymo. Įsigaliojimo data: 2010 m. rugpjūčio 19 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

A.   ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS

| 0. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

0.

| 1. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priekinio žibinto patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ženklinimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

B.   TECHNINIAI PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ REIKALAVIMAI

| 5. | Bendros specifikacijos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apšvieta |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nepatogumo ir (arba) negalios vertinimas |
| --- | --- |

7.

C.   PAPILDOMOS ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS

| 8. | Priekinio žibintų tipo pakeitimas ir išplėtimo patvirtinimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

13.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Pranešimas dėl priekinio žibinto tipo patvirtinimo, išplėtimo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal taisyklę Nr. 98 |
| --- | --- |

1 priedas.

| 2 priedas. | Patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai |
| --- | --- |

2 priedas.

| 3 priedas. | Matavimo ekranai |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | Naudojamų priekinių žibintų fotometrinių savybių pastovumo bandymai






  Priedėlis. | Eksploatacijos laikotarpių apžvalga atsižvelgiant į fotometrinių savybių pastovumo bandymą |
| --- | --- | --- |

4 priedas.

Naudojamų priekinių žibintų fotometrinių savybių pastovumo bandymai

Priedėlis.

Eksploatacijos laikotarpių apžvalga atsižvelgiant į fotometrinių savybių pastovumo bandymą

| 5 priedas. | Žibintų su plastikiniais sklaidytuvais reikalavimai. Sklaidytuvų arba medžiagos bandinių ir surinktų žibintų bandymas
  1 priedėlis. Patvirtinimo bandymų chronologinė tvarka
  2 priedėlis. Šviesos sklaidos ir praleidimo matavimo metodas
  3 priedėlis. Purškimo bandymo metodas
  4 priedėlis. Lipniosios juostos sukibimo bandymas |
| --- | --- |

5 priedas.

Žibintų su plastikiniais sklaidytuvais reikalavimai. Sklaidytuvų arba medžiagos bandinių ir surinktų žibintų bandymas

1 priedėlis. Patvirtinimo bandymų chronologinė tvarka

2 priedėlis. Šviesos sklaidos ir praleidimo matavimo metodas

3 priedėlis. Purškimo bandymo metodas

4 priedėlis. Lipniosios juostos sukibimo bandymas

| 6 priedas. | Atskaitos centras |
| --- | --- |

6 priedas.

| 7 priedas. | Įtampos žymenys |
| --- | --- |

7 priedas.

| 8 priedas. | Minimalūs gamybos atitikties kontrolės procedūrų reikalavimai |
| --- | --- |

8 priedas.

| 9 priedas. | Minimalūs inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimai |
| --- | --- |

9 priedas.

| 10 priedas. | Instrumentinė priekinių žibintų artimosios šviesos ribinės linijos patikra |
| --- | --- |

10 priedas.

| 11 priedas. | Šviesos diodų modulių ir priekinių žibintų su šviesos diodų moduliais reikalavimai |
| --- | --- |

11 priedas.

A.   ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS

0.   TAIKYMO SRITIS (1)

Ši taisyklė taikoma:

| a) | priekiniams žibintams ir |
| --- | --- |

a)

priekiniams žibintams ir

| b) | paskirstyto apšvietimo sistemoms, |
| --- | --- |

b)

paskirstyto apšvietimo sistemoms,

kuriuose (-iose) naudojami dujų išlydžio šviesos šaltiniai, skirti M, N ir L3 kategorijų transporto priemonėms.

1.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

1.1.   šiai taisyklei taikomos taisyklėje Nr. 48 ir jos pakeitimų serijoje, galiojančioje teikiant tipo patvirtinimo paraišką, pateiktos apibrėžtys;

1.2.   sklaidytuvas – tolimiausia priekinio žibinto (bloko) sudedamoji dalis, praleidžianti šviesą pro šviečiamąjį paviršių;

1.3.   danga – gaminys (-iai), kurio (-ių) vienu ar keliais sluoksniais padengtas išorinis sklaidytuvo paviršius;

1.4.   balastas – dujų išlydžio šviesos šaltinio elektros tiekimo įtaisas. Šis balastas iš dalies arba visas gali būti įrengtas priekinio žibinto viduje arba išorėje;

1.5.   suderinta pora – kairėje ir dešinėje transporto priemonės pusėje įrengtų tą pačią funkciją atliekančių žibintų rinkinys;

1.6.   skirtingų rūšių priekiniai žibintai – priekiniai žibintai, kurie skiriasi šiomis esminėmis savybėmis:

| 1.6.1. | prekės pavadinimu arba ženklu; |
| --- | --- |

1.6.1.

prekės pavadinimu arba ženklu;

| 1.6.2. | optinėmis sistemos savybėmis; |
| --- | --- |

1.6.2.

optinėmis sistemos savybėmis;

| 1.6.3. | sudedamosiomis dalimis, dėl kurių naudojimo ar nenaudojimo kinta optiniai efektai – atspindėjimas, lūžis, sugertis ir (arba) deformacija eksploatacijos metu; |
| --- | --- |

1.6.3.

sudedamosiomis dalimis, dėl kurių naudojimo ar nenaudojimo kinta optiniai efektai – atspindėjimas, lūžis, sugertis ir (arba) deformacija eksploatacijos metu;

| 1.6.4. | tinkamumu eismui dešiniąja arba kairiąja pusėmis arba abiem eismo sistemoms; |
| --- | --- |

1.6.4.

tinkamumu eismui dešiniąja arba kairiąja pusėmis arba abiem eismo sistemoms;

| 1.6.5. | skleidžiamo spindulių pluošto tipu (artimoji šviesa, tolimoji šviesa arba abu tipai); |
| --- | --- |

1.6.5.

skleidžiamo spindulių pluošto tipu (artimoji šviesa, tolimoji šviesa arba abu tipai);

| 1.6.6. | sklaidytuvo ir dangos, jeigu naudojama, medžiagomis. |
| --- | --- |

1.6.6.

sklaidytuvo ir dangos, jeigu naudojama, medžiagomis.

| 1.6.7. | Tačiau laikoma, kad įtaisas, skirtas montuoti kairėje transporto priemonės pusėje, ir atitinkamas įtaisas, skirtas montuoti dešinėje transporto priemonės pusėje, yra tokio paties tipo. |
| --- | --- |

1.6.7.

Tačiau laikoma, kad įtaisas, skirtas montuoti kairėje transporto priemonės pusėje, ir atitinkamas įtaisas, skirtas montuoti dešinėje transporto priemonės pusėje, yra tokio paties tipo.

1.7.   Šioje taisyklėje vartojamos standartinio (-ių) (etaloninės (-ių)) kaitrinės (-ių) lempos (-ų) ir dujų išlydžio šviesos šaltinio (-ių) sąvokos atitinkamai grindžiamos taisyklėmis Nr. 37 ir 99 bei jų pakeitimų serijomis, galiojančiomis teikiant tipo patvirtinimo paraišką.

2.   PRIEKINIO ŽIBINTO PATVIRTINIMO PARAIŠKA (2)

2.1.   Patvirtinimo paraišką pateikia priekiniam žibintui suteikto prekės pavadinimo arba ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. Paraiškoje nurodoma:

| 2.1.1. | ar priekinis žibintas skirtas spinduliuoti artimąją šviesą, tolimąją šviesą, ar abi; |
| --- | --- |

2.1.1.

ar priekinis žibintas skirtas spinduliuoti artimąją šviesą, tolimąją šviesą, ar abi;

| 2.1.2. | jeigu priekinis žibintas skirtas spinduliuoti artimąją šviesą, ar jis skirtas eismui kairiąja ir dešiniąja pusėmis, ar tik eismui viena iš šių pusių; |
| --- | --- |

2.1.2.

jeigu priekinis žibintas skirtas spinduliuoti artimąją šviesą, ar jis skirtas eismui kairiąja ir dešiniąja pusėmis, ar tik eismui viena iš šių pusių;

| 2.1.3. | jeigu priekiniame žibinte įtaisytas reguliuojamas atšvaitas, priekinio žibinto įrengimo padėtis (-ys) žemės ir transporto priemonės išilginės vidurinės plokštumos atžvilgiu; |
| --- | --- |

2.1.3.

jeigu priekiniame žibinte įtaisytas reguliuojamas atšvaitas, priekinio žibinto įrengimo padėtis (-ys) žemės ir transporto priemonės išilginės vidurinės plokštumos atžvilgiu;

| 2.1.4. | didžiausi vertikalūs kampai aukščiau ir žemiau vardinės (-ių) padėties (-ių) ir nustatomi naudojant reguliavimo įtaisą; |
| --- | --- |

2.1.4.

didžiausi vertikalūs kampai aukščiau ir žemiau vardinės (-ių) padėties (-ių) ir nustatomi naudojant reguliavimo įtaisą;

| 2.1.5. | kokiems šviesos šaltiniams teikiama energija, kai naudojami įvairūs spindulių pluošto deriniai; |
| --- | --- |

2.1.5.

kokiems šviesos šaltiniams teikiama energija, kai naudojami įvairūs spindulių pluošto deriniai;

| 2.1.6. | ar naudojama paskirstyto apšvietimo sistema, ir kokio (-ių) tipo (-ų) spindulių pluoštui (-ams) skleisti skirta ši sistema; |
| --- | --- |

2.1.6.

ar naudojama paskirstyto apšvietimo sistema, ir kokio (-ių) tipo (-ų) spindulių pluoštui (-ams) skleisti skirta ši sistema;

| 2.1.7. | šviesos šaltinio kategorija pagal Taisyklę Nr. 37 arba Nr. 99 ir jų pakeitimų serijas, galiojančias teikiant tipo patvirtinimo paraišką.
  Jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema, kurioje naudojamas pagal Taisyklę Nr. 99 nepatvirtintas nekeičiamas dujų išlydžio šviesos šaltinis, šviesos generatoriaus gamintojo suteiktas sudedamosios dalies numeris. |
| --- | --- |

2.1.7.

šviesos šaltinio kategorija pagal Taisyklę Nr. 37 arba Nr. 99 ir jų pakeitimų serijas, galiojančias teikiant tipo patvirtinimo paraišką.

Jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema, kurioje naudojamas pagal Taisyklę Nr. 99 nepatvirtintas nekeičiamas dujų išlydžio šviesos šaltinis, šviesos generatoriaus gamintojo suteiktas sudedamosios dalies numeris.

2.2.   Prie kiekvienos paraiškos pridedama:

| 2.2.1. | Trys pakankamai išsamių, kad būtų galima nustatyti tipą, brėžinių (žr. 3.2 ir 4.2 punktus) egzemplioriai. Brėžiniuose privalo būti nurodyta patvirtinimo numeriui ir papildomiems simboliams numatyta vieta patvirtinimo ženklą supančio apskritimo atžvilgiu, o jeigu tai šviesos diodų modulis (-iai) – ir specialiam (-iems) modulio identifikavimo kodui (-ams) nurodyti skirta vieta; taip pat privalo būti pateiktas kiekvieno priekinio žibinto vertikalusis (ašinis) pjūvis ir vaizdas iš priekio, nurodant pagrindines optines savybes, įskaitant gūbrėtumą, jeigu taikoma. |
| --- | --- |

2.2.1.

Trys pakankamai išsamių, kad būtų galima nustatyti tipą, brėžinių (žr. 3.2 ir 4.2 punktus) egzemplioriai. Brėžiniuose privalo būti nurodyta patvirtinimo numeriui ir papildomiems simboliams numatyta vieta patvirtinimo ženklą supančio apskritimo atžvilgiu, o jeigu tai šviesos diodų modulis (-iai) – ir specialiam (-iems) modulio identifikavimo kodui (-ams) nurodyti skirta vieta; taip pat privalo būti pateiktas kiekvieno priekinio žibinto vertikalusis (ašinis) pjūvis ir vaizdas iš priekio, nurodant pagrindines optines savybes, įskaitant gūbrėtumą, jeigu taikoma.

| 2.2.2. | Trumpas techninis aprašas, nurodant balasto (-ų), jeigu jis (jie) naudojama (-i), gamybinę markę ir tipą ir, jeigu naudojama priekinių žibintų pasukimo posūkiuose funkcija, kraštutinės padėtys, kaip nurodyta 6.2.7 punkte. Jeigu tai šviesos diodų modulis (-iai), pateikiama:






  a) | trumpas techninis šviesos diodų modulio (-ių) aprašas; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Trumpas techninis aprašas, nurodant balasto (-ų), jeigu jis (jie) naudojama (-i), gamybinę markę ir tipą ir, jeigu naudojama priekinių žibintų pasukimo posūkiuose funkcija, kraštutinės padėtys, kaip nurodyta 6.2.7 punkte. Jeigu tai šviesos diodų modulis (-iai), pateikiama:

a)

trumpas techninis šviesos diodų modulio (-ių) aprašas;

| b) | brėžinys su matmenimis ir pagrindinėmis elektrinių ir fotometrinių savybių bei vardinio šviesos srauto vertėmis. |
| --- | --- |

b)

brėžinys su matmenimis ir pagrindinėmis elektrinių ir fotometrinių savybių bei vardinio šviesos srauto vertėmis.

Be to, jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema, pridedamas trumpas techninis aprašas, pateikiant šviesolaidžių ir susijusių optinių sudedamųjų dalių sąrašą ir nurodoma pakankama indentifikavimui reikalinga informacija apie šviesos generatorių (-ius). Pateikiant šią informaciją nurodomas šviesos generatoriaus gamintojo suteiktas sudedamosios dalies numeris, pateikiamas brėžinys su matmenimis ir pagrindinėmis elektrinių ir fotometrinių savybių vertėmis ir oficialus bandymo protokolas, susijęs su šios taisyklės 5.8 punktu.

| 2.2.3. | Bandiniai:






  2.2.3.1. | jeigu norima patvirtinti priekinį žibintą, pateikiama po du kiekvieno tipo priekinių žibintų pavyzdžius – po vieną, skirtą montuoti kairėje ir dešinėje transporto priemonės pusėse, su standartiniais dujų išlydžio šviesos šaltiniais ir po vieną visų numatomų naudoti tipų balastą, jeigu jie naudojami.
  Jeigu norima patvirtinti paskirstyto apšvietimo sistemą, kurioje naudojamas pagal taisyklę Nr. 99 nepatvirtintas nekeičiamas dujų išlydžio šviesos šaltinis, pateikiami du sistemos su šviesos generatoriumi pavyzdžiai ir po vieną visų numatomų naudoti tipų balastą, jeigu jie naudojami. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

Bandiniai:

2.2.3.1.

jeigu norima patvirtinti priekinį žibintą, pateikiama po du kiekvieno tipo priekinių žibintų pavyzdžius – po vieną, skirtą montuoti kairėje ir dešinėje transporto priemonės pusėse, su standartiniais dujų išlydžio šviesos šaltiniais ir po vieną visų numatomų naudoti tipų balastą, jeigu jie naudojami.

Jeigu norima patvirtinti paskirstyto apšvietimo sistemą, kurioje naudojamas pagal taisyklę Nr. 99 nepatvirtintas nekeičiamas dujų išlydžio šviesos šaltinis, pateikiami du sistemos su šviesos generatoriumi pavyzdžiai ir po vieną visų numatomų naudoti tipų balastą, jeigu jie naudojami.

| 2.2.4. | Plastiko, iš kurio pagaminti sklaidytuvai, bandymui:






  2.2.4.1. | keturiolika sklaidytuvų;






  2.2.4.1.1. | dešimt šių sklaidytuvų gali būti pakeisti dešimčia ne mažesnių kaip 60 × 80 mm dydžio medžiagos bandinių plokščiu arba išgaubtu išoriniu paviršiumi ir iš esmės plokščia ne mažesne kaip 15 mm × 15 mm vidurio sritimi (kreivio spindulys ne mažesnis kaip 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Plastiko, iš kurio pagaminti sklaidytuvai, bandymui:

2.2.4.1.

keturiolika sklaidytuvų;

2.2.4.1.1.

dešimt šių sklaidytuvų gali būti pakeisti dešimčia ne mažesnių kaip 60 × 80 mm dydžio medžiagos bandinių plokščiu arba išgaubtu išoriniu paviršiumi ir iš esmės plokščia ne mažesne kaip 15 mm × 15 mm vidurio sritimi (kreivio spindulys ne mažesnis kaip 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | kiekvienas toks sklaidytuvas arba medžiagos bandinys turi būt pagaminti tokiu pačiu metodu, koks bus taikomas masinei gamybai; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

kiekvienas toks sklaidytuvas arba medžiagos bandinys turi būt pagaminti tokiu pačiu metodu, koks bus taikomas masinei gamybai;

| 2.2.4.2. | atšvaitas, prie kurio pagal gamintojo instrukcijas gali būti montuojami sklaidytuvai. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

atšvaitas, prie kurio pagal gamintojo instrukcijas gali būti montuojami sklaidytuvai.

| 2.2.5. | Šviesą perduodančių plastikinių sudedamųjų dalių atsparumo priekinio žibinto viduje esančių dujų išlydžio šviesos šaltinių ultravioletinei spinduliuotei bandymui:






  2.2.5.1. | po vieną kiekvienos atitinkamos medžiagos, panaudotos gaminant priekinį žibintą, bandinį arba vieną priekinio žibinto, kuriame panaudotos šios medžiagos, pavyzdį. Kiekvieno medžiagos bandinio išvaizda ir paviršiaus apdorojimas (jeigu paviršius apdorotas) turi būti tokie pat, kaip medžiagos, skirtos priekiniam žibintui, kurį norima patvirtinti; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

Šviesą perduodančių plastikinių sudedamųjų dalių atsparumo priekinio žibinto viduje esančių dujų išlydžio šviesos šaltinių ultravioletinei spinduliuotei bandymui:

2.2.5.1.

po vieną kiekvienos atitinkamos medžiagos, panaudotos gaminant priekinį žibintą, bandinį arba vieną priekinio žibinto, kuriame panaudotos šios medžiagos, pavyzdį. Kiekvieno medžiagos bandinio išvaizda ir paviršiaus apdorojimas (jeigu paviršius apdorotas) turi būti tokie pat, kaip medžiagos, skirtos priekiniam žibintui, kurį norima patvirtinti;

| 2.2.5.2. | vidaus medžiagų atsparumo šviesos šaltinio ultravioletinei spinduliuotei bandymai nebūtini, jeigu:






  2.2.5.2.1. | naudojami žemo ultravioletinės spinduliuotės lygio dujų išlydžio šviesos šaltiniai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 99; arba |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

vidaus medžiagų atsparumo šviesos šaltinio ultravioletinei spinduliuotei bandymai nebūtini, jeigu:

2.2.5.2.1.

naudojami žemo ultravioletinės spinduliuotės lygio dujų išlydžio šviesos šaltiniai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 99; arba

| 2.2.5.2.2. | jeigu imamasi priemonių atitinkamas priekinio žibinto sudedamąsias dalis uždengti nuo ultravioletinės spinduliuotės, pvz., stiklo filtrais. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

jeigu imamasi priemonių atitinkamas priekinio žibinto sudedamąsias dalis uždengti nuo ultravioletinės spinduliuotės, pvz., stiklo filtrais.

2.3.   Jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema, (po) 10 medžiagos (-ų) ir atitinkamos apsauginės dangos (ekranų), jeigu naudojama, iš kurių pagaminti šviesolaidžiai ir kitos sistemos optinės sudedamosios dalys, bandinių.

2.4.   Medžiagos, iš kurių gaminami sklaidytuvai ir, jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema, medžiagos, iš kurių pagamintos šios sistemos optinės sudedamosios dalys ir atitinkamos dangos (ekranai), jeigu naudojama, turi būti pateikiama su bandymų protokolais, kuriuose nurodytos tų medžiagų ir dangų savybės, jeigu šie gaminiai jau buvo išbandyti.

3.   ŽENKLINIMAS

3.1.   Ant priekinių žibintų arba paskirstyto apšvietimo sistemų, teikiamų patvirtinti, turi būti aiškus nenutrinamas pareiškėjo prekės pavadinimas arba ženklas.

3.2.   Ant sklaidytuvo ir pagrindinio korpuso (3) turi būti pakankamo dydžio tarpai 4 dalyje nurodytam patvirtinimo ženklui ir papildomiems simboliams; šie tarpai turi būti parodyti brėžiniuose, minėtuose 2.2.1 punkte.

3.3.   Priekiniai žibintai, sukonstruoti taip, kad atitiktų eismo dešiniąja ir kairiąja pusėmis reikalavimus, turi būti pažymėti ženklais, nurodančiais dvi transporto priemonėje esančio optinio įtaiso arba prie atšvaito pritvirtinto dujų išlydžio šviesos šaltinio reguliavimo padėtis; šie ženklai turi būti sudaryti iš raidžių „R/D“, žyminčių eismo dešiniąja puse padėtį, ir raidžių „L/G“, žyminčių eismo kairiąja puse padėtį.

3.4.   Kad ir koks būtų spindulių pluoštas, ant šviesą skleidžiančio paviršiaus gali būti pažymėtas atskaitos centras, kaip parodyta 6 priede.

3.5.   Jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistemos, kurioje naudojamas pagal Taisyklę Nr. 99 nepatvirtintas nekeičiamasis dujų išlydžio šviesos šaltinis, šviesos generatorius, ant jo turi būti jo gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas ir sudedamosios dalies numeris, minėtas 2.2.2 punkte.

3.6.   Jeigu tai žibintas su šviesos diodų moduliu (-iais), ant žibinto turi būti vardinės įtampos žymuo, vardinės galios vatais žymuo ir specialus šviesos šaltinio modulio identifikavimo kodas.

3.7.   Prie žibinto, teikiamo patvirtinti, pridedamas (-i) šviesos diodų mudulis (-iai):

| 3.7.1. | turi būti pažymėtas (-i) pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu. Šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas; |
| --- | --- |

3.7.1.

turi būti pažymėtas (-i) pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu. Šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas;

| 3.7.2. | turi būti pažymėtas (-i) specialiu modulio identifikavimo kodu. Šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas;
  Specialus identifikavimo kodas sudaromas pirmiausia pateikiant raides „MD“ (t. y. „modulis“), o po jų – patvirtinimo ženklą be apskritimo, kaip nurodyta 4.2.1 punkte, o jeigu naudojama keletas skirtingų šviesos šaltinio modulių, taip pat pateikiami papildomi simboliai arba rašmenys. Šis specialus identifikavimo kodas turi būti nurodytas 2.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose. Patvirtinimo ženklas neprivalo būti toks pat kaip ant žibinto, kuriame naudojamas tas modulis, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo. |
| --- | --- |

3.7.2.

turi būti pažymėtas (-i) specialiu modulio identifikavimo kodu. Šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas;

Specialus identifikavimo kodas sudaromas pirmiausia pateikiant raides „MD“ (t. y. „modulis“), o po jų – patvirtinimo ženklą be apskritimo, kaip nurodyta 4.2.1 punkte, o jeigu naudojama keletas skirtingų šviesos šaltinio modulių, taip pat pateikiami papildomi simboliai arba rašmenys. Šis specialus identifikavimo kodas turi būti nurodytas 2.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose. Patvirtinimo ženklas neprivalo būti toks pat kaip ant žibinto, kuriame naudojamas tas modulis, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo.

3.8.   Jeigu šviesos diodui (-ams) valdyti naudojamas elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys, kuris nėra sudedamoji šviesos diodo dalis, ant tokio įrenginio turi būti pažymėtas specialus (-ūs) identifikavimo kodas (-ai), vardinė įtampa ir galia vatais.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Bendrosios nuostatos

4.1.1.   Jeigu visi pagal 2 dalį pateikti priekinio žibinto tipo pavyzdžiai atitinka šios taisyklės nuostatas, suteikiamas patvirtinimas.

4.1.2.   Šios taisyklės nuostatas atitinkantys priekiniai žibintai gali būti sugrupuoti, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungti su kitą (-omis) apšvietimo arba šviesos signalų perdavimo funkciją (-as) atliekančiu žibintu, jeigu tai nekenkia atitinkamoms apšvietimo funkcijoms.

4.1.3.   Jei sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji žibintai atitinka daugiau nei vienos taisyklės reikalavimus, jie gali būti ženklinami tik vienu tarptautiniu patvirtinimo ženklu su sąlyga, kad kiekvienas iš sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų atitinka ženklui taikomas nuostatas.

4.1.4.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius svarbesnius techninius taisyklės pakeitimus, galiojančius suteikiant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio paskirti kitam priekinių žibintų tipui, kuriam taikoma ši taisyklė. Tačiau laikoma, kad suderinta pora yra to paties tipo.

4.1.5.   Apie priekinių žibintų tipo patvirtinimą, išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims pranešama naudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

4.1.6.   Be 3.1 punkte nurodyto ženklo, kiekvienas priekinis žibintas, atitinkantis pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, 3.2 punkte nurodytose vietose žymimas 4.2 ir 4.3 punktuose aprašytu patvirtinimo ženklu.

4.2.   Patvirtinimo ženklo struktūra

Patvirtinimo ženklas turi būti sudarytas iš:

| 4.2.1. | tarptautinio patvirtinimo ženklo, kurį sudaro:






  4.2.1.1. | raidę „E“ supantis apskritimas, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

tarptautinio patvirtinimo ženklo, kurį sudaro:

4.2.1.1.

raidę „E“ supantis apskritimas, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (4);

| 4.2.1.2. | 4.1.4 punkte nurodytas patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

4.1.4 punkte nurodytas patvirtinimo numeris;

| 4.2.2. | šis (šie) papildomas (-i) simbolis (-iai):






  4.2.2.1. | ant priekinių žibintų, atitinkančių tik eismo kairiąja puse reikalavimus, – horizontali rodyklė, nukreipta į dešinę pusę, kai žiūrima stovint prieš priekinį žibintą, t. y., į tą kelio pusę, kuria vyksta eismas; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

šis (šie) papildomas (-i) simbolis (-iai):

4.2.2.1.

ant priekinių žibintų, atitinkančių tik eismo kairiąja puse reikalavimus, – horizontali rodyklė, nukreipta į dešinę pusę, kai žiūrima stovint prieš priekinį žibintą, t. y., į tą kelio pusę, kuria vyksta eismas;

| 4.2.2.2. | ant priekinių žibintų, sukonstruotų taip, kad atitiktų abiejų eismo sistemų reikalavimus, ir kurių optinį įrenginį arba šviesos šaltinį galima atitinkamai reguliuoti, – horizontali dvipusė rodyklė, nukreipta į kairę ir į dešinę puses; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

ant priekinių žibintų, sukonstruotų taip, kad atitiktų abiejų eismo sistemų reikalavimus, ir kurių optinį įrenginį arba šviesos šaltinį galima atitinkamai reguliuoti, – horizontali dvipusė rodyklė, nukreipta į kairę ir į dešinę puses;

| 4.2.2.3. | ant priekinių žibintų, atitinkančių tik šios taisyklės reikalavimus dėl artimosios šviesos – raidės „DC“; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

ant priekinių žibintų, atitinkančių tik šios taisyklės reikalavimus dėl artimosios šviesos – raidės „DC“;

| 4.2.2.4. | ant priekinių žibintų, atitinkančių tik šios taisyklės reikalavimus dėl tolimosios šviesos – raidės „DR“; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

ant priekinių žibintų, atitinkančių tik šios taisyklės reikalavimus dėl tolimosios šviesos – raidės „DR“;

| 4.2.2.5. | ant priekinių žibintų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus dėl artimosios ir tolimosios šviesos, – raidės „DCR“; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

ant priekinių žibintų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus dėl artimosios ir tolimosios šviesos, – raidės „DCR“;

| 4.2.2.6. | priekiniai žibintai su plastikiniais sklaidytuvais greta 4.2.2.3–4.2.2.5 punktuose nurodytų simbolių pažymimi raidėmis „PL“; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

priekiniai žibintai su plastikiniais sklaidytuvais greta 4.2.2.3–4.2.2.5 punktuose nurodytų simbolių pažymimi raidėmis „PL“;

| 4.2.2.7. | ant priekinių žibintų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus dėl tolimosios šviesos, prie raidę „E“ supančio apskritimo nurodomas didžiausias šviesos stipris, išreikštas atskaitos žyme, kaip nustatyta 6.3.2.2 punkte.
  Jeigu tai tarpusavyje sujungtieji tolimosios šviesos priekiniai žibintai, nurodomas bendras didžiausias tolimosios šviesos stipris, išreikštas taip, kaip pirmiau nurodyta; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

ant priekinių žibintų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus dėl tolimosios šviesos, prie raidę „E“ supančio apskritimo nurodomas didžiausias šviesos stipris, išreikštas atskaitos žyme, kaip nustatyta 6.3.2.2 punkte.

Jeigu tai tarpusavyje sujungtieji tolimosios šviesos priekiniai žibintai, nurodomas bendras didžiausias tolimosios šviesos stipris, išreikštas taip, kaip pirmiau nurodyta;

| 4.2.2.8. | ant paskirstyto apšvietimo sistemų vietoje „D“ raidės, kaip reikalaujama 4.2.2.3, 4.2.2.4 ir 4.2.2.5 punktuose, rašomos raidės „DLS“, taikant tuos pačius kriterijus. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

ant paskirstyto apšvietimo sistemų vietoje „D“ raidės, kaip reikalaujama 4.2.2.3, 4.2.2.4 ir 4.2.2.5 punktuose, rašomos raidės „DLS“, taikant tuos pačius kriterijus.

| 4.2.3. | Bet kuriuo atveju šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims perduodamose patvirtinimo ir pranešimo blankuose turi būti nustatytas atitinkamas veikimo režimas, taikytinas atliekant bandymą pagal 4 priedo 1.1.1.1 punktą, ir leidžiama įtampa pagal 4 priedo 1.1.1.2 punktą.
  Atitinkamais atvejais įtaisas turi būti ženklinamas taip:






  4.2.3.1. | priekinių žibintų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus ir sukonstruotų taip, kad artimosios šviesos žibintas nebūtų įjungiamas kartu su kurią nors kitą apšvietimo funkciją atliekančiu žibintu, su kuriuo jis gali būti tarpusavyje sujungtas, patvirtinimo ženkle po artimosios šviesos žibinto simbolio turi būti rašomas pasvirasis brūkšnys (/); |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Bet kuriuo atveju šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims perduodamose patvirtinimo ir pranešimo blankuose turi būti nustatytas atitinkamas veikimo režimas, taikytinas atliekant bandymą pagal 4 priedo 1.1.1.1 punktą, ir leidžiama įtampa pagal 4 priedo 1.1.1.2 punktą.

Atitinkamais atvejais įtaisas turi būti ženklinamas taip:

4.2.3.1.

priekinių žibintų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus ir sukonstruotų taip, kad artimosios šviesos žibintas nebūtų įjungiamas kartu su kurią nors kitą apšvietimo funkciją atliekančiu žibintu, su kuriuo jis gali būti tarpusavyje sujungtas, patvirtinimo ženkle po artimosios šviesos žibinto simbolio turi būti rašomas pasvirasis brūkšnys (/);

| 4.2.3.2. | 4.2.3.1 punkto reikalavimas netaikomas šios taisyklės reikalavimus atitinkantiems priekiniams žibintams, sukonstruotiems taip, kad artimoji šviesa ir tolimoji šviesa būtų skleidžiama to paties dujų išlydžio šviesos šaltinio. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

4.2.3.1 punkto reikalavimas netaikomas šios taisyklės reikalavimus atitinkantiems priekiniams žibintams, sukonstruotiems taip, kad artimoji šviesa ir tolimoji šviesa būtų skleidžiama to paties dujų išlydžio šviesos šaltinio.

| 4.2.4. | Du patvirtinimo numerio skaitmenys (šiuo metu 00), rodantys pakeitimų, apimančių naujausius ir svarbiausius techninius taisyklės pakeitimus ir galiojančių suteikiant patvirtinimą, serijas, ir, jeigu būtina, reikiama rodyklė gali būti žymima šalia pirmiau minėtų papildomų simbolių. |
| --- | --- |

4.2.4.

Du patvirtinimo numerio skaitmenys (šiuo metu 00), rodantys pakeitimų, apimančių naujausius ir svarbiausius techninius taisyklės pakeitimus ir galiojančių suteikiant patvirtinimą, serijas, ir, jeigu būtina, reikiama rodyklė gali būti žymima šalia pirmiau minėtų papildomų simbolių.

| 4.2.5. | 4.2.1–4.2.3 punktuose nurodyti ženklai ir simboliai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. Jie gali būti vidinėje arba išorinėje (skaidrioje arba neskaidrioje) priekinio žibinto pusėje, kuri negali būti atskirta nuo skaidrios šviesą skleidžiančios priekinio žibinto dalies. Jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema su išoriniais sklaidytuvais, įrengtais šviesolaidyje, laikoma, kad šios sąlygos laikomasi, jeigu patvirtinimo ženklas žymimas bent ant šviesos generatoriaus ir ant šviesolaidžio arba jo apsauginės dangos. Bet kokiu atveju ženklai turi būti matomi, kai priekinis žibintas arba sistema yra sumontuoti transporto priemonėje arba kai atidaryta slankioji jos dalis, pvz., variklio dangtis. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.2.1–4.2.3 punktuose nurodyti ženklai ir simboliai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. Jie gali būti vidinėje arba išorinėje (skaidrioje arba neskaidrioje) priekinio žibinto pusėje, kuri negali būti atskirta nuo skaidrios šviesą skleidžiančios priekinio žibinto dalies. Jeigu tai paskirstyto apšvietimo sistema su išoriniais sklaidytuvais, įrengtais šviesolaidyje, laikoma, kad šios sąlygos laikomasi, jeigu patvirtinimo ženklas žymimas bent ant šviesos generatoriaus ir ant šviesolaidžio arba jo apsauginės dangos. Bet kokiu atveju ženklai turi būti matomi, kai priekinis žibintas arba sistema yra sumontuoti transporto priemonėje arba kai atidaryta slankioji jos dalis, pvz., variklio dangtis.

4.3.   Patvirtinimo ženklo išdėstymas

4.3.1.   Atskiri žibintai

Šios taisyklės 2 priedo 1–9 paveiksluose pateikti patvirtinimo ženklo ir pirmiau minėtų papildomų simbolių išdėstymo pavyzdžiai.

4.3.2.   Sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji žibintai

| 4.3.2.1. | Jeigu sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji žibintai atitinka keleto taisyklių reikalavimus, jie gali būti ženklinami vienu tarptautiniu patvirtinimo ženklu, kurį sudaro raidę „E“ supantis apskritimas, po kurios eina patvirtinimą suteikusios šalies numeris, ir patvirtinimo numeris. Šis patvirtinimo ženklas gali būti žymimas bet kurioje sugrupuotų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų vietoje su sąlyga, kad:






  4.3.2.1.1. | jis būtų matomas, kaip nurodyta 4.2.5 punkte; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Jeigu sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji žibintai atitinka keleto taisyklių reikalavimus, jie gali būti ženklinami vienu tarptautiniu patvirtinimo ženklu, kurį sudaro raidę „E“ supantis apskritimas, po kurios eina patvirtinimą suteikusios šalies numeris, ir patvirtinimo numeris. Šis patvirtinimo ženklas gali būti žymimas bet kurioje sugrupuotų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų vietoje su sąlyga, kad:

4.3.2.1.1.

jis būtų matomas, kaip nurodyta 4.2.5 punkte;

| 4.3.2.1.2. | nė viena sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų šviesą praleidžianti dalis negalėtų būti pašalinta kartu nepašalinant ir patvirtinimo ženklo. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

nė viena sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų šviesą praleidžianti dalis negalėtų būti pašalinta kartu nepašalinant ir patvirtinimo ženklo.

| 4.3.2.2. | Kiekvieno žibinto identifikavimo simbolis, atitinkantis kiekvieną taisyklę, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas, kartu su atitinkamomis pakeitimų serijomis, apimančiomis naujausius ir svarbiausius techninius taisyklių pakeitimus, galiojančius suteikiant patvirtinimą, ir, jeigu būtina, privaloma rodyklė turi būti pažymėti:






  4.3.2.2.1. | ant atitinkamo šviesą skleidžiančio paviršiaus |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Kiekvieno žibinto identifikavimo simbolis, atitinkantis kiekvieną taisyklę, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas, kartu su atitinkamomis pakeitimų serijomis, apimančiomis naujausius ir svarbiausius techninius taisyklių pakeitimus, galiojančius suteikiant patvirtinimą, ir, jeigu būtina, privaloma rodyklė turi būti pažymėti:

4.3.2.2.1.

ant atitinkamo šviesą skleidžiančio paviršiaus

| 4.3.2.2.2. | arba visi vienoje vietoje taip, kad kiekvieną iš sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų būtų galima aiškiai identifikuoti (žr. 2 priedo 10 paveiksle pateiktus keturis galimus pavyzdžius). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

arba visi vienoje vietoje taip, kad kiekvieną iš sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų būtų galima aiškiai identifikuoti (žr. 2 priedo 10 paveiksle pateiktus keturis galimus pavyzdžius).

| 4.3.2.3. | Bendro patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis negali būti mažesnis už mažiausią dydį, nustatytą mažiausiems atskiriems ženklams pagal taisyklę, kuria remiantis suteiktas patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Bendro patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis negali būti mažesnis už mažiausią dydį, nustatytą mažiausiems atskiriems ženklams pagal taisyklę, kuria remiantis suteiktas patvirtinimas.

| 4.3.2.4. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio priskirti kitam sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų tipui, kuriam taikoma ši taisyklė. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio priskirti kitam sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų tipui, kuriam taikoma ši taisyklė.

| 4.3.2.5. | Šios taisyklės 2 priedo 10 paveiksle pateikti sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų patvirtinimo ženklų su visais pirmiau minėtais papildomais simboliais išdėstymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Šios taisyklės 2 priedo 10 paveiksle pateikti sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų žibintų patvirtinimo ženklų su visais pirmiau minėtais papildomais simboliais išdėstymo pavyzdžiai.

4.3.3.   Žibintai, kurių sklaidytuvai naudojami skirtingų rūšių priekiniuose žibintuose ir kurie gali būti tarpusavyje sujungti arba sugrupuoti su kitais žibintais

Taikomos 4.3.2 punkte išdėstytos nuostatos.

| 4.3.3.1. | Be to, jeigu naudojamas tas pats sklaidytuvas, jis gali būti žymimas skirtingais patvirtinimo ženklais, taikomais skirtingų tipų priekiniams žibintams arba žibintų įrenginiams, su sąlyga, kad ant priekinio žibinto pagrindinio korpuso arba paskirstyto apšvietimo sistemos, net jeigu jų negalima atskirti nuo sklaidytuvo, taip pat būtų numatyta 3.2 punkte aprašyta vieta, kurioje būtų pažymėti atliekamų funkcijų patvirtinimo ženklai. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Be to, jeigu naudojamas tas pats sklaidytuvas, jis gali būti žymimas skirtingais patvirtinimo ženklais, taikomais skirtingų tipų priekiniams žibintams arba žibintų įrenginiams, su sąlyga, kad ant priekinio žibinto pagrindinio korpuso arba paskirstyto apšvietimo sistemos, net jeigu jų negalima atskirti nuo sklaidytuvo, taip pat būtų numatyta 3.2 punkte aprašyta vieta, kurioje būtų pažymėti atliekamų funkcijų patvirtinimo ženklai.

| 4.3.3.2. | Šios taisyklės 2 priedo 11 paveiksle pateikti patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai, susiję su pirmiau minėtu atveju. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Šios taisyklės 2 priedo 11 paveiksle pateikti patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai, susiję su pirmiau minėtu atveju.

4.3.4.   Paskirstyto apšvietimo sistemos

Paskirstyto apšvietimo sistemos turi atitikti taikytinus 4.3.1–4.3.3.2 punktų reikalavimus, taikomus kartu su 3.4 punkto reikalavimais.

B.   TECHNINIAI PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ REIKALAVIMAI (5)

5.   BENDROS SPECIFIKACIJOS

5.1.   Kiekvienas bandinys turi atitikti 6–8 dalyse nustatytas specifikacijas.

5.2.   Priekiniai žibintai turi būti pagaminti taip, kad nepaisant galimo vibracijos poveikio būtų išsaugotos jiems nustatytos fotometrinės savybės ir kad įprastomis naudojimo sąlygomis jie išliktų geros darbinės būklės.

5.2.1.   Priekiniai žibintai turi būti montuojami su įtaisu, kuriuo tuos priekinius žibintus transporto priemonėje būtų galima sureguliuoti pagal priekiniams žibintams taikomas taisykles. Toks įtaisas neprivalo būti montuojamas įrenginiuose, kuriuose atšvaito negalima atskirti nuo sklaidytuvo, su sąlyga, kad tokie įrenginiai bus naudojami tik tokiose transporto priemonėse, kuriose priekiniai žibintai gali būti reguliuojami kitomis priemonėmis.

Jeigu priekinis žibintas, skleidžiantis pagrindinę artimąją šviesą, ir priekinis žibintas, skleidžiantis tolimąją šviesą, turintys atskirą (-us) šviesos šaltinį (-ius), montuojami į sudėtinį bloką, reguliavimo įtaisu turi būti įmanoma atskirai tinkamai sureguliuoti kiekvieną optinę sistemą. Tokia pati nuostata taikoma priekiniams žibintams, skleidžiantiems priekinio rūko žibinto šviesą ir tolimąją šviesą, priekiniams žibintams, skleidžiantiems pagrindinę artimąją šviesą ir priekinio rūko žibinto šviesą, ir priekiniams žibintams, skleidžiantiems visas tris minėtąsias šviesas.

5.2.2.   Tačiau šios nuostatos netaikomos priekinio žibinto sąrankoms, kuriose negalima atskirti atšvaito. Tokio tipo sąrankoms taikomi šios taisyklės 6.3 punkte nustatyti reikalavimai.

5.3.   Priekiniai žibintai, sukonstruoti taip, kad atitiktų eismo dešiniąja ir kairiąja pusėmis reikalavimus, gali būti pritaikomi eismui tam tikra kelio puse atliekant atitinkamus pradinius nustatymus montuojant priekinį žibintą transporto priemonėje arba naudotojui pačiam pasirinkus nustatymus. Toks pradinis arba pasirinktinis nustatymas gali būti, pavyzdžiui, optinio įrenginio nustatymas transporto priemonėje tam tikru kampu arba šviesos šaltinio (-ių) nustatymas tam tikru kampu optinio įrenginio atžvilgiu. Bet kuriuo atveju galimi tik du aiškiai skirtingi nustatymai: vienas – eismui dešiniąja puse, kitas – eismui kairiąja puse; konstrukcija turi būti tokia, kad nebūtų galima netyčia perjungti iš vieno nustatymo į kitą arba į tarpinę padėtį. Jeigu numatytos dvi skirtingos nustatomosios šviesos šaltinio padėtys, jo tvirtinimo prie atšvaito dalys privalo būti sukonstruotos ir pagamintos taip, kad esant bet kuriai nustatytajai padėčiai šviesos šaltinis tam tikroje padėtyje laikytųsi taip pat tiksliai, kaip reikalaujama dėl priekinių žibintų, skirtų eismui tik viena kelio puse. Atitiktis šio punkto reikalavimams tikrinama atliekant apžiūrą ir, jeigu būtina, naudojant bandymo įrenginį.

5.4.   Apšvietos sureguliavimas pagal įvairias eismo sąlygas

5.4.1.   Jeigu priekiniai žibintai sukonstruoti pagal eismo tik viena kelio puse (dešiniąja arba kairiąja) reikalavimus, turi būti taikomos tinkamos priemonės, kad nebūtų keliama nepatogumų eismo dalyviams tose šalyse, kuriose eismas vyksta kita kelio puse – priešinga tai, kuriai buvo sukonstruotas priekinis žibintas (6). Tai gali būti tokios priemonės:

| a) | tam tikros priekinio žibinto sklaidytuvo paviršiaus ploto dalies uždengimas; |
| --- | --- |

a)

tam tikros priekinio žibinto sklaidytuvo paviršiaus ploto dalies uždengimas;

| b) | spindulių pluošto nukreipimas žemyn. Leidžiama spindulių pluoštą nukreipti horizontaliai; |
| --- | --- |

b)

spindulių pluošto nukreipimas žemyn. Leidžiama spindulių pluoštą nukreipti horizontaliai;

| c) | kitos priemonės, kuriomis pašalinama arba silpninama asimetrinė spindulių pluošto dalis. |
| --- | --- |

c)

kitos priemonės, kuriomis pašalinama arba silpninama asimetrinė spindulių pluošto dalis.

5.4.2.   Pritaikius šią (šias) priemonę (es), turi būti laikomasi toliau pateiktų apšvietos reikalavimų, nekeičiant tam tikrų nustatymų, skirtų pirminei eismo krypčiai:

| 5.4.2.1. | artimoji šviesa, skirta eismui dešiniąja puse ir pritaikyta eismui kairiąja puse:






  0,86D–1,72L: | ne mažiau kaip 5 liuksai; |
| --- | --- | --- |
| 0,57U–3,43R: | ne daugiau kaip 1,4 liukso; |

5.4.2.1.

artimoji šviesa, skirta eismui dešiniąja puse ir pritaikyta eismui kairiąja puse:

0,86D–1,72L:

ne mažiau kaip 5 liuksai;

0,57U–3,43R:

ne daugiau kaip 1,4 liukso;

| 5.4.2.2. | artimoji šviesa, skirta eismui kairiąja puse ir pritaikyta eismui dešiniąja puse:






  0,86D–1,72R: | ne mažiau kaip 5 liuksai; |
| --- | --- | --- |
| 0,57U–3,43L: | ne daugiau kaip 1,4 liukso. |

5.4.2.2.

artimoji šviesa, skirta eismui kairiąja puse ir pritaikyta eismui dešiniąja puse:

0,86D–1,72R:

ne mažiau kaip 5 liuksai;

0,57U–3,43L:

ne daugiau kaip 1,4 liukso.

5.5.   Priekiniuose žibintuose, skirtuose pakaitomis skleisti tolimąją ir artimąją šviesą, arba priekiniuose žibintuose, kuriuose artimoji šviesa ir (arba) tolimoji šviesa atlieka ir pasukimo posūkiuose funkciją, kiekvienas mechaninis, elektromechaninis arba kitoks priekiniame žibinte tuo tikslu montuojamas įtaisas (7) turi būti sukonstruotas taip, kad:

| 5.5.1. | įtaisas būtų pakankamai atsparus atlikti 50 000 operacijų įprastomis naudojimo sąlygomis. Kad patikrintų, ar laikomasi šio reikalavimo, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba gali:






  a) | pareikalauti, kad pareiškėjas pateiktų bandymui atlikti reikalingą įrangą; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

įtaisas būtų pakankamai atsparus atlikti 50 000 operacijų įprastomis naudojimo sąlygomis. Kad patikrintų, ar laikomasi šio reikalavimo, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba gali:

a)

pareikalauti, kad pareiškėjas pateiktų bandymui atlikti reikalingą įrangą;

| b) | neatlikti bandymo, jeigu pareiškėjas priekinį žibintą pateikė kartu su bandymų protokolu, kurį išdavė už tokios pačios konstrukcijos (sąrankos) priekinių žibintų patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba ir kuriame patvirtinama atitiktis šiam reikalavimui; |
| --- | --- |

b)

neatlikti bandymo, jeigu pareiškėjas priekinį žibintą pateikė kartu su bandymų protokolu, kurį išdavė už tokios pačios konstrukcijos (sąrankos) priekinių žibintų patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba ir kuriame patvirtinama atitiktis šiam reikalavimui;

| 5.5.2. | gedimo atveju apšvieta virš H–H linijos neturi viršyti artimajai šviesai pagal 6.2.6 punktą nustatytų verčių; be to, priekinių žibintų, sukonstruotų skleisti artimąją ir (arba) tolimąją šviesą su pasukimo posūkiuose funkcija, kontroliniame taške 25 V (VV linija, D 75 cm) turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 5 liuksų apšvieta.
  Atlikdama bandymus šių reikalavimų atitikčiai patikrinti, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba remiasi pareiškėjo pateiktomis instrukcijomis; |
| --- | --- |

5.5.2.

gedimo atveju apšvieta virš H–H linijos neturi viršyti artimajai šviesai pagal 6.2.6 punktą nustatytų verčių; be to, priekinių žibintų, sukonstruotų skleisti artimąją ir (arba) tolimąją šviesą su pasukimo posūkiuose funkcija, kontroliniame taške 25 V (VV linija, D 75 cm) turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 5 liuksų apšvieta.

Atlikdama bandymus šių reikalavimų atitikčiai patikrinti, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba remiasi pareiškėjo pateiktomis instrukcijomis;

| 5.5.3. | pagrindinė artimoji šviesa arba tolimoji šviesa visuomet turi būti įjungiamos mechanizmui nepaliekant galimybės sustoti tarp dviejų padėčių; |
| --- | --- |

5.5.3.

pagrindinė artimoji šviesa arba tolimoji šviesa visuomet turi būti įjungiamos mechanizmui nepaliekant galimybės sustoti tarp dviejų padėčių;

| 5.5.4. | naudotojas neturi galėti paprastais įrankiais pakeisti slankiųjų dalių formos arba padėties. |
| --- | --- |

5.5.4.

naudotojas neturi galėti paprastais įrankiais pakeisti slankiųjų dalių formos arba padėties.

5.6.   Siekiant užtikrinti, kad nebūtų pernelyg didelių fotometrinių savybių pokyčių, pagal 4 priedo reikalavimus turi būti atlikti papildomi bandymai.

5.7.   Iš plastiko pagamintos šviesą skleidžiančios sudedamosios dalys tikrinamos pagal 5 priedo reikalavimus.

5.8.   Šviesos šaltinių pakeičiamumas

5.8.1.   Dujų išlydžio šviesos šaltinis (-iai), naudojamas (-i) dujų išlydžio priekiniuose žibintuose arba paskirstyto apšvietimo sistemose, turi būti pakeičiamos ir patvirtintos pagal Taisyklę Nr. 99 ir jos pakeitimų, galiojančių pateikiant patvirtinimo paraišką, seriją,. Tačiau pagal Taisyklę Nr. 99 nepatvirtintas (-i) dujų išlydžio šviesos šaltinis (-iai) gali būti naudojamas (-i) tik tada, kai jis (jie) yra nekeičiama šviesos generatoriaus dalis. Tačiau paskirstyto apšvietimo sistemose šviesos generatorius gali būti pakeičiamas nenaudojant specialių įrankių, net jeigu jame naudojamas šviesos generatorius nėra patvirtintas.

5.8.2.   Jeigu dujų išlydžio priekiniame žibinte naudojamas vienas arba daugiau (papildomų) kaitrinių šviesos šaltinių, šie kaitriniai šviesos šaltiniai tvirtinami pagal Taisyklę Nr. 37 ir jos pakeitimų, galiojančių pateikiant tipo patvirtinimo paraišką, seriją, jeigu Taisyklėje Nr. 37 ir jos pakeitimų, galiojančių pateikiant tipo patvirtinimo paraišką, serijoje netaikomi kokie nors naudojimo apribojimai.

5.8.3.   Įtaiso konstrukcija turi būti tokia, kad kaitrinį žibintą, jeigu jis naudojamas, būtų galima įtaisyti tik taip, kaip reikia.

5.8.4.   Jeigu naudojami keičiamieji dujų išlydžio šviesos šaltiniai ir papildomi kaitriniai šviesos šaltiniai, žibinto laikiklio matmenys turi būti tokie, kaip nurodyta IEC leidinio Nr. 60061 duomenų lape pagal naudojamo (-ų) šviesos šaltinio (-ų) kategoriją. Šviesos šaltinis (-iai) turi būti lengvai įtaisomas (-i) į priekinį žibintą.

5.9.   Pagal Taisyklę Nr. 99 nepatvirtinti nekeičiamieji dujų išlydžio šviesos šaltiniai, naudojami paskirstyto apšvietimo sistemose, taip pat turi atitikti šiuos reikalavimus (atitinkančius Taisyklėje Nr. 99 pateiktus dujų išlydžio šaltinių patvirtinimo reikalavimus):

| 5.9.1. | įsijungimo, įsižiebimo ir greitojo perjungimo, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 99 3.6 punkte; |
| --- | --- |

5.9.1.

įsijungimo, įsižiebimo ir greitojo perjungimo, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 99 3.6 punkte;

| 5.9.2. | spalvos, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 99 3.9 punkte; spalva turi būti balta; |
| --- | --- |

5.9.2.

spalvos, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 99 3.9 punkte; spalva turi būti balta;

| 5.9.3. | ultravioletinės spinduliuotės, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 99 3.10 punkte, jeigu tai nurodyta patvirtinimo paraiškoje (2.2.2 punktas). |
| --- | --- |

5.9.3.

ultravioletinės spinduliuotės, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 99 3.10 punkte, jeigu tai nurodyta patvirtinimo paraiškoje (2.2.2 punktas).

5.10.   Priekinis žibintas ir balasto sistema neturi skleisti spinduliuojamų arba elektros grandinės trukdžių, dėl kurių gali sugesti transporto priemonės kitos elektros ir (arba) elektroninės sistemos (8).

5.11.   Jeigu tai svarbu bandymui, bandymų įstaiga gali pareikalauti, kad gamintojas pateiktų daugiau bandinių, bandymų stendų (laikiklių) arba specialių energijos šaltinių.

5.12.   Bandymas atliekamas pagal gamintojo montavimo specifikacijas.

5.13.   Priekinis žibintas (jeigu jame sumontuoti šviesos diodų moduliai) ir pats (patys) šviesos modulis (-iai) turi atitikti atitinkamus reikalavimus, nustatytus šios taisyklės 11 priede. Tikrinama atitiktis reikalavimams.

6.   APŠVIETA

6.1.   Bendrosios nuostatos

6.1.1.   Priekiniai žibintai arba paskirstyto apšvietimo sistemos turi būti pagaminti taip, kad įmontavus tinkamą dujų išlydžio šviesos šaltinį neakindami užtikrintų tinkamą apšvietą skleisdami artimąją šviesą ir gerą apšvietą – skleisdami tolimąją šviesą.

6.1.2.   Priekinio žibinto sukuriama apšvieta nustatoma naudojant plokščią vertikalų ekraną, pastatytą 25 m atstumu priešais priekinį žibintą ir tinkamu kampu jo ašių atžvilgiu, kaip parodyta šios taisyklės 3 priede; bandymo ekranas turi pakankamai platus, kad būtų galima patikrinti ir sureguliuoti artimosios šviesos ribinę liniją ne mažiau kaip per 5o į abi puses nuo V–V linijos.

6.1.3.   Priekinis žibintas arba paskirstyto apšvietimo sistema laikomi tinkamais, jeigu vienas šviesos šaltinis, ne mažiau kaip 15 ciklų sendintas pagal Taisyklės Nr. 99 4 priedo 4 punkto reikalavimus, atitinka 6 dalyje nustatytus fotometrinius reikalavimus.

Jeigu dujų išlydžio šviesos šaltinis yra patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 99, jis turi būti standartinis (etaloninis) šviesos šaltinis, kurio šviesos srautas gali skirtis nuo vardinio šviesos srauto, nurodyto Taisyklėje Nr. 99. Tokiu atveju apšvietos vertės atitinkamai pakoreguojamos.

Pirmiau minėto koregavimo nereikia atlikti paskirstyto apšvietimo sistemoms, kuriose naudojamas nekeičiamas dujų išlydžio šviesos šaltinis, arba priekiniams žibintams su visiškai arba iš dalies integruotu (-ais) balasto įtaisu (-ais).

Jeigu dujų išlydžio šviesos šaltinis nepatvirtintas pagal Taisyklę Nr. 99, jis laikomas gamykliniu nekeičiamu šviesos šaltiniu.

6.1.4.   Matmenys, kuriais apibrėžiama standartiniame dujų išlydžio šviesos šaltinyje naudojamo lanko padėtis, nurodyti atitinkamame Taisyklėje Nr. 99 pateiktame duomenų lape.

6.1.5.   Fotometrinė atitiktis privalo būti tikrinama pagal šios taisyklės 6.2.6 arba 6.3 punkto reikalavimus. Šis reikalavimas taikomas ir ribinei zonai nuo 3 oR iki 3 oL (ties riba skleidžiamų spindulių spalvos matavimo metodas dar svarstomas).

6.1.6.   Priekinių žibintų, kuriuose naudojami dujų išlydžio šviesos šaltiniai, skleidžiamos šviesos spindulių spalva turi būti balta.

6.1.7.   Praėjus keturioms sekundėms nuo priekinio žibinto, kuris prieš tai nebuvo naudojamas ne mažiau kaip 30 minučių, įjungimo:

| 6.1.7.1. | jeigu tai tik tolimąją šviesą skleidžiantis priekinis žibintas, taške HV turi būti pasiektas ne mažesnis kaip 60 liuksų apšvietimas; |
| --- | --- |

6.1.7.1.

jeigu tai tik tolimąją šviesą skleidžiantis priekinis žibintas, taške HV turi būti pasiektas ne mažesnis kaip 60 liuksų apšvietimas;

| 6.1.7.2. | jeigu tai tik artimąją šviesą skleidžiantis priekinis žibintas arba pakaitomis artimąją ir tolimąją šviesą galintis skleisti priekinis žibintas, kaip aprašyta šios taisyklės 5.4 punkte, taške 50V turi būti pasiektas ne mažesnis kaip 10 liuksų apšvietimas; |
| --- | --- |

6.1.7.2.

jeigu tai tik artimąją šviesą skleidžiantis priekinis žibintas arba pakaitomis artimąją ir tolimąją šviesą galintis skleisti priekinis žibintas, kaip aprašyta šios taisyklės 5.4 punkte, taške 50V turi būti pasiektas ne mažesnis kaip 10 liuksų apšvietimas;

| 6.1.7.3. | abiem atvejais energijos tiekimas turi būti pakankamas reikiamam stiprios srovės impulso didėjimui užtikrinti. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

abiem atvejais energijos tiekimas turi būti pakankamas reikiamam stiprios srovės impulso didėjimui užtikrinti.

6.2.   Nuostatos dėl artimųjų šviesų

6.2.1.   Artimosios šviesos žibinto šviesos stipris turi būti paskirstytas taip, kad būtų užtikrinta tam tikra ribinė linija (žr. 1 paveikslą), leidžianti tinkamai sureguliuoti priekinį žibintą, kad būtų galima atlikti fotometrinius matavimus ir užtikrinti reikiamą jo padėtį transporto priemonėje.

Ribinė linija turi būti tokia:

| a) | jeigu tai eismui dešiniąja puse skirtos šviesos:






  i) | tiesi horizontali dalis kairėje pusėje; |
| --- | --- | --- |

a)

jeigu tai eismui dešiniąja puse skirtos šviesos:

i)

tiesi horizontali dalis kairėje pusėje;

| ii) | pakelta alkūnės–peties dalis dešinėje pusėje; |
| --- | --- |

ii)

pakelta alkūnės–peties dalis dešinėje pusėje;

| b) | jeigu tai eismui kairiąja puse skirtos šviesos:






  i) | tiesi horizontali dalis dešinėje pusėje; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu tai eismui kairiąja puse skirtos šviesos:

i)

tiesi horizontali dalis dešinėje pusėje;

| ii) | pakelta alkūnės–peties dalis kairėje pusėje. |
| --- | --- |

ii)

pakelta alkūnės–peties dalis kairėje pusėje.

Bet kuriuo atveju alkūnės–peties dalis turi būti įžambi.

6.2.2.   Naudojant ribinę liniją (žr. 1 paveikslą) priekinis žibintas vizualiai sureguliuojamas taip:

| 6.2.2.1. | vertikalus sureguliavimas: horizontali ribinės linijos dalis kreipiama į viršų nuo B linijos ir sureguliuojama taip, kad atitiktų vardinę padėtį – 1 proc. (25 cm) žemiau H–H linijos;

  1   pav. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

vertikalus sureguliavimas: horizontali ribinės linijos dalis kreipiama į viršų nuo B linijos ir sureguliuojama taip, kad atitiktų vardinę padėtį – 1 proc. (25 cm) žemiau H–H linijos;

1   pav.

Image

| 6.2.2.2. | horizontalus sureguliavimas: ribinės linijos alkūnės–peties dalis nukreipiama taip:






  a) | jeigu apšvietimas skirtas eismui dešiniąja puse – iš dešinės į kairę, pabaigoje horizontaliai sureguliuojant taip: |
| --- | --- | --- |

6.2.2.2.

horizontalus sureguliavimas: ribinės linijos alkūnės–peties dalis nukreipiama taip:

a)

jeigu apšvietimas skirtas eismui dešiniąja puse – iš dešinės į kairę, pabaigoje horizontaliai sureguliuojant taip:

| b) | virš 0,2 oD linijos ribinės linijos petys kairėje pusėje neturi kirsti A linijos, |
| --- | --- |

b)

virš 0,2 oD linijos ribinės linijos petys kairėje pusėje neturi kirsti A linijos,

| c) | ties 0,2 oD linija arba žemiau jos ribinės linijos petys turėtų kirsti A liniją ir |
| --- | --- |

c)

ties 0,2 oD linija arba žemiau jos ribinės linijos petys turėtų kirsti A liniją ir

| d) | alkūnės linkis būtinai turėtų kirstis su V–V linija; |
| --- | --- |

d)

alkūnės linkis būtinai turėtų kirstis su V–V linija;

arba:

jeigu apšvietimas skirtas eismui kairiąja puse – iš kairės į dešinę, pabaigoje horizontaliai sureguliuojant taip:

| a) | virš 0,2 oD linijos ribinės linijos petys dešinėje pusėje neturi kirsti A linijos, |
| --- | --- |

a)

virš 0,2 oD linijos ribinės linijos petys dešinėje pusėje neturi kirsti A linijos,

| b) | ties 0,2 oD linija arba žemiau jos ribinės linijos petys turėtų kirsti A liniją ir |
| --- | --- |

b)

ties 0,2 oD linija arba žemiau jos ribinės linijos petys turėtų kirsti A liniją ir

| c) | alkūnės linkis turėtų būti ties V–V linija. |
| --- | --- |

c)

alkūnės linkis turėtų būti ties V–V linija.

| 6.2.2.3. | Jeigu taip sureguliuotas priekinis žibintas neatitinka 6.2.5, 6.2.6 ir 6.3 punktuose nustatytų reikalavimų, jo sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulio ašis į šonus nepasislinktų:
  horizontaliai nuo A linijos daugiau kaip:






  a) | 0,5 oį kairę arba 0,75 oį dešinę, kai apšvietimas skirtas eismui dešiniąja puse, arba |
| --- | --- | --- |

6.2.2.3.

Jeigu taip sureguliuotas priekinis žibintas neatitinka 6.2.5, 6.2.6 ir 6.3 punktuose nustatytų reikalavimų, jo sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulio ašis į šonus nepasislinktų:

horizontaliai nuo A linijos daugiau kaip:

a)

0,5 oį kairę arba 0,75 oį dešinę, kai apšvietimas skirtas eismui dešiniąja puse, arba

| b) | 0,5 oį dešinę arba 0,75 oį kairę, kai apšvietimas skirtas eismui kairiąja puse, ir: |
| --- | --- |

b)

0,5 oį dešinę arba 0,75 oį kairę, kai apšvietimas skirtas eismui kairiąja puse, ir:

vertikaliai ne daugiau kaip 0,25 oį viršų nuo B linijos arba žemiau jos.

| 6.2.2.4. | Tačiau, jeigu vertikalaus sureguliavimo negalima pakartotinai atlikti siekiant nustatyti reikiamą padėtį su leidžiamais nuokrypiais, aprašytais 6.2.2.3 punkte, norint patikrinti, ar užtikrinama reikiama minimali ribinės linijos kokybė, ir vertikaliai bei horizontaliai sureguliuoti spindulių pluoštą, taikomas 10 priedo 2 ir 3 dalyse aprašytas instrumentinis metodas. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

Tačiau, jeigu vertikalaus sureguliavimo negalima pakartotinai atlikti siekiant nustatyti reikiamą padėtį su leidžiamais nuokrypiais, aprašytais 6.2.2.3 punkte, norint patikrinti, ar užtikrinama reikiama minimali ribinės linijos kokybė, ir vertikaliai bei horizontaliai sureguliuoti spindulių pluoštą, taikomas 10 priedo 2 ir 3 dalyse aprašytas instrumentinis metodas.

6.2.3.   Kai priekinis žibintas taip reguliuojamas siekiant patvirtinimo tik artimajai šviesai; pakanka laikytis tik 6.2.4 ir 6.2.5 punktuose nustatytų reikalavimų; jeigu priekinis žibintas skirtas skleisti artimosios ir tolimosios šviesos spindulius, jis turi atitikti reikalavimus, nustatytus 6.2.4–6.2.6 punktuose. 6.2.5 punkte II atkarpai nustatytos vertės netaikomos 3 priede pateiktam 2 ekranui.

6.2.4.   Viename artimosios šviesos priekiniame žibinte gali būti tik vienas dujų išlydžio šviesos šaltinis. Gali būti įrengti ne daugiau kaip du papildomi tokie šviesos šaltiniai:

| 6.2.4.1. | artimosios šviesos priekiniame žibinte gali būti naudojamas vienas papildomas šviesos šaltinis, atitinkantis Taisyklės Nr. 37 reikalavimus, arba vienas ar daugiau papildomų šviesos diodų modulių, kurie padėtų užtikrinti šviesos pasukimo posūkiuose funkciją; |
| --- | --- |

6.2.4.1.

artimosios šviesos priekiniame žibinte gali būti naudojamas vienas papildomas šviesos šaltinis, atitinkantis Taisyklės Nr. 37 reikalavimus, arba vienas ar daugiau papildomų šviesos diodų modulių, kurie padėtų užtikrinti šviesos pasukimo posūkiuose funkciją;

| 6.2.4.2. | artimosios šviesos priekiniame žibinte gali būti naudojamas vienas papildomas šviesos šaltinis, atitinkantis Taisyklės Nr. 37 reikalavimus, ir (arba) vienas ar daugiau šviesos diodų modulių, kurie skleistų infraraudonąją spinduliuotę. Šis (šie) šviesos šaltinis (-iai) turi būti įjungiamas (-i) tik kartu su dujų išlydžio šviesos šaltiniu. Sugedus dujų išlydžio šviesos šaltiniui, šis papildomas šviesos šaltinis ir (arba) šviesos diodų modulis (-iai) turi būti automatiškai išjungiamas (-i).
  Per bandymą naudojama įtampa, skirta atlikti matavimus, susijusius su šiuo papildomu šviesos šaltiniu ir (arba) šviesos moduliu (-iais), turi būti tokia pati, kaip nurodyta 6.2.4.4 punkte. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

artimosios šviesos priekiniame žibinte gali būti naudojamas vienas papildomas šviesos šaltinis, atitinkantis Taisyklės Nr. 37 reikalavimus, ir (arba) vienas ar daugiau šviesos diodų modulių, kurie skleistų infraraudonąją spinduliuotę. Šis (šie) šviesos šaltinis (-iai) turi būti įjungiamas (-i) tik kartu su dujų išlydžio šviesos šaltiniu. Sugedus dujų išlydžio šviesos šaltiniui, šis papildomas šviesos šaltinis ir (arba) šviesos diodų modulis (-iai) turi būti automatiškai išjungiamas (-i).

Per bandymą naudojama įtampa, skirta atlikti matavimus, susijusius su šiuo papildomu šviesos šaltiniu ir (arba) šviesos moduliu (-iais), turi būti tokia pati, kaip nurodyta 6.2.4.4 punkte.

| 6.2.4.3. | Sugedus papildomam šviesos šaltiniui arba šviesos diodų moduliui, priekinis žibintas turi toliau veikti pagal artimosios šviesos reikalavimus. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Sugedus papildomam šviesos šaltiniui arba šviesos diodų moduliui, priekinis žibintas turi toliau veikti pagal artimosios šviesos reikalavimus.

| 6.2.4.4. | Balasto įtaiso (-ų) gnybtams tiekiama tokia įtampa: | 13,5 ± 0,1 V, | jeigu tai 12 V sistemos; |
| --- | --- | --- | --- |
| arba: | pagal kitus nurodymus | (žr. 7 priedą). |

6.2.4.4.

Balasto įtaiso (-ų) gnybtams tiekiama tokia įtampa:

13,5 ± 0,1 V,

jeigu tai 12 V sistemos;

arba:

pagal kitus nurodymus

(žr. 7 priedą).

6.2.5.   Praėjus 10 minučių nuo uždegimo, apšvieta, sukuriama ant 1 arba 2 ekrano (arba aplink VV liniją apsukto atitinkamo ekrano, jeigu šviesa skirta eismui kairiąja puse), turi atitikti šiuos reikalavimus:

Pastaba. Lentelėje:

| | L raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra kairėje VV linijos pusėje; |
| --- | --- |

L raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra kairėje VV linijos pusėje;

| | R raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra dešinėje VV linijos pusėje; |
| --- | --- |

R raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra dešinėje VV linijos pusėje;

| | U raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra virš HH linijos; |
| --- | --- |

U raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra virš HH linijos;

| | D raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra žemiau HH linijos. |
| --- | --- |

D raidė reiškia, kad taškas arba atkarpa yra žemiau HH linijos.

| Taškai arba atkarpos | Žymėjimas | Apšvieta
  (lx) | Horizontalus
  atstumas (cm) | Vertikalus
  atstumas (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ant linijos H/H2 arba virš jos arba
  ant linijos H/H3/H4 arba virš jos | ≤ 1 | | |
| 1 | HV | ≤ 1 | 0 | 0 |
| 2 | B 50 L | ≤ 0,5 | L 150 | U 25 |
| 3 | 75 R | ≥ 20 | R 50 | D 25 |
| 4 | 50 L | ≤ 20 | L 150 | D 37,5 |
| 5 | 25 L1 | ≤ 30 | L 150 | D 75 |
| 6 | 50 V | ≥ 12 | 0 | D 37,5 |
| 7 | 50 R | ≥ 20 | R 75 | D 37,5 |
| 8 | 25 L2 | ≥ 4 | L 396 | D 75 |
| 9 | 25 R1 | ≥ 4 | R 396 | D 75 |
| 10 | 25 L3 | ≥ 2 | L 670 | D 75 |
| 11 | 25 R2 | ≥ 2 | R 670 | D 75 |
| 12 | 15 L | ≥ 1 | L 910 | D 125 |
| 13 | 15 R | ≥ 1 | R 910 | D 125 |
| 14 | | (9) | L 350 | U 175 |
| 15 | | (9) | 0 | U 175 |
| 16 | | (9) | R 350 | U 175 |
| 17 | | (9) | L 175 | U 87,5 |
| 18 | | (9) | 0 | U 87,5 |
| 19 | | (9) | R 175 | U 87,5 |
| 20 | | ≥ 0,1 | L 350 | 0 |
| 21 | | ≥ 0,2 | L 175 | 0 |
| A–B | I atkarpa | ≥ 6 | L 225–R 225 | D 37,5 |
| C–D | II atkarpa | ≤ 6 | R 140–R 396 | U 45 |
| E–F | III atkarpa ir žemiau | ≤ 20 | L 417–R 375 | D 187,5 |
| | Emax R | ≤ 70 | Dešinė VV linijos pusė | Virš D 75 |
| | Emax L | ≤ 50 | Kairė VV linijos pusė | |

Taškai arba atkarpos

Žymėjimas

Apšvieta

(lx)

Horizontalus

atstumas (cm)

Vertikalus

atstumas (cm)

Ant linijos H/H2 arba virš jos arba

ant linijos H/H3/H4 arba virš jos

≤ 1

1

HV

≤ 1

0

0

2

B 50 L

≤ 0,5

L 150

U 25

3

75 R

≥ 20

R 50

D 25

4

50 L

≤ 20

L 150

D 37,5

5

25 L1

≤ 30

L 150

D 75

6

50 V

≥ 12

0

D 37,5

7

50 R

≥ 20

R 75

D 37,5

8

25 L2

≥ 4

L 396

D 75

9

25 R1

≥ 4

R 396

D 75

10

25 L3

≥ 2

L 670

D 75

11

25 R2

≥ 2

R 670

D 75

12

15 L

≥ 1

L 910

D 125

13

15 R

≥ 1

R 910

D 125

14

(9)

L 350

U 175

15

(9)

0

U 175

16

(9)

R 350

U 175

17

(9)

L 175

U 87,5

18

(9)

0

U 87,5

19

(9)

R 175

U 87,5

20

≥ 0,1

L 350

0

21

≥ 0,2

L 175

0

A–B

I atkarpa

≥ 6

L 225–R 225

D 37,5

C–D

II atkarpa

≤ 6

R 140–R 396

U 45

E–F

III atkarpa ir žemiau

≤ 20

L 417–R 375

D 187,5

Emax R

≤ 70

Dešinė VV linijos pusė

Virš D 75

Emax L

≤ 50

Kairė VV linijos pusė

6.2.6.   6.2.5 punkte nurodyti reikalavimai taip pat taikomi priekiniams žibintams, skirtiems užtikrinti šviesos pasukimo posūkiuose funkciją ir (arba) priekiniams žibintams su papildomu šviesos šaltiniu arba šviesos diodų moduliu (-iais), minėtais 6.2.4.2 punkte. Jeigu priekinis žibintas skirtas užtikrinti šviesos pasukimo posūkiuose funkciją, jo sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulių pluošto ašis vertikaliai nepasislinktų daugiau kaip 0,2o.

| 6.2.6.1. | Jeigu šviesos pasukimas posūkiuose atliekamas:






  6.2.6.1.1. | apsukant artimąją šviesą arba horizontaliai pakreipiant ribinės linijos alkūnės linkio vietą, matavimai atliekami atkūrus pradinę horizontalią visos priekinio žibinto sąrankos padėtį, pvz., goniometru; |
| --- | --- | --- |

6.2.6.1.

Jeigu šviesos pasukimas posūkiuose atliekamas:

6.2.6.1.1.

apsukant artimąją šviesą arba horizontaliai pakreipiant ribinės linijos alkūnės linkio vietą, matavimai atliekami atkūrus pradinę horizontalią visos priekinio žibinto sąrankos padėtį, pvz., goniometru;

| 6.2.6.1.2. | pakreipiant vieną arba daugiau priekinio žibinto optinių dalių, tačiau horizontaliai nejudinant ribinės linijos alkūnės linkio vietos, matavimai atliekami šioms dalims esant kraštutinėje veikimo padėtyje; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

pakreipiant vieną arba daugiau priekinio žibinto optinių dalių, tačiau horizontaliai nejudinant ribinės linijos alkūnės linkio vietos, matavimai atliekami šioms dalims esant kraštutinėje veikimo padėtyje;

| 6.2.6.1.3. | naudojant papildomą šviesos šaltinį arba vieną ar daugiau šviesos diodų modulių, horizontaliai nejudinant ribinės linijos alkūnės linkio vietos, matavimai atliekami įjungus šį šviesos šaltinį arba šviesos diodų modulį (-ius). |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

naudojant papildomą šviesos šaltinį arba vieną ar daugiau šviesos diodų modulių, horizontaliai nejudinant ribinės linijos alkūnės linkio vietos, matavimai atliekami įjungus šį šviesos šaltinį arba šviesos diodų modulį (-ius).

6.3.   Nuostatos dėl tolimųjų šviesų

6.3.1.   Jeigu priekinis žibintas skirtas skleisti tolimąją ir artimąją šviesas, tolimosios šviesos sukuriama apšvieta ekrane matuojama sureguliavus priekinį žibintą taip pat, kaip atliekant matavimus pagal 6.2.5 punkto nuostatas; jeigu priekinis žibintas skleidžia tik tolimąją šviesą, jis sureguliuojamas taip, kad didžiausios apšvietos centras būtų H–H ir V–V linijų sankirtos taške; toks priekinis žibintas turi atitikti tik reikalavimus, nurodytus 6.3 punkte. Per bandymą naudojama įtampa turi būti tokia pati, kaip nurodyta 6.2.4.4 punkte.

6.3.2.   Tolimajai šviesai skleisti galima naudoti keletą šviesos šaltinių, nurodytų Taisyklėje Nr. 37 (tokiu atveju kaitriniai žibintai bandomi sureguliavus standartinį šviesos srautą) arba Taisyklėje Nr. 99.

Be to, dalis tolimosios šviesos, skleidžiamos kurio nors vieno iš šių šviesos šaltinių, gali būti naudojama tik trumpalaikiams signalams (pvz., mirktelėjimas, kad praleistų) perduoti, kaip nurodė pareiškėjas. Tai nurodoma atitinkame brėžinyje ir pažymima pranešimo formoje.

6.3.3.   Apšvieta, kurią ekrane sukuria tolimoji šviesa, turi atitikti toliau pateiktus reikalavimus.

| 6.3.3.1. | HH ir VV linijų sankirtos taškas (HV) turi būti izoliuksės, žyminčios 80 proc. didžiausios apšvietos, ribojamame plote. Ši didžiausia apšvieta, toliau žymima Emax, turi būti nuo 70 iki 345 liuksų. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

HH ir VV linijų sankirtos taškas (HV) turi būti izoliuksės, žyminčios 80 proc. didžiausios apšvietos, ribojamame plote. Ši didžiausia apšvieta, toliau žymima Emax, turi būti nuo 70 iki 345 liuksų.

| 6.3.3.2. | 4.2.2.7 punkte minėta atskaitos žymė nustatoma pagal šią formulę:
  Atskaitos žymė = 0,146 Emax

  Ši vertė suapvalinama iki vienos iš šių verčių: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

4.2.2.7 punkte minėta atskaitos žymė nustatoma pagal šią formulę:

Atskaitos žymė = 0,146 Emax

Ši vertė suapvalinama iki vienos iš šių verčių: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40.

| 6.3.3.3. | Pradedant nuo taško HV ir horizontaliai judant į dešinę ir į kairę, apšvieta turi būti ne mažesnė kaip 40 liuksų 1,125 m atstumu ir ne mažesnė kaip 10 liuksų 2,25 m atstumu. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Pradedant nuo taško HV ir horizontaliai judant į dešinę ir į kairę, apšvieta turi būti ne mažesnė kaip 40 liuksų 1,125 m atstumu ir ne mažesnė kaip 10 liuksų 2,25 m atstumu.

6.4.   Ekrano apšvietos vertės, minėtos 6.2.5–6.3.2.3 punktuose, matuojamos fotoreceptoriumi, kurio naudingasis plotas iki 65 kvadratinių milimetrų.

6.5.   Nuostatos dėl slankiųjų atšvaitų

6.5.1.   Žibintą įrengus atsižvelgiant į visas padėtis, aprašytas 2.1.4 punkte, priekinis žibintas privalo atitikti 6.2 ir (arba) 6.3 punkte nustatytus fotometrinius reikalavimus.

6.5.2.   Priekinio žibinto reguliavimo įtaisais atšvaitą vertikaliai pakreipus į viršų 2.1.4 punkte nurodytu arba 2 laipsnių kampu (pakreipiama mažesniuoju iš šių dviejų kampų), atliekami papildomi bandymai. Tada priekinis žibintas grąžinamas į pradinę žemesniąją padėtį (naudojant goniometrą); fotometrinės specifikacijos privalo būti užtikrintos šiuose taškuose:

pagrindinė artimoji šviesa: taškai HV ir 75 R (atitinkamai 75 L);

tolimoji šviesa: E max, HV, kaip procentinė Emax dalis.

Jeigu reguliavimo įtaisais tolydaus judėjimo užtikrinti negalima, pasirenkama 2 laipsnių kampui artimiausia padėtis.

6.5.3.   Atkuriamas vardinis atšvaito sureguliavimo kampas, nustatytas 6.2.2 punkte, o goniometras vėl nustatomas į pradinę padėtį. Priekinio žibinto reguliavimo įtaisu atšvaitas vertikaliai pakreipiamas žemyn 2.1.4 punkte nurodytu arba 2 laipsnių kampu (pakreipiama mažesniuoju iš šių dviejų kampų). Tada priekinis žibintas grąžinamas į pradinę aukštesniąją padėtį (pvz., naudojant goniometrą) ir tikrinami 6.5.2 punkte nurodyti taškai.

7.   NEPATOGUMO IR (ARBA) NEGALIOS VERTINIMAS

Nustatomas nepatogumas ir (arba) negalia, kuriuos sukelia priekinių žibintų artimoji šviesa. (10)

C.   PAPILDOMOS ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS

8.   PRIEKINIO ŽIBINTO TIPO PAKEITIMAS IR IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

8.1.   Apie kiekvieną priekinio žibinto, įskaitant balasto įrenginį, tipo pakeitimą pranešama administravimo padaliniui, suteikusiam priekinio žibinto tipo patvirtinimą. Tuomet šis padalinys gali:

| 8.1.1. | nuspręsti, kad pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad priekinis žibintas vis dar atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

8.1.1.

nuspręsti, kad pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad priekinis žibintas vis dar atitinka reikalavimus, arba

| 8.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų protokolą. |
| --- | --- |

8.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų protokolą.

8.2.   Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.1.5 punkte nurodyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

8.3.   Išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija kiekvienam pranešimo apie tokį išplėtimo patvirtinimą blankui suteikia serijos numerį ir šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančiu pranešimo blanku informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. Susitarimo šalis.

9.   GAMYBOS ATITIKTIS

9.1.   Pagal šią taisyklę patvirtinti priekiniai žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų pagal 6 dalies reikalavimus patvirtintą tipą.

9.2.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 9.1 punkto reikalavimų, turi būti taikomos tinkamos gamybos kontrolės priemonės.

9.3.   Patvirtinimo turėtojas pirmiausia turi:

| 9.3.1. | užtikrinti, kad būtų parengtos veiksmingos gaminių kokybės kontrolės procedūros; |
| --- | --- |

9.3.1.

užtikrinti, kad būtų parengtos veiksmingos gaminių kokybės kontrolės procedūros;

| 9.3.2. | turėti galimybę naudotis kontrolės įranga, būtina atitikčiai kiekvienam patvirtintam tipui patikrinti; |
| --- | --- |

9.3.2.

turėti galimybę naudotis kontrolės įranga, būtina atitikčiai kiekvienam patvirtintam tipui patikrinti;

| 9.3.3. | užtikrinti, kad būtų registruojami bandymų rezultatų duomenys ir kad tam tikrą laiką, suderintą su administravimo tarnyba, būtų galima naudotis susijusiais dokumentais; |
| --- | --- |

9.3.3.

užtikrinti, kad būtų registruojami bandymų rezultatų duomenys ir kad tam tikrą laiką, suderintą su administravimo tarnyba, būtų galima naudotis susijusiais dokumentais;

| 9.3.4. | analizuoti kiekvienos rūšies bandymų rezultatus, siekiant patikrinti ir užtikrinti gaminio savybių pastovumą, pramoninei gamybai taikant tam tikrą leidžiamą nuokrypį; |
| --- | --- |

9.3.4.

analizuoti kiekvienos rūšies bandymų rezultatus, siekiant patikrinti ir užtikrinti gaminio savybių pastovumą, pramoninei gamybai taikant tam tikrą leidžiamą nuokrypį;

| 9.3.5. | užtikrinti, kad su kiekvieno tipo gaminiu būtų atlikti bent tie bandymai, kurie yra nurodyti šios taisyklės 8 priede; |
| --- | --- |

9.3.5.

užtikrinti, kad su kiekvieno tipo gaminiu būtų atlikti bent tie bandymai, kurie yra nurodyti šios taisyklės 8 priede;

| 9.3.6. | užtikrinti, kad tuo atveju, jeigu su atrinktais bandiniais atlikus susijusius bandymus nustatyta neatitiktis tipui, būtų atliekama papildoma atranka ir papildomas bandymas. Turi būti imamasi visų būtinų priemonių, kad būtų atkurta susijusios gamybos atitiktis. |
| --- | --- |

9.3.6.

užtikrinti, kad tuo atveju, jeigu su atrinktais bandiniais atlikus susijusius bandymus nustatyta neatitiktis tipui, būtų atliekama papildoma atranka ir papildomas bandymas. Turi būti imamasi visų būtinų priemonių, kad būtų atkurta susijusios gamybos atitiktis.

9.4.   Patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kada patikrinti kiekvieno gamybos padalinio taikytinus kontrolės metodus.

9.4.1.   Per kiekvieną patikrinimą apsilankiusiam inspektoriui pateikiami bandymų žurnalai ir gamybos tyrimų duomenys.

9.4.2.   Inspektorius gali atsitiktine tvarka atrinkti bandinius, kurie bus išbandyti gamintojo laboratorijoje. Mažiausiasis bandinių kiekis gali būti nustatomas atsižvelgiant į paties gamintojo atliktų patikrų rezultatus.

9.4.3.   Nustatęs, kad kokybės lygis nepakankamas arba kad būtina patikrinti bandymų, atliktų pagal 9.4.2 punktą, patikimumą, inspektorius, vadovaudamasis 9 priede nurodytais kriterijais, atrenka bandinius, kurie bus perduoti technikos tarnybai, atlikusiai tipo patvirtinimo bandymus.

9.4.4.   Kompetentinga institucija gali atlikti bet kurį šioje taisyklėje nustatytą bandymą. Šie bandymai atliekami su bandiniais, atsitiktine tvarka atrinktais nepažeidžiant gamintojo bandinių teikimo įsipareigojimų ir laikantis 9 priede nustatytų kriterijų.

9.4.5.   Kompetentinga institucija siekia, kad patikros būtų atliekamos ne rečiau kaip kartą per dvejus metus. Tačiau šios nuostatos įgyvendinimas paliekamas kompetentingos institucijos nuožiūrai, atsižvelgiant į tai, kaip ji vertina gamybos atitikties veiksmingos kontrolės įgyvendinimo priemonių patikimumą. Kompetentinga institucija, per kurį nors apsilankymą gavusi neigiamų rezultatų, turi užtikrinti, kad būtų kuo greičiau imtasi visų reikiamų priemonių gamybos atitikčiai atkurti.

9.5.   Į priekinius žibintus su akivaizdžiais trūkumais neatsižvelgiama.

9.6.   Į atskaitos žymę neatsižvelgiama.

9.7.   Į 14–21 matavimo taškus, minimus šios taisyklės 6.2.6 punkte, neatsižvelgiama.

10.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

10.1.   Jeigu nesilaikoma reikalavimų arba jeigu patvirtinimo ženklu paženklintas priekinis žibintas neatitinka patvirtinto tipo, pagal šią taisyklę priekinių žibintų tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas.

10.2.   Šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis, panaikinusi anksčiau jos suteiktą patvirtinimą, apie tai nedelsdama informuoja kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį pranešimo blanką.

11.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo priekinių žibintų gamybą, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Gavusi tokį pranešimą, ši institucija apie jį informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. Susitarimo šalis naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį pranešimo blanką.

12.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimus suteikiančių administravimo padalinių, kuriems siunčiamos kitose šalyse išduoti pranešimų dėl patvirtinimo, išplėtimo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo blankai, pavadinimus ir adresus.

13.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

13.1.   Nuo oficialios 9 papildymo įsigaliojimo dienos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti suteikti patvirtinimą pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais pradinės šios taisyklės versijos 9 papildymu.

13.2.   Praėjus 24 mėnesiams nuo 9 papildymo įsigaliojimo dienos šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jeigu priekinio žibinto tipas, kurį norima patvirtinti, atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais pradinės šios taisyklės versijos 9 papildymu, reikalavimus.

13.3.   Pagal ankstesnius šios taisyklės papildymus suteikti patvirtinimai lieka galioti.

13.4.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus ir toliau suteikia pagal ankstesnius šios taisyklės papildymus, jeigu priekiniai žibintai yra skirti naudoti kaip pakaitinės dalys, montuotinos naudojamose transporto priemonėse.

13.5.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti tipo, patvirtinto pagal šios taisyklės ankstesnius papildymus, išplėtimo patvirtinimą.

---

(1)  Nė viena šios taisyklės nuostata negali būti draudžiama šią taisyklę taikančiai susitariančiajai šaliai jos registruojamose transporto priemonėse pagal šią taisyklę patvirtintą priekinį žibintą su plastikiniu sklaidytuvu naudoti kartu su mechaniniu priekinio žibinto valymo įtaisu (t. y. su valytuvais).

(2)  Dėl dujų išlydžio šviesos šaltinių žr. Taisyklę Nr. 99.

(3)  Jeigu sklaidytuvo negalima atskirti nuo pagrindinės priekinio žibinto dalies, pakanka specialaus ženklo, nurodyto 4.2.5 punkte.

(4)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojama), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojama), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojama), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojama), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojama), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojama), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus teikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojama), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta ir 51 – Korėjos Respublika. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja Susitarimą dėl suvienodintų techninių nuostatų ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų priėmimo, arba kuria prie šio susitarimo prisijungia; apie tokiu būdu paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

(5)  Dujų išlydžio šviesos šaltinių techniniai reikalavimai pateikti Taisyklėje Nr. 99.

(6)  Žibintų su šiomis priemonėmis montavimo instrukcijos pateiktos taisyklėje Nr. 48.

(7)  Šios nuostatos netaikomos valdymo jungikliui.

(8)  Elektromagnetinio suderinamumo reikalavimų atitiktis nustatoma atsižvelgiant į konkretų transporto priemonių tipą.

(9)  Apšvietos vertės 14–19 taškuose turi būti tokios, kad:

| | 14 + 15 + 16 + 0,3 liukso, o |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 + 0,3 liukso, o

| | 17 + 18 + 19 + 0,6 liukso. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 + 0,6 liukso.

(10)  Šis reikalavimas bus įtrauktas į rekomendacijas, skirtas administracijos padaliniams.

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias leidžiamas formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMO PAVYZDŽIAI

1   pav.

Image

| 2 | pav. |
| --- | --- |

2

| 3a | pav. |
| --- | --- |

3a

Image

Pavaizduotuoju patvirtinimo ženklu paženklintas priekinis žibintas atitinka šios taisyklės reikalavimus dėl artimosios ir tolimosios šviesos ir yra skirtas:

tik eismui kairiąja puse.

abiem eismo sistemoms, naudojant reikiamą transporto priemonės optinio įrenginio arba šviesos šaltinio sureguliavimą.

3b   pav.

Image

| 4 | pav. |
| --- | --- |

4

| 5 | pav. |
| --- | --- |

5

Image

Pavaizduotuoju patvirtinimo ženklu paženklintas priekinis žibintas atitinka šios taisyklės pradinės versijos reikalavimus, yra su dujų išlydžio šviesos šaltiniu, skirtu tik artimajai šviesai, ir su plastikiniu sklaidytuvu ir yra skirtas:

abiem eismo sistemoms.

tik eismui dešiniąja puse.

6   pav.

Image

| 7a | pav. |
| --- | --- |

7a

| 7b | pav. |
| --- | --- |

7b

Image

Pavaizduotuoju patvirtinimo ženklu paženklintas priekinis žibintas atitinka šios taisyklės reikalavimus ir yra:

su dujų išlydžio šviesos šaltiniu, skleidžiančiu tik artimąją šviesą ir skirtu tik eismui kairiąja puse.

įrengtas taip pat, kaip nurodyta 6 paveiksle, bet priekinis rūko žibintas negali šviesti kartu su tolimąja šviesa.

| 8 | pav. |
| --- | --- |

8

| 9 | pav. |
| --- | --- |

9

Image

Taip žymimas šios taisyklės reikalavimus atitinkantis trumposios šviesos priekinis žibintas su plastikiniu sklaidytuvu ir:

kombinuotas arba sugrupuotas, arba tarpusavyje sujungtas su R 8 halogeniniu tolimosios šviesos šaltiniu.

skirtas abiem eismo sistemoms.

Artimoji šviesa negali būti skleidžiama kartu su halogenine tolimąja šviesa. Artimoji šviesa skirta tik eismui dešiniąja puse.

Artimoji šviesa negali būti skleidžiama kartu su kito tarpusavyje sujungto priekinio žibinto šviesa.

10   pav.

Image

11   pav.

Galimo supaprastinto sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtųjų priekinių žibintų, įrengtų transporto priemonės priekyje, ženklinimo pavydžiai

(Vertikaliomis ir horizontaliomis linijomis vaizduojama šviesos signalizacijos įtaiso forma ir bendras išdėstymas. Šios linijos nėra sudedamoji patvirtinimo ženklo dalis.)

A   PAVYZDYS

Image

B   PAVYZDYS

Image

C   PAVYZDYS

Image

D   PAVYZDYS

Image

PASTABA

Šiuose keturiuose paveiksluose pateikti apšvietimo įtaiso ženklinimo patvirtinimo ženklu pavyzdžiai, kuriuose nurodyta, kad tai yra:

| | priekinis gabaritinis žibintas, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 7 01 serijos pakeitimus ir skirtas montuoti kairėje pusėje; |
| --- | --- |

priekinis gabaritinis žibintas, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 7 01 serijos pakeitimus ir skirtas montuoti kairėje pusėje;

| | priekinis žibintas su dujų išlydžio artimąja šviesa, skirta eismui dešiniąja ir kairiąja pusėmis, ir dujų išlydžio tolimąja šviesa, kurios didžiausias stipris yra 86 250–101 250 kandelų (kaip nurodyta skaičiumi 30), patvirtintas pagal šios taisyklės pradinės versijos (00) reikalavimus, su plastikiniu sklaidytuvu; |
| --- | --- |

priekinis žibintas su dujų išlydžio artimąja šviesa, skirta eismui dešiniąja ir kairiąja pusėmis, ir dujų išlydžio tolimąja šviesa, kurios didžiausias stipris yra 86 250–101 250 kandelų (kaip nurodyta skaičiumi 30), patvirtintas pagal šios taisyklės pradinės versijos (00) reikalavimus, su plastikiniu sklaidytuvu;

| | priekinis rūko žibintas, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 19 02 serijos pakeitimus, su plastikiniu sklaidytuvu; |
| --- | --- |

priekinis rūko žibintas, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 19 02 serijos pakeitimus, su plastikiniu sklaidytuvu;

| | priekinis posūkio rodiklis, 1a kategorijos, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 6 01 serijos pakeitimus. |
| --- | --- |

priekinis posūkio rodiklis, 1a kategorijos, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 6 01 serijos pakeitimus.

12   pav.

Žibintas, tarpusavyje sujungtas arba sugrupuotas su priekiniu žibintu

1   pavyzdys

Image

Ant priekinio žibinto pagrindinio korpuso žymimas tik galiojantis patvirtinimo numeris, pavyzdžiui:

| | | arba | |
| --- | --- | --- | --- |
| arba | | arba | |

Image

arba

Image

arba

Image

arba

Image

2   pavyzdys

Image

13   pav.

Šviesos diodų moduliai

Image

---

3 PRIEDAS

A   pav.

1 matavimo ekranas

| * | Proporcingai nedidinti ir nemažinti. |
| --- | --- |

*

Proporcingai nedidinti ir nemažinti.

Artimoji šviesa

Image

B   pav.

2 matavimo ekranas

| * | Proporcingai nedidinti ir nemažinti. |
| --- | --- |

*

Proporcingai nedidinti ir nemažinti.

Artimoji šviesa

Image

C   pav.

Apšvietos verčių matavimo taškai

Image

---

4 PRIEDAS

Naudojamų priekinių žibintų fotometrinių savybių pastovumo bandymai

SURINKTŲ PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ BANDYMAI

Pagal šios taisyklės nurodymus taške Emax, jeigu bandoma tolimoji šviesa, ir taškuose HV, 50 R ir B 50 L, jeigu bandoma artimoji šviesa (arba HV, 50 L, B 50 R, jeigu bandomi priekiniai žibintai, skirti eismui kairiąja puse), išmatavus fotometrines vertes, atliekamas naudojamo surinkto priekinio žibinto pavyzdžio fotometrinių savybių bandymas. Surinktas priekinis žibintas – tai žibintas su balasto įtaisu (-ais) ir supančiomis korpuso dalimis bei žibintais, kurie gali turėti įtakos jo šiluminei sklaidai.

Bandymai atliekami:

| a) | sausame ir ramiame ore, esant 23 ± 5 °C aplinkos temperatūrai, surinktą bandinį sumontavus ant pagrindo taip, kaip jis turėtų būti tinkamai montuojamas transporto priemonėje; |
| --- | --- |

a)

sausame ir ramiame ore, esant 23 ± 5 °C aplinkos temperatūrai, surinktą bandinį sumontavus ant pagrindo taip, kaip jis turėtų būti tinkamai montuojamas transporto priemonėje;

| b) | jeigu tai keičiami šviesos šaltiniai: naudojant serijinės gamybos kaitrinius šviesos šaltinius, naudotus ne mažiau kaip valandą, arba serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinius, naudotus ne mažiau kaip 15 valandų, arba serijinės gamybos šviesos diodų modulius, naudotus ne mažiau kaip 48 valandas, ir prieš pradedant šioje taisyklėje nustatytus bandymus atvėsintus iki aplinkos temperatūros. Naudojami pareiškėjo pateikti šviesos diodų moduliai. |
| --- | --- |

b)

jeigu tai keičiami šviesos šaltiniai: naudojant serijinės gamybos kaitrinius šviesos šaltinius, naudotus ne mažiau kaip valandą, arba serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinius, naudotus ne mažiau kaip 15 valandų, arba serijinės gamybos šviesos diodų modulius, naudotus ne mažiau kaip 48 valandas, ir prieš pradedant šioje taisyklėje nustatytus bandymus atvėsintus iki aplinkos temperatūros. Naudojami pareiškėjo pateikti šviesos diodų moduliai.

Matavimo įranga turi būti lygiavertė įrangai, naudojamai per priekinių žibintų tipo patvirtinimo bandymus.

Bandinys bandomas jo nenuimant nuo bandymų įrangos ir nereguliuojant bandymo įrangos atžvilgiu. Šviesos šaltinis turi būti tokiam priekiniam žibintui nustatytos kategorijos.

1.   FOTOMETRINIŲ SAVYBIŲ PASTOVUMO BANDYMAS

Bandymai atliekami sausame ir ramiame ore, esant 23 ± 5 °C aplinkos temperatūrai, surinktą priekinį žibintą sumontavus ant pagrindo taip, kaip jis turėtų būti tinkamai montuojamas transporto priemonėje.

1.1.   Švarus priekinis žibintas

Priekinis žibintas laikomas įjungtas 12 valandų, kaip aprašyta 1.1.1 papunktyje, ir tikrinamas, kaip nurodyta 1.1.2 papunktyje.

1.1.1.   Bandymo metodika

Priekinis žibintas laikomas įjungtas nustatytą laiko tarpą laikantis šių nuostatų:

| a) | jeigu norima patvirtinti tik vieną apšvietimo funkciją (tolimąją arba artimąją šviesą), atitinkamas šviesos šaltinis laikomas įjungtas nustatytą laikotarpį, (1) |
| --- | --- |

a)

jeigu norima patvirtinti tik vieną apšvietimo funkciją (tolimąją arba artimąją šviesą), atitinkamas šviesos šaltinis laikomas įjungtas nustatytą laikotarpį, (1)

| b) | jeigu tai tarpusavyje sujungti trumposios šviesos ir tolimosios šviesos žibintai arba jeigu tai tolimosios šviesos priekinis žibintas, tarpusavyje sujungtas su priekiniu rūko žibintu, ir:
  jeigu pareiškėjas nurodo, kad priekinis žibintas bus naudojamas vienu metu šviečiant tik vienam šviesos šaltiniui (2), bandymas atliekamas laikantis šios sąlygos, paeiliui įjungiant (1) ir 1.1 punkte nustatytą laiko tarpą laikant įjungtą kiekvieną nurodytą funkciją;
  visais kitais atvejais (1)
   (2) priekinis žibintas bandomas taikant toliau nurodytą veiksmų seką, kol sukanka nustatytas laikas: | 15 minučių šviečiant artimajai šviesai; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu tai tarpusavyje sujungti trumposios šviesos ir tolimosios šviesos žibintai arba jeigu tai tolimosios šviesos priekinis žibintas, tarpusavyje sujungtas su priekiniu rūko žibintu, ir:

jeigu pareiškėjas nurodo, kad priekinis žibintas bus naudojamas vienu metu šviečiant tik vienam šviesos šaltiniui (2), bandymas atliekamas laikantis šios sąlygos, paeiliui įjungiant (1) ir 1.1 punkte nustatytą laiko tarpą laikant įjungtą kiekvieną nurodytą funkciją;

visais kitais atvejais (1)
   (2) priekinis žibintas bandomas taikant toliau nurodytą veiksmų seką, kol sukanka nustatytas laikas:

15 minučių šviečiant artimajai šviesai;

| | 5 minutes veikiant visoms apšvietimo funkcijoms. |
| --- | --- |

5 minutes veikiant visoms apšvietimo funkcijoms.

Jeigu artimąją ir tolimąją šviesas skleidžia tas pats dujų išlydžio šviesos šaltinis, taikoma tokia veiksmų seka:

| | 15 minučių šviečiant artimajai šviesai; |
| --- | --- |

15 minučių šviečiant artimajai šviesai;

| | 5 minutes šviečiant visiems tolimosios šviesos šaltiniams. |
| --- | --- |

5 minutes šviečiant visiems tolimosios šviesos šaltiniams.

| c) | Jeigu bandomi apšvietimo funkcijas atliekantys sugrupuoti žibintai, vienu metu įjungiami visi atskiras apšvietimo funkcijas atliekantys žibintai laiko tarpui, nustatytam atskiroms apšvietimo funkcijoms (a), įskaitant naudojamas tarpusavyje sujungtas apšvietimo funkcijas (b), laikantis gamintojo specifikacijų. |
| --- | --- |

c)

Jeigu bandomi apšvietimo funkcijas atliekantys sugrupuoti žibintai, vienu metu įjungiami visi atskiras apšvietimo funkcijas atliekantys žibintai laiko tarpui, nustatytam atskiroms apšvietimo funkcijoms (a), įskaitant naudojamas tarpusavyje sujungtas apšvietimo funkcijas (b), laikantis gamintojo specifikacijų.

| d) | Jeigu artimoji šviesa turi pasukimo posūkiuose funkciją, užtikrinamą papildomu šviesos šaltiniu, šis šviesos šaltinis įjungiamas 1 minutei ir išjungiamas 9 minutėms, šviečiant tik artimajai šviesai (žr. 1 priedėlį). |
| --- | --- |

d)

Jeigu artimoji šviesa turi pasukimo posūkiuose funkciją, užtikrinamą papildomu šviesos šaltiniu, šis šviesos šaltinis įjungiamas 1 minutei ir išjungiamas 9 minutėms, šviečiant tik artimajai šviesai (žr. 1 priedėlį).

| e) | Jeigu artimoji šviesa skleidžiama naudojant keletą šviesos šaltinių, kaip nustatyta 6.3.2 punkte, ir jeigu pareiškėjas nurodo, kad tam tikra tolimosios šviesos dalis (vienas iš šių papildomų šviesos šaltinių) bus naudojama tik trumpalaikiams signalams (mirktelėjimas, kad praleistų) perduoti, bandymas atliekamas be šios tolimosios šviesos dalies. |
| --- | --- |

e)

Jeigu artimoji šviesa skleidžiama naudojant keletą šviesos šaltinių, kaip nustatyta 6.3.2 punkte, ir jeigu pareiškėjas nurodo, kad tam tikra tolimosios šviesos dalis (vienas iš šių papildomų šviesos šaltinių) bus naudojama tik trumpalaikiams signalams (mirktelėjimas, kad praleistų) perduoti, bandymas atliekamas be šios tolimosios šviesos dalies.

1.1.1.2.   Bandymo įtampa

Bandinio gnybtams tiekiama tokia įtampa:

| a) | jeigu bandomas keičiamas (-i) kaitrinis (-iai) šviesos šaltinis (-iai), maitinamas (-i) tiesiogiai iš transporto priemonės maitinimo sistemos:
  bandymas atliekamas pagal poreikį naudojant 6,3 V, 13,2 V arba 28,0 V įtampą, išskyrus atvejus, kai pareiškėjas nurodo, kad bandinys gali būti maitinamas naudojant kitokią įtampą. Tokiu atveju bandymas atliekamas su kaitriniu šviesos šaltiniu, maitinamu naudojant didžiausią įtampą, kokią galima naudoti; |
| --- | --- |

a)

jeigu bandomas keičiamas (-i) kaitrinis (-iai) šviesos šaltinis (-iai), maitinamas (-i) tiesiogiai iš transporto priemonės maitinimo sistemos:

bandymas atliekamas pagal poreikį naudojant 6,3 V, 13,2 V arba 28,0 V įtampą, išskyrus atvejus, kai pareiškėjas nurodo, kad bandinys gali būti maitinamas naudojant kitokią įtampą. Tokiu atveju bandymas atliekamas su kaitriniu šviesos šaltiniu, maitinamu naudojant didžiausią įtampą, kokią galima naudoti;

| b) | jeigu tai keičiamas (-i) dujų išlydžio šviesos šaltinis (-iai): transporto priemonei, kurios maitinimo sistemos įtampa 12 V, šviesos šaltinio elektroninio reguliavimo įrenginio bandymo įtampa turi būti 13,2 ± 0,1 V, jeigu patvirtinimo paraiškoje nenurodyta kitaip; |
| --- | --- |

b)

jeigu tai keičiamas (-i) dujų išlydžio šviesos šaltinis (-iai): transporto priemonei, kurios maitinimo sistemos įtampa 12 V, šviesos šaltinio elektroninio reguliavimo įrenginio bandymo įtampa turi būti 13,2 ± 0,1 V, jeigu patvirtinimo paraiškoje nenurodyta kitaip;

| c) | jeigu bandomas nekeičiamas (-i) šviesos šaltinis (-iai), maitinamas (-i) tiesiogiai iš transporto priemonės maitinimo sistemos: visi apšvietimo įrenginių su nekeičiamais šviesos šaltiniais (kaitriniais ir (arba) kitokiais) matavimai atliekami naudojant 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V arba kitokią įtampą, atitinkančią pareiškėjo nurodytą transporto priemonės maitinimo sistemos įtampą; |
| --- | --- |

c)

jeigu bandomas nekeičiamas (-i) šviesos šaltinis (-iai), maitinamas (-i) tiesiogiai iš transporto priemonės maitinimo sistemos: visi apšvietimo įrenginių su nekeičiamais šviesos šaltiniais (kaitriniais ir (arba) kitokiais) matavimai atliekami naudojant 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V arba kitokią įtampą, atitinkančią pareiškėjo nurodytą transporto priemonės maitinimo sistemos įtampą;

| d) | jeigu bandomi keičiami arba nekeičiami, veikiantys nepriklausomai nuo transporto priemonės maitinimo įtampos ir visiškai sistemos valdomi šviesos šaltiniai arba šviesos šaltiniai, įjungiami maitinimo ir valdymo įtaisu, įvadiniams to įtaiso gnybtams tiekiama pirmiau nurodytų verčių bandymo įtampa. Bandymų laboratorija gali pareikalauti, kad gamintojas pateiktų maitinimo ir valdymo įtaisą arba specialų energijos šaltinį, reikalingą šviesos šaltiniui (-iams) maitinti; |
| --- | --- |

d)

jeigu bandomi keičiami arba nekeičiami, veikiantys nepriklausomai nuo transporto priemonės maitinimo įtampos ir visiškai sistemos valdomi šviesos šaltiniai arba šviesos šaltiniai, įjungiami maitinimo ir valdymo įtaisu, įvadiniams to įtaiso gnybtams tiekiama pirmiau nurodytų verčių bandymo įtampa. Bandymų laboratorija gali pareikalauti, kad gamintojas pateiktų maitinimo ir valdymo įtaisą arba specialų energijos šaltinį, reikalingą šviesos šaltiniui (-iams) maitinti;

| e) | šviesos diodų modulis (-iai) matuojami atitinkamai naudojant 6,75 V, 13,2 V arba 28,0 V įtampą, jeigu šioje taisyklėje nenurodyta kitaip. Šviesos diodų modulis (-iai), valdomi elektroninio šviesos šaltinio reguliavimo įrenginio, matuojami pagal pareiškėjo nurodymus. |
| --- | --- |

e)

šviesos diodų modulis (-iai) matuojami atitinkamai naudojant 6,75 V, 13,2 V arba 28,0 V įtampą, jeigu šioje taisyklėje nenurodyta kitaip. Šviesos diodų modulis (-iai), valdomi elektroninio šviesos šaltinio reguliavimo įrenginio, matuojami pagal pareiškėjo nurodymus.

| f) | Jeigu signalizavimo žibintai yra sugrupuoti, kombinuoti arba tarpusavyje sujungti su bandiniu ir veikia naudojant ne 6 V, 12 V arba 24 V vardinę įtampą, įtampa sureguliuojama taip, kad atitiktų gamintojo nurodytą įtampą, reikalingą tinkamam fotometriniam to žibinto veikimui užtikrinti. |
| --- | --- |

f)

Jeigu signalizavimo žibintai yra sugrupuoti, kombinuoti arba tarpusavyje sujungti su bandiniu ir veikia naudojant ne 6 V, 12 V arba 24 V vardinę įtampą, įtampa sureguliuojama taip, kad atitiktų gamintojo nurodytą įtampą, reikalingą tinkamam fotometriniam to žibinto veikimui užtikrinti.

1.1.2.   Bandymo rezultatai

1.1.2.1.   Apžiūra

Priekiniam žibintui pasiekus aplinkos temperatūrą, priekinio žibinto sklaidytuvas ir išorinis sklaidytuvas, jeigu toks yra, nuvalomas švariu, drėgnu medvilnės audeklu. Tada priekinis žibintas apžiūrimas; neturi būti jokių matomų priekinio žibinto sklaidytuvo arba išorinio sklaidytuvo, jeigu toks yra, deformacijos ir įtrūkimo požymių arba spalvos pokyčių.

1.1.2.2.   Fotometrinis bandymas

Siekiant užtikrinti šios taisyklės reikalavimų laikymąsi, fotometrinės vertės tikrinamos šiuose taškuose:

| | artimoji šviesa: | 50 R–B 50 L–HV, jeigu tai priekiniai žibintai, skirti eismui dešiniąją puse; |
| --- | --- | --- |

artimoji šviesa:

50 R–B 50 L–HV, jeigu tai priekiniai žibintai, skirti eismui dešiniąją puse;

| | 50 L–B 50 R–HV, jeigu tai priekiniai žibintai, skirti eismui kairiąja puse; |
| --- | --- |

50 L–B 50 R–HV, jeigu tai priekiniai žibintai, skirti eismui kairiąja puse;

| | tolimoji šviesa: taške Emax. |
| --- | --- |

tolimoji šviesa: taške Emax.

Siekiant kompensuoti priekinio žibinto pagrindo deformaciją dėl šilumos (ribinės linijos pokytis aprašytas šio priedo 2 punkte), priekinis žibintas gali būti sureguliuotas ir kitaip.

Leidžiama 10 proc. fotometrinių savybių ir prieš bandymą išmatuotų verčių neatitiktis, įskaitant leidžiamus fotometrinių matavimų procedūros nuokrypius.

1.2.   Nešvarus priekinis žibintas

Priekinį žibintą išbandžius taip, kaip nurodyta 1.1 punkte, priekinis žibintas laikomas įjungtas vieną valandą, kaip aprašyta 1.1.1 punkte, jį parengus taip, kaip nurodyta 1.2.1 punkte, ir patikrinus taip, kaip nurodyta 1.1.2 punkte.

1.2.1.   Priekinio žibinto paruošimas

1.2.1.1.   Bandymo mišinys

| 1.2.1.1.1. | Priekiniam žibintui su išoriniu stikliniu sklaidytuvu: | priekiniam žibintui naudojamas vandens ir teršalo mišinys rengiamas iš: | 9 dalių (pagal masę) silicio dvideginio, kurio smilčių dydis 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Priekiniam žibintui su išoriniu stikliniu sklaidytuvu:

priekiniam žibintui naudojamas vandens ir teršalo mišinys rengiamas iš:

9 dalių (pagal masę) silicio dvideginio, kurio smilčių dydis 0–100 μm,

| | 1 dalies (pagal masę) augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelių dydis 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 dalies (pagal masę) augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelių dydis 0–100 μm,

| | 0,2 dalies (pagal masę) NaCMC (3) ir |
| --- | --- |

0,2 dalies (pagal masę) NaCMC (3) ir

| | atitinkamo kiekio distiliuoto vandens, kurio savitasis laidumas ne didesnis kaip 1 mS/m. |
| --- | --- |

atitinkamo kiekio distiliuoto vandens, kurio savitasis laidumas ne didesnis kaip 1 mS/m.

| | Mišinys privalo būti pagamintas ne daugiau kaip prieš 14 dienų. |
| --- | --- |

Mišinys privalo būti pagamintas ne daugiau kaip prieš 14 dienų.

| 1.2.1.1.2. | Priekiniam žibintui su išoriniu plastikiniu sklaidytuvu: | priekiniam žibintui naudojamas vandens ir teršalo mišinys rengiamas iš: | 9 masės dalių silicio dvideginio, kurio smilčių dydis 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Priekiniam žibintui su išoriniu plastikiniu sklaidytuvu:

priekiniam žibintui naudojamas vandens ir teršalo mišinys rengiamas iš:

9 masės dalių silicio dvideginio, kurio smilčių dydis 0–100 μm,

| | 1 masės dalių augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelių dydis 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masės dalių augalinių anglies dulkių (buko malkų), kurių dalelių dydis 0–100 μm,

| | 0,2 masės dalių NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 masės dalių NaCMC (3),

| | 13 masės dalių distiliuoto vandens, kurio savitasis laidumas ne didesnis kaip 1 mS/m, ir |
| --- | --- |

13 masės dalių distiliuoto vandens, kurio savitasis laidumas ne didesnis kaip 1 mS/m, ir

| | 2 ± 1 masės dalies paviršiaus įtempimą mažinančios medžiagos. (4) |
| --- | --- |

2 ± 1 masės dalies paviršiaus įtempimą mažinančios medžiagos. (4)

| | Mišinys privalo būti pagamintas ne daugiau kaip prieš 14 dienų. |
| --- | --- |

Mišinys privalo būti pagamintas ne daugiau kaip prieš 14 dienų.

1.2.1.2.   Bandymo mišinio tepimas ant priekinio žibinto

Bandymo mišinys tolygiai paskleidžiamas ant viso šviesą skleidžiančio priekinio žibinto paviršiaus ir leidžiama jam išdžiūti. Ši procedūra kartojama tol, kol apšvietos vertė tampa 15–20 proc. mažesnė už vertes, pagal šiame priede aprašytas sąlygas išmatuotas kiekviename toliau nurodytame taške:

| | taške Emax – artimajai ir (arba) tolimajai šviesai ir tik tolimajai šviesai; |
| --- | --- |

taške Emax – artimajai ir (arba) tolimajai šviesai ir tik tolimajai šviesai;

| | 50 R ir 50 V (5) – tik artimosios šviesos žibintui, skirtam eismui dešiniąja puse; |
| --- | --- |

50 R ir 50 V (5) – tik artimosios šviesos žibintui, skirtam eismui dešiniąja puse;

| | 50 L ir 50 V (5) – tik artimosios šviesos žibintui, skirtam eismui kairiąja puse. |
| --- | --- |

50 L ir 50 V (5) – tik artimosios šviesos žibintui, skirtam eismui kairiąja puse.

2.   RIBINĖS LINIJOS VERTIKALIOSIOS PADĖTIES POKYČIO DĖL ŠILUMOS POVEIKIO BANDYMAS

Per šį bandymą nustatoma, ar šilumos sukeliamas ribinės linijos vertikalusis poslinkis neviršija veikiančiam artimosios šviesos žibintui nustatytos vertės.

Pagal 1 dalies nurodymus patikrintas priekinis žibintas bandomas pagal 2.1 punkto nurodymus, jo nenuimant nuo bandymo įrangos ir nereguliuojant bandymo įrangos atžvilgiu.

Jeigu priekiniame žibinte sumontuotas slankusis atšvaitas, per šį bandymą tikrinama tik padėtis, artimiausia vidutiniam vertikaliosios plokštumos kampui.

2.1.   Artimosios šviesos priekinių žibintų bandymas

Bandymas atliekamas sausame ir ramiame ore, esant 23 ± 5 °C aplinkos temperatūrai.

Naudojant serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinį, kuris prieš bandymą buvo naudotas ne mažiau kaip 15 valandų, įjungiama priekinio žibinto artimoji šviesa, priekinio žibinto nenuimant nuo bandymo įrangos ir nereguliuojant bandymo įrangos atžvilgiu. (Šiam bandymui įtampa turi būti sureguliuota taip, kaip nurodyta 1.1.1.2 punkte.) Ribinės linijos horizontaliosios dalies padėtis (tarp VV ir vertikalios linijos, kertančios tašką B 50 L, jeigu artimoji šviesa skirta eismui dešiniąja puse, arba B 50 R, jeigu artimoji šviesa skirta eismui kairiąja puse) tikrinama nuo įjungimo praėjus 3 minutėms (r3) ir 60 minučių (r60).

Pirmiau aprašytos ribinės linijos padėties pokyčiai matuojami taikant bet kurį metodą, pagal kurį užtikrinamas pakankamas tikslumas ir atkuriami rezultatai.

2.2.   Bandymo rezultatai

2.2.1.   Miliradianais (mrad) išreikštas artimosios priekinio žibinto šviesos bandymo rezultatas laikomas priimtinu tada, jeigu užregistruota priekinio žibinto absoliuti vertė Formula ne didesnė kaip 1,0 mrad (Δr1 ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Tačiau, jeigu ši vertė yra didesnė kaip 1,0 mrad, bet ne didesnė kaip 1,5 mrad (1,0 mrad < Δr1 ≤ 1,5 mrad), su antruoju priekiniu žibintu atliekamas 2.1 punkte aprašytas bandymas, prieš tai tris kartus iš eilės atlikus toliau aprašytą veiksmų seką; šio pakartotinio bandymo tikslas – stabilizuoti priekinio žibinto mechaninių dalių padėtį ant pagrindo, šias dalis sumontavus taip, kaip jos montuojamos transporto priemonėje:

| | vienai valandai įjungiama artimoji šviesa (įtampa sureguliuojama taip, kaip nurodyta 1.1.1.2 punkte); |
| --- | --- |

vienai valandai įjungiama artimoji šviesa (įtampa sureguliuojama taip, kaip nurodyta 1.1.1.2 punkte);

| | žibintas vienai valandai išjungiamas. |
| --- | --- |

žibintas vienai valandai išjungiamas.

Priekinio žibinto tipas laikomas priimtinu, jeigu pirmojo bandinio išmatuotų absoliučių verčių ΔrI vidutinė vertė ir antrojo pavyzdžio ΔrII neviršija 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Jeigu bandomasis priekinis žibintas sugrupuotas ir (arba) tarpusavyje sujungtas su signalizavimo žibintais, šie turi būti įjungti per visą bandymą. Posūkio žibintas turi būti įjungtas mirksėjimo režimu taip, kad įjungimo ir išjungimo laikas būtų beveik vienodas.

(2)  Jeigu priekiniam žibintui mirksint vienu metu įjungiami du arba daugiau šviesos šaltinių, tai neturi būti laikoma įprastu šviesos šaltinių naudojimu vienu metu.

(3)  NaCMC yra karboksimetilceliuliozės, paprastai žymimos CMC, natrio druska. Teršalų mišinyje naudojamos NaCMC pakeitimo laipsnis (PL) turi būti 0,6–0,7, o 2 proc. tirpalo klampa 20 °C temperatūroje – 200–300 cP.

(4)  Šis kiekio nuokrypis leidžiamas tam, kad nešvarumai tinkamai pasiskirstytų ant visų plastikinių sklaidytuvų.

(5)  Taškas 50 V yra 375 mm žemiau HV, 25 m atstumu esančiame ekrane ant vertikalios linijos VV.

Priedėlis

Eksploatacijos laikotarpių apžvalgA

Image

---

5 PRIEDAS

Žibintų su plastikiniais sklaidytuvais reikalavimai. sklaidytuvų arba medžiagos bandinių ir surinktų žibintų bandymas

1.   BENDROS SPECIFIKACIJOS

1.1.   Pagal šios taisyklės 2.2.5 ir 2.3 punktus pateikti bandiniai turi atitikti 2.1–2.5 punktuose nurodytas specifikacijas.

1.2.   Du surinktų žibintų ir (arba) sistemų pavyzdžiai, pateikti pagal šios taisyklės 2.2.4 punktą, ir tuose žibintuose ir (arba) sistemose montuojamų plastikinių sklaidytuvų medžiaga turi atitikti toliau nurodytas specifikacijas.

1.3.   Su plastikinių sklaidytuvų pavyzdžiais arba medžiagos bandiniais su reflektoriumi, su kuriuo jie bus montuojami (jeigu montuojami), chronologine tvarka, nurodyta šio priedo 1 priedėlio A lentelėje, atliekami patvirtinimo bandymai.

1.4.   Tačiau, jeigu žibinto gamintojas gali įrodyti, kad gaminio 2.1–2.5 punktuose nurodytų bandymų arba lygiaverčių bandymų pagal kitą taisyklę rezultatai atitinka reikalavimus, šių bandymų nereikia kartoti; privaloma atlikti tik 1 priedėlio B lentelėje nurodytus bandymus.

1.5.   Jeigu priekiniai žibintai skirti montuoti tik dešinėje arba tik kairėje pusėje, bandymai pagal šį priedą gali būti atliekami tik su vienu bandiniu, parinktu pareiškėjo nuožiūra.

2.   BANDYMAI

2.1.   Atsparumas temperatūros pokyčiams

2.1.1.   Bandymai

Trims naujiems bandiniams (sklaidytuvams) taikomi penki temperatūros ir drėgnio (SOD = santykinis oro drėgnis) pokyčių ciklai pagal šią programą:

| | 3 valandos 40 ± 2 °C temperatūroje, esant 85–95 proc. SOD; |
| --- | --- |

3 valandos 40 ± 2 °C temperatūroje, esant 85–95 proc. SOD;

| | 1 valanda 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD; |
| --- | --- |

1 valanda 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD;

| | 15 valandų – 30 ± 2 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

15 valandų – 30 ± 2 °C temperatūroje;

| | 1 valanda 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD; |
| --- | --- |

1 valanda 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD;

| | 3 valandos 80 ± 2 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

3 valandos 80 ± 2 °C temperatūroje;

| | 1 valanda 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD. |
| --- | --- |

1 valanda 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD.

Prieš šį bandymą ne mažiau kaip keturias valandas bandiniai laikomi 23 ± 5 °C temperatūroje, esant 60–75 proc. SOD.

Pastaba. Į vienos valandos trukmės laikymo 23 ± 5 °C temperatūroje laikotarpius įtraukiami perėjimo iš vienos temperatūros į kitą laikotarpiai, reikalingi tam, kad būtų išvengta šilumos smūgio poveikio.

2.1.2.   Fotometriniai matavimai

2.1.2.1.   Metodas

Bandinių fotometriniai matavimai atliekami prieš bandymą ir po jo.

Tokie matavimai, naudojant standartinį žibintą, atliekami šiuose taškuose:

| | B 50 L ir 50 R, jeigu matuojama artimosios šviesos žibinto arba artimosios ir tolimosios šviesos žibinto artimoji šviesa (B 50 R ir 50 L, jeigu tai priekiniai žibintai, skirti eismui kairiąja puse); |
| --- | --- |

B 50 L ir 50 R, jeigu matuojama artimosios šviesos žibinto arba artimosios ir tolimosios šviesos žibinto artimoji šviesa (B 50 R ir 50 L, jeigu tai priekiniai žibintai, skirti eismui kairiąja puse);

| | Emax, jeigu matuojama tolimosios šviesos žibinto arba artimosios ir tolimosios šviesos žibinto tolimoji šviesa. |
| --- | --- |

Emax, jeigu matuojama tolimosios šviesos žibinto arba artimosios ir tolimosios šviesos žibinto tolimoji šviesa.

2.1.2.2.   Rezultatai

Kiekvieno bandinio prieš bandymą ir po jo išmatuotų fotometrinių verčių pokyčiai neturi viršyti 10 proc., įskaitant leidžiamus fotometrinių matavimų procedūros nuokrypius.

2.2.   Atsparumas atmosferos ir cheminiams veiksniams

2.2.1.   Atsparumas atmosferos veiksniams

Trys nauji bandiniai (sklaidytuvai arba medžiagos bandiniai) laikomi šaltinio, kurio energijos spektro sudėtis artima 5 500–6 000 K temperatūros juodojo kūno energijos spektro sudėčiai, spinduliuose. Tarp šaltinio ir bandinių įterpiami reikiami filtrai, kuo labiau mažinantys trumpesnių kaip 295 nm ilgio bangų ir ilgesnių kaip 2 500 nm ilgio bangų spinduliuotę. Bandiniai veikiami 1 200 ± 200 W/m2 šviesos energija tiek laiko, kol bandinių gautas šviesos energijos kiekis pasiekia 4 500 ± 200 MJ/m2. Bandymo įrenginyje, vienodame lygyje su bandiniais padėto juodo skydelio temperatūra turi būti 50 ± 5 °C. Kad bandiniai būtų veikiami tolygiai, jie turi suktis aplink spinduliuotės šaltinį 1–5 min.–1 dažniu.

Bandiniai apipurškiami 23 ± 5 °C temperatūros distiliuotu vandeniu, kurio savitasis laidumas mažesnis kaip 1 mS/m, taikant tokį ciklą:

| apipurškimas | : | 5 minutės, |
| --- | --- | --- |
| džiūvimas | : | 25 minutės. |

apipurškimas

:

5 minutės,

džiūvimas

:

25 minutės.

2.2.2.   Atsparumas cheminiams veiksniams

Atlikus 2.2.1 punkte aprašytą bandymą ir 2.2.3.1 punkte aprašytą matavimą, minėtų trijų bandinių išorinio paviršius 2.2.2.2 punkte nustatyta tvarka padengiamas 2.2.2.1 punkte aprašytu mišiniu.

2.2.2.1.   Bandymo mišinys

Bandymo mišinį sudaro 61,5 proc. n-heptano, 12,5 proc. toluolo, 7,5 proc. etilo tetrachlorido, 12,5 proc. trichloretileno ir 6 proc. ksileno (nurodyta tūrio procentinėmis dalimis).

2.2.2.2.   Bandymo mišinio naudojimas

Medvilninio audinio skiautė įmirkoma (pagal ISO 105) 2.2.2.1 punkte aprašytame mišinyje ir per 10 sekundžių dešimčiai minučių prispaudžiama prie bandinio išorinio paviršiaus 50 N/cm2 slėgiu, atitinkančiu slėgį, gaunamą 14 × 14 mm bandomąjį paviršių veikiant 100 N jėga).

Per šį 10 minučių laikotarpį audinys dar kartą įmirkomas mišinyje, kad naudojamo skysčio sudėtis nuolat būtų tokia pati kaip nustatyto bandymo mišinio.

Per bandymą leidžiama kompensuoti slėgį, kuriuo veikiamas bandinys, kad šis neįtrūktų.

2.2.2.3.   Valymas

Baigus naudoti bandymo mišinį, bandiniai išdžiovinami atvirame ore ir nuplaunami 2.3 punkte (Atsparumas valikliams) aprašytu 23 ± 5 ° temperatūros tirpalu.

Tada bandiniai kruopščiai išskalaujami 23 ± 5 °C temperatūros distiliuotu vandeniu, kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 0,2 proc. priemaišų, ir nušluostomi minkšto audeklo skiaute.

2.2.3.   Rezultatai

2.2.3.1.   Atlikus atsparumo atmosferos veiksniams bandymą, išoriniame bandinių paviršiuje neturi būti jokių įskilimų, įbrėžimų, atplaišų arba deformacijos požymių, o laidumo pokyčių vidurkis

Δt = (T2 – T3)/T2, gautas šio priedo 2 priedėlyje aprašyta tvarka išmatavus tris bandinius, neturi viršyti 0,020

(Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Atlikus atsparumo cheminiams veiksniams bandymą, ant bandinių neturi būti likę cheminio poveikio pėdsakų, galinčių sukelti šviesos srauto sklaidos pokyčius, kurių verčių vidurkis

Δd = (T5 – T4)/T2, gautas šio priedo 2 priedėlyje aprašyta tvarka išmatavus tris bandinius, neturi viršyti 0,020

(Δdm < 0,020).

2.2.4.   Atsparumas šviesos šaltinių skleidžiamai spinduliuotei

Atliekamas toks bandymas:

| | Kiekvieno priekinio žibinto šviesą praleidžiančios plastikinės sudedamosios dalies plokšti bandiniai laikomi dujų išlydžio šviesos šaltinio šviesoje. Matmenys, pvz., kampai ir atstumai tarp bandinių, turi būti tokie pat, kaip ir priekiniame žibinte. Šie bandiniai turi būti tokios pat spalvos, kaip priekinio žibinto sudedamosios dalys, o bandinių paviršius, jeigu jis apdorotas, turi būti apdorotas taip pat, kaip ir priekinio žibinto sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

Kiekvieno priekinio žibinto šviesą praleidžiančios plastikinės sudedamosios dalies plokšti bandiniai laikomi dujų išlydžio šviesos šaltinio šviesoje. Matmenys, pvz., kampai ir atstumai tarp bandinių, turi būti tokie pat, kaip ir priekiniame žibinte. Šie bandiniai turi būti tokios pat spalvos, kaip priekinio žibinto sudedamosios dalys, o bandinių paviršius, jeigu jis apdorotas, turi būti apdorotas taip pat, kaip ir priekinio žibinto sudedamosios dalys.

| | Po 1 500 valandų nepertraukiamo laikymo minėtoje šviesoje, naudojant naują standartinį dujų išlydžio šviesos šaltinį, turi būti užtikrintos skleidžiamos šviesos spalvinės specifikacijos, be to, bandinių paviršiuje neturi būti įtrūkimų, įbrėžimų, atplaišų arba deformacijos pokyčių. |
| --- | --- |

Po 1 500 valandų nepertraukiamo laikymo minėtoje šviesoje, naudojant naują standartinį dujų išlydžio šviesos šaltinį, turi būti užtikrintos skleidžiamos šviesos spalvinės specifikacijos, be to, bandinių paviršiuje neturi būti įtrūkimų, įbrėžimų, atplaišų arba deformacijos pokyčių.

2.3.   Atsparumas valikliams ir angliavandeniliams

2.3.1.   Atsparumas valikliams

Trijų bandinių (sklaidytuvų arba medžiagos bandinių) išorinis paviršius įkaitinamas iki 50 ± 5 °C temperatūros, po to 5 minutėms pamerkiamas į 23 ± 5 °C temperatūros mišinį, kurį sudaro 99 dalys distiliuoto vandens su ne daugiau kaip 0,02 proc. priemaišų ir viena dalis alkilarilo sulfonato.

Baigiant bandymą, bandiniai išdžiovinami esant 50 ± 5 °C temperatūrai. Bandinių paviršius nuvalomas drėgna audeklo skiaute.

2.3.2.   Atsparumas angliavandeniliams

Minėtų trijų bandinių išorinis paviršius vieną minutę nestipriai trinamas medvilninio audeklo skiaute, įmirkyta mišinyje, sudarytame iš 70 proc. n-heptano ir 30 proc. toluolo (nurodyta tūrio procentais), paskui išdžiovinamas atvirame ore.

2.3.3.   Rezultatai

Atlikus abu pirmiau aprašytus bandymus, vidutinė laidumo pokyčių vertė

Δt = (T2 – T3)/T2, gauta šio priedo 2 priedėlyje aprašyta tvarka išmatavus tris bandinius, neturi viršyti 0,010

(Δtm < 0,010).

2.4.   Atsparumas mechaniniams veiksniams

2.4.1.   Mechaninio poveikio metodas

Trijų naujų bandinių (sklaidytuvų) išorinis paviršius bandomas taikant tolygaus mechaninio poveikio metodą, aprašytą šio priedo 3 priedėlyje.

2.4.2.   Rezultatai

Baigus bandymą, pokyčiai:

| laidumo | : | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| ir sklaidos | : | Δd = (T5 – T4)/T2 |

laidumo

:

Δt = (T2 – T3)/T2

ir sklaidos

:

Δd = (T5 – T4)/T2

matuojami 2 priedėlyje aprašyta tvarka, šios taisyklės 2.2.4 punkte nustatytoje vietoje. Visų trijų bandinių vidutinė pokyčio vertė turi būti tokia:

| | Δtm < 0,100; |
| --- | --- |

Δtm < 0,100;

| | Δdm < 0,050. |
| --- | --- |

Δdm < 0,050.

2.5.   Dangos (jeigu naudojama) sukibimo bandymas

2.5.1.   Bandinio paruošimas

20 mm × 20 mm ploto sklaidytuvo dangos paviršius skutimosi peiliuku arba adata išraižomas taip kad susidarytų maždaug 2 mm × 2 mm dydžio langelių tinklelis. Peiliuką arba adatą reikia spausti pakankamai, kad būtų perrėžtas bent dangos sluoksnis.

2.5.2.   Bandymo aprašymas

Naudojama lipnioji juosta, kurios sukibimo jėga 2 N/(plotis cm) ± 20 proc., sukibimą matuojant šio priedo 4 priedėlyje aprašytomis standartinėmis sąlygomis. Ši ne mažiau kaip 25 mm pločio lipnioji juosta ne mažiau kaip penkias minutes laikoma prispausta prie paviršiaus, paruošto, kaip nurodyta 2.5.1 punkte.

Lipniosios juostos galas apkraunamas taip, kad sukibimo su paviršiumi jėgą būtų galima išlyginti šiam paviršiui statmena jėga. Tada juosta nuplėšiama traukiant vienodu 1,5 ± 0,2 m/s greičiu.

2.5.3.   Rezultatai

Tinklelio plote neturi būti reikšmingų apgadinimų. Tinklelio linijų sankirtose arba įrantų kraštuose apgadinimų gali būti, tačiau apgadintas plotas neturi viršyti 15 proc. suraižyto paviršiaus ploto.

2.6.   Surinkto priekinio žibinto su plastikiniu sklaidytuvu bandymai

2.6.1.   Sklaidytuvo paviršiaus atsparumas mechaniniam poveikiui

2.6.1.1.   Bandymai

Su žibinto bandinio Nr. 1 sklaidytuvu atliekamas 2.4.1 punkte aprašytas bandymas.

2.6.1.2.   Rezultatai

Atlikus bandymą, pagal šią taisyklę atliktų priekinio žibinto fotometrinių matavimų rezultatai neturi daugiau kaip 30 proc. viršyti didžiausių verčių, nustatytų taškams B 50 L ir HV, ir neturi būti daugiau kaip 10 proc. mažesni už mažiausias vertes, nustatytas taškui 75 R (jeigu priekiniai žibintai skirti eismui kairiąja puse, taškai, į kuriuos atsižvelgiama, yra B 50 R, HV ir 75 L).

2.6.2.   Dangos (jeigu naudojama) sukibimo bandymas

Su žibinto bandinio Nr. 2 sklaidytuvu atliekamas 2.5 punkte aprašytas bandymas.

1 priedėlis

PATVIRTINIMO BANDYMŲ CHRONOLOGINĖ TVARKA

A.   Plastikinių medžiagų (sklaidytuvų arba medžiagos bandinių, pateiktų pagal šios taisyklės 2.2.4 punktą) bandymai

| Bandiniai
  Bandymai | Sklaidytuvai arba medžiagos bandiniai | Sklaidytuvai |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Ribota fotometrija (2.1.2 punktas) |

Bandiniai

Bandymai

Sklaidytuvai arba medžiagos bandiniai

Sklaidytuvai

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Ribota fotometrija (2.1.2 punktas)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatūros pokytis (2.1.1 punktas) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatūros pokytis (2.1.1 punktas)

x

x

x

| 1.2. | Ribota fotometrija (2.1.2 punktas) |
| --- | --- |

1.2.

Ribota fotometrija (2.1.2 punktas)

x

x

x

| 1.2.1. | Laidumo matavimas |
| --- | --- |

1.2.1.

Laidumo matavimas

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Sklaidos matavimas |
| --- | --- |

1.2.2.

Sklaidos matavimas

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosferos veiksniai (2.2.1 punktas) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosferos veiksniai (2.2.1 punktas)

x

x

x

| 1.3.1. | Laidumo matavimas |
| --- | --- |

1.3.1.

Laidumo matavimas

x

x

x

| 1.4. | Cheminiai veiksniai (2.2.2 punktas) |
| --- | --- |

1.4.

Cheminiai veiksniai (2.2.2 punktas)

x

x

x

| 1.4.1. | Sklaidos matavimas |
| --- | --- |

1.4.1.

Sklaidos matavimas

x

x

x

| 1.5. | Valikliai (2.3.1 punktas) |
| --- | --- |

1.5.

Valikliai (2.3.1 punktas)

x

x

x

| 1.6. | Angliavandeniliai (2.3.2 punktas) |
| --- | --- |

1.6.

Angliavandeniliai (2.3.2 punktas)

x

x

x

| 1.6.1. | Laidumo matavimas |
| --- | --- |

1.6.1.

Laidumo matavimas

x

x

x

| 1.7. | Mechaninis poveikis (2.4.1 punktas)) |
| --- | --- |

1.7.

Mechaninis poveikis (2.4.1 punktas))

x

x

x

| 1.7.1. | Laidumo matavimas |
| --- | --- |

1.7.1.

Laidumo matavimas

x

x

x

| 1.7.2. | Sklaidos matavimas |
| --- | --- |

1.7.2.

Sklaidos matavimas

x

x

x

| 1.8. | Sukibimas (2.5 punktas) |
| --- | --- |

1.8.

Sukibimas (2.5 punktas)

x

| 1.9. | Atsparumas šviesos šaltinio spinduliuotei (2.2.4 punktas) |
| --- | --- |

1.9.

Atsparumas šviesos šaltinio spinduliuotei (2.2.4 punktas)

x

B.   Surinktų priekinių žibintų (pateiktų pagal šios taisyklės 2.2.3 punktą) bandymai

| Bandymai | Surinktas priekinis žibintas |
| --- | --- |
| Bandinio Nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Mechaninis poveikis (2.6.1.1.1 punktas) |

Bandymai

Surinktas priekinis žibintas

Bandinio Nr.

1

2

2.1.

Mechaninis poveikis (2.6.1.1.1 punktas)

x

| 2.2. | Fotometrija (2.6.1.2 punktas) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (2.6.1.2 punktas)

x

| 2.3. | Sukibimas (2.6.2 punktas) |
| --- | --- |

2.3.

Sukibimas (2.6.2 punktas)

x

2 priedėlis

Šviesos sklaidos ir laidumo matavimo būdas

1.   ĮRANGA (žr. paveikslą)

Pusinės divergencijos β/2 = 17,4 × 10–4 kolimatoriaus K spindulys apribojamas diafragma DT su 6 mm skersmens apertūra, prieš kurią pastatytas stovas su bandiniu.

Glaudžiamasis achromatinis sklaidytuvas L2, apsaugotas nuo sferinės aberacijos, jungia diafragmą DT ir imtuvą R; sklaidytuvo L2 skersmuo turi būti toks, kad neribotų bandinio sklaidomos šviesos kūgio, kurio pusinis viršūnės kampas β/2 = 14°.

Sklaidytuvo L2 vaizdo židinio plokštumoje pastatyta žiedo pavidalo diafragma DD, kurios kampai α/2 = 1° ir αmax/2 = 12°.

Neskaidri centrinė diafragmos dalis reikalinga tam, kad nepraleistų tiesiai iš šviesos šaltinio sklindančios šviesos. Centrinę diafragmos dalį turi būti įmanoma patraukti iš šviesos srauto taip, kad ją būtų galima grąžinti tiksliai į pradinę vietą.

Atstumas L2DT ir sklaidytuvo L2 židinio nuotolis F2
   (1) parenkamas taip, kad DT atvaizdas visiškai uždengtų imtuvą R.

Pradinį krentantį srautą prilyginus 1 000 vienetų, absoliutus kiekvieno rodmens tikslumas turi būti didesnis už 1 vienetą.

2.   MATAVIMAI

Matuojami šie dydžiai:

| Dydis | Su bandiniu | Su centrineDD dalimi | Gauta vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Ne | Ne | Krentančio srauto pradinis rodmuo |
| T2 | Taip
  (prieš bandymą) | Ne | Srautas, kurį praleidžia naujoji medžiaga 24° srityje |
| T3 | Taip
  (po bandymo) | Ne | Srautas, kurį praleidžia bandomoji medžiaga 24° srityje |
| T4 | Taip
  (prieš bandymą) | Taip | Naujosios medžiagos srauto sklaida |
| T5 | Taip
  (po bandymo) | Taip | Bandomosios medžiagos srauto sklaida |

Dydis

Su bandiniu

Su centrineDD dalimi

Gauta vertė

T1

Ne

Ne

Krentančio srauto pradinis rodmuo

T2

Taip

(prieš bandymą)

Ne

Srautas, kurį praleidžia naujoji medžiaga 24° srityje

T3

Taip

(po bandymo)

Ne

Srautas, kurį praleidžia bandomoji medžiaga 24° srityje

T4

Taip

(prieš bandymą)

Taip

Naujosios medžiagos srauto sklaida

T5

Taip

(po bandymo)

Taip

Bandomosios medžiagos srauto sklaida

1   pav.

Optinė sistema sklaidos ir laidumo pokyčiams matuoti

Image

---

(1)  Rekomenduojamas židinio nuotolis L2 – apie 80 mm.

3 priedėlis

BANDYMAS PURŠKIMO METODU

1.   Bandymo įranga

1.1.   Purkštuvas

Naudojamas purkštuvas su 1,3 mm skersmens antgaliu, kuriuo skystį būtų galima purkšti 0,24 ± 0,02 l/min. greičiu, esant 6–6,5 barų darbiniam slėgiui.

Šiomis darbinėmis sąlygomis ant bandomojo paviršiaus, esančio 380 ± 10 mm atstumu nuo purkštuvo antgalio, turi būti gauta 170 ± 50 mm skersmens srovės projekcija.

1.2.   Bandymo mišinys

Bandymo mišinys sudaromas iš:

kvarcinio smėlio, kurio kietumas pagal Moso skalę – 7, smilčių dydis – 0–0,2 mm, pasiskirstymas daugmaž normalus, kampinis koeficientas 1,8–2;

vandens, kurio kietumas ne didesnis kaip 205 g/m3; į litrą vandens dedama 25 g smėlio.

2.   Bandymas

Ant žibinto sklaidytuvų išorinio paviršiaus vieną arba daugiau kaip vieną kartą užpurškiama pirmiau aprašytoji smėlio srovė. Srovė į bandomąjį paviršių turi būti purškiama beveik statmenai.

Paviršiaus dilimas tikrinamas prie bandomųjų sklaidytuvų pridedant vieną arba kelis standartinius stiklo bandinius. Mišinio purškiama tol, kol 2 priedėlyje aprašytais metodais išmatuotos bandinio arba bandinių šviesos sklaidos pokytis tampa lygus:

Formula

Tikrinant, ar visas bandomas paviršius nudilo vienodai, gali būti naudojami keli standartiniai bandiniai.

4 priedėlis

SUKIBIMO BANDYMAS LIPNIĄJA JUOSTA

1.   TIKSLAS

Šiuo metodu įprastinėmis sąlygomis galima išmatuoti linijinę lipniosios juostos sukibimo su stiklo plokšte jėgą.

2.   PRINCIPAS

Matuojama jėga, kurios reikia 90 ° kampu traukiamai lipniajai juostai atplėšti nuo stiklo plokštės.

3.   ATMOSFEROS SĄLYGOS

Aplinkos temperatūra turi būti 23 ± 5 °C, santykinis oro drėgnis (SOD) – 65 ± 15 proc.

4.   BANDINIAI

Prieš bandymą bandomasis lipniosios juostos ritinėlis 24 valandas laikomas nurodytomis atmosferos sąlygomi (žr. 3 punktą).

Iš kiekvieno ritinėlio turi būti išbandyta po penkis 400 mm ilgio bandinius. Bandiniai iš ritinėlio imami pirmiau nusukus nuo ritinėlio ir išmetus pirmąsias tris juostos vijas.

5.   PROCEDŪRA

Bandymas atliekamas 3 punkte nurodytomis aplinkos sąlygomis.

Ritinėlį vyniojant maždaug 300 mm/s greičiu, paimami penki bandiniai, kurie per 15 sekundžių užklijuojami tokiu būdu:

juosta palaipsniui glaudžiama prie stiklo plokštės, išilgai lengvai trinant pirštu, kad tarp juostos ir stiklo plokštės nesusidarytų oro pūslių, tačiau pernelyg nespaudžiama.

Stiklo plokštė su užklijuota juosta nurodytomis aplinkos sąlygomis laikomos 10 minučių.

Juostos bandinys atplėšiamas nuo stiklo per maždaug 25 mm taip, kad plėšimo plokštuma būtų statmena bandinio ašiai.

Plokštė įtvirtinama, o laisvasis juostos galas atlenkiamas atgal 90° kampu. Jėga naudojama taip, kad juostos ir plokštės skiriamoji linija būtų statmena šios jėgos vektoriui ir statmena plokštei.

Juosta plėšiama 300 ± 30 mm/s greičiu ir registruojama juostai atplėšti reikalinga jėga.

6.   REZULTATAI

Gautosios penkios vertės surašomos didėjimo tvarka, ir matavimo rezultatu laikoma vidurinioji vertė. Ši vertė išreiškiama niutonais juostos pločio centimetrui.

---

6 PRIEDAS

ATSKAITOS CENTRAS

Skersmuo = a

Image

---

7 PRIEDAS

ĮTAMPOS ŽYMENYS

Image

| Šis žymuo privalo būti pažymėtas ant kiekvieno priekinio žibinto, sudaryto tik iš dujų išlydžio šviesos šaltinių ir balasto įtaiso, pagrindinio korpuso ir ant kiekvienos išorinės balasto įtaiso dalies.
  Balasto įtaisas (-ai) turi būti skirtas (-i) ** voltų elektros sistemai. | | Šis žymuo privalo būti pažymėtas ant kiekvieno priekinio žibinto, sudaryto bent iš vieno dujų išlydžio šviesos šaltinio ir balasto įtaiso, pagrindinio korpuso.
  Balasto įtaisas (-ai) turi būti skirtas (-i) ** voltų elektros sistemai.
  Nė vienas kaitrinis žibintas ir (arba) šviesos diodų modulis, kurie yra sudedamosios priekinio žibinto dalys, neturi būti skirtas 24 voltų elektros sistemai. |
| --- | --- | --- |

Šis žymuo privalo būti pažymėtas ant kiekvieno priekinio žibinto, sudaryto tik iš dujų išlydžio šviesos šaltinių ir balasto įtaiso, pagrindinio korpuso ir ant kiekvienos išorinės balasto įtaiso dalies.

Balasto įtaisas (-ai) turi būti skirtas (-i) ** voltų elektros sistemai.

Šis žymuo privalo būti pažymėtas ant kiekvieno priekinio žibinto, sudaryto bent iš vieno dujų išlydžio šviesos šaltinio ir balasto įtaiso, pagrindinio korpuso.

Balasto įtaisas (-ai) turi būti skirtas (-i) ** voltų elektros sistemai.

Nė vienas kaitrinis žibintas ir (arba) šviesos diodų modulis, kurie yra sudedamosios priekinio žibinto dalys, neturi būti skirtas 24 voltų elektros sistemai.

---

8 PRIEDAS

Minimalūs gamybos atitikties kontrolės procedūrų reikalavimai

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

1.1.   Mechaniniu ir geometriniu požiūriu atitikties reikalavimų laikomasi, jeigu skirtumai neviršija įprastų gamybos nuokrypių, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus.

1.2.   Atsižvelgiant į fotometrines savybes, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu 13,5 ± 0,1 V įtampos sąlygomis arba kitomis nurodytomis sąlygomis atliekant bet kurio atsitiktinai pasirinkto priekinio žibinto fotometrinių savybių bandymą, kai:

| | priekiniame žibinte sumontuotas standartinis dujų išlydžio šviesos šaltinis, kaip nurodyta 6.1.3 punkte; šio dujų išlydžio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo standartinio šviesos srauto, nurodyto Taisyklėje Nr. 99. Tokiu atveju apšvietos vertės atitinkamai pakoreguojamos; |
| --- | --- |

priekiniame žibinte sumontuotas standartinis dujų išlydžio šviesos šaltinis, kaip nurodyta 6.1.3 punkte; šio dujų išlydžio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo standartinio šviesos srauto, nurodyto Taisyklėje Nr. 99. Tokiu atveju apšvietos vertės atitinkamai pakoreguojamos;

| | arba:
  priekiniame žibinte sumontuotas serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinis ir serijinės gamybos balasto įtaisas; šio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo vardinio šviesos srauto dėl leidžiamų šviesos šaltinio ir balasto įtaiso savybių nuokrypių, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 99; atsižvelgiant į tai, išmatuotos apšvietos vertės gali būti 20 proc. pakoreguotos į reikiamą pusę; |
| --- | --- |

arba:

priekiniame žibinte sumontuotas serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinis ir serijinės gamybos balasto įtaisas; šio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo vardinio šviesos srauto dėl leidžiamų šviesos šaltinio ir balasto įtaiso savybių nuokrypių, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 99; atsižvelgiant į tai, išmatuotos apšvietos vertės gali būti 20 proc. pakoreguotos į reikiamą pusę;

| 1.2.1. | nė viena apšvietos vertė, išmatuota ir pakoreguota pagal 1.2 punktą, nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc. Vertės B 50 L (arba R) ir ant linijos H/H2 (arba H/H3/H4)) ir virš jos išmatuotos vertės atitinkamai į blogąją pusę daugiausia gali nukrypti:







  B 50 L (arba R) (1) | : | 0,20 liukso, atitinkančio 20 proc.;
  0,30 liukso, atitinkančio 30 proc.; |
| --- | --- | --- | --- |
| ant linijos H/H2 (arba ant linijos H/H3/H4) ir aukščiau | : | 0,30 liukso, atitinkančio 20 proc.;
  0,45 liukso, atitinkančio 30 proc.; |

1.2.1.

nė viena apšvietos vertė, išmatuota ir pakoreguota pagal 1.2 punktą, nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc. Vertės B 50 L (arba R) ir ant linijos H/H2 (arba H/H3/H4)) ir virš jos išmatuotos vertės atitinkamai į blogąją pusę daugiausia gali nukrypti:

B 50 L (arba R) (1)

:

0,20 liukso, atitinkančio 20 proc.;

0,30 liukso, atitinkančio 30 proc.;

ant linijos H/H2 (arba ant linijos H/H3/H4) ir aukščiau

:

0,30 liukso, atitinkančio 20 proc.;

0,45 liukso, atitinkančio 30 proc.;

| 1.2.2. | arba jeigu:






  1.2.2.1. | artimosios šviesos atveju taške HV (leidžiamas + 0,2 lx nuokrypis) ir, atsižvelgiant į šį sureguliavimą, viename kiekvieno ploto, matavimo ekrane (25 m atstumu) ribojamo 15 cm spindulio apskritimu aplink taškus B 50 L (arba R) (1) (leidžiamas + 0,1 lx nuokrypis), 75 R (arba L), 50 V, 25 R1 ir 25 L2, taške ir I atkarpoje gaunamos šioje taisyklėje nustatytos vertės; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

arba jeigu:

1.2.2.1.

artimosios šviesos atveju taške HV (leidžiamas + 0,2 lx nuokrypis) ir, atsižvelgiant į šį sureguliavimą, viename kiekvieno ploto, matavimo ekrane (25 m atstumu) ribojamo 15 cm spindulio apskritimu aplink taškus B 50 L (arba R) (1) (leidžiamas + 0,1 lx nuokrypis), 75 R (arba L), 50 V, 25 R1 ir 25 L2, taške ir I atkarpoje gaunamos šioje taisyklėje nustatytos vertės;

| 1.2.2.2. | ir jeigu tolimosios šviesos atveju, kai HV yra 0,75 Emax atitinkančios izoliuksės ribojamame plote, bet kuriame matavimo taške, nurodytame šios taisyklės 6.3.2 punkte, gaunamas leidžiamas + 20 proc. didžiausių fotometrinių verčių nuokrypis ir leidžiamas - 20 proc. mažiausių verčių nuokrypis. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

ir jeigu tolimosios šviesos atveju, kai HV yra 0,75 Emax atitinkančios izoliuksės ribojamame plote, bet kuriame matavimo taške, nurodytame šios taisyklės 6.3.2 punkte, gaunamas leidžiamas + 20 proc. didžiausių fotometrinių verčių nuokrypis ir leidžiamas - 20 proc. mažiausių verčių nuokrypis.

| 1.2.3. | Jeigu pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulio ašis į šonus nepasislinks daugiau kaip 0,5° į dešinę arba į kairę ir ne daugiau kaip 0,2° į viršų arba į apačią. |
| --- | --- |

1.2.3.

Jeigu pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulio ašis į šonus nepasislinks daugiau kaip 0,5° į dešinę arba į kairę ir ne daugiau kaip 0,2° į viršų arba į apačią.

| 1.2.4. | Jeigu pirmiau aprašytų bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto bandymai kartojami naudojant kitą standartinį dujų išlydžio šviesos šaltinį arba dujų išlydžio šviesos šaltinį ir balastą, atsižvelgiant į 1.2 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

1.2.4.

Jeigu pirmiau aprašytų bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto bandymai kartojami naudojant kitą standartinį dujų išlydžio šviesos šaltinį arba dujų išlydžio šviesos šaltinį ir balastą, atsižvelgiant į 1.2 punkto reikalavimus.

1.3.   Tikrinant ribinės linijos vertikaliosios padėties pokytį dėl šilumos poveikio, taikoma tokia procedūra:

| | Vienas iš bandomų priekinių žibintų bandomas 4 priedo 2.1 punkte aprašyta tvarka, prieš tai tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką. |
| --- | --- |

Vienas iš bandomų priekinių žibintų bandomas 4 priedo 2.1 punkte aprašyta tvarka, prieš tai tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką.

| | Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jeigu Δr (kaip apibrėžta šios taisyklės 4 priedo 2.1 ir 2.2 punktuose) neviršija 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jeigu Δr (kaip apibrėžta šios taisyklės 4 priedo 2.1 ir 2.2 punktuose) neviršija 1,5 mrad.

| | Jeigu ši vertė didesnė kaip 1,5 mrad, bet ne didesnė kaip 2,0 mrad, bandymas atliekamas su antruoju priekiniu žibintu; atlikus šį bandymą, užregistruotų abiejų priekinių žibintų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jeigu ši vertė didesnė kaip 1,5 mrad, bet ne didesnė kaip 2,0 mrad, bandymas atliekamas su antruoju priekiniu žibintu; atlikus šį bandymą, užregistruotų abiejų priekinių žibintų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad.

1.4.   Turi būti užtikrintos reikiamos spalvų koordinatės.

1.5.   Tačiau, jeigu negalima pakartotinai atlikti vertikalaus sureguliavimo ir nustatyti reikiamos padėties su leidžiamais nuokrypiais, aprašytais šios taisyklės 6.2.2.3 punkte, 10 priedo 2 ir 3 punktuose aprašyta tvarka atliekamas bandymas su vienu bandiniu.

2.   MINIMALŪS GAMINTOJO ATLIEKAMOS ATITIKTIES PATIKROS REIKALAVIMAI

Patvirtinimo ženklo turėtojas nustatytu laiku turi atlikti bent toliau nurodytus kiekvieno priekinių žibintų tipo bandymus. Bandymai atliekami pagal šios taisyklės nuostatas.

Jeigu kuris nors bandinys neatitinka tam tikro tipo bandymo reikalavimų, imami ir bandomi kiti bandiniai. Gamintojas imasi veiksmų, kad būtų užtikrinta susijusios gamybos atitiktis.

2.1.   Bandymų pobūdis

Šioje taisyklėje aprašyti atitikties bandymai taikomi fotometrinėms savybėms ir ribinės linijos vertikaliosios padėties pokyčiui dėl šilumos poveikio patikrinti.

2.2.   Bandymų metodai

| 2.2.1. | Bandymai paprastai atliekami šioje taisyklėje nustatytais metodais. |
| --- | --- |

2.2.1.

Bandymai paprastai atliekami šioje taisyklėje nustatytais metodais.

| 2.2.2. | Per bet kurį gamintojo atliekamą atitikties bandymą gali būti taikomi lygiaverčiai metodai, jeigu gaunamas už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos institucijos leidimas. Gamintojas privalo įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams. |
| --- | --- |

2.2.2.

Per bet kurį gamintojo atliekamą atitikties bandymą gali būti taikomi lygiaverčiai metodai, jeigu gaunamas už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos institucijos leidimas. Gamintojas privalo įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams.

| 2.2.3. | Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktų nuostatas, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir užtikrinti šios įrangos rodmenų atitiktį kompetentingos institucijos atliktiems matavimams. |
| --- | --- |

2.2.3.

Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktų nuostatas, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir užtikrinti šios įrangos rodmenų atitiktį kompetentingos institucijos atliktiems matavimams.

| 2.2.4. | Visais atvejais taikomi šioje taisyklėje nurodyti standartiniai metodai, ypač tie, kurie yra susiję su administracine patikra ir bandinių atranka. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visais atvejais taikomi šioje taisyklėje nurodyti standartiniai metodai, ypač tie, kurie yra susiję su administracine patikra ir bandinių atranka.

2.3.   Bandinių atrankos pobūdis

Priekinių žibintų pavyzdžiai atsitiktine tvarka atrenkami iš vienodų gaminių partijos. Vienodų gaminių partija – tai to paties tipo priekinių žibintų rinkinys, apibrėžtas pagal gamintojo gamybos metodus.

Paprastai vertinami serijiniai gaminiai, pagaminti atskirose gamyklose. Tačiau gamintojas gali grupuoti su tuo pačiu tipu susijusius duomenis, gautus iš kelių gamyklų, tačiau privalo taikyti tokią pat kokybės sistemą ir kokybės valdymo metodiką.

2.4.   Išmatuotos ir užregistruotos fotometrinės savybės

Su atrinktais priekiniais žibintais šioje taisyklėje nustatytuose taškuose atliekami fotometriniai matavimai; registruojami tik taškuose Emax, HV (2), HL, HR (3), jeigu tai tolimoji šviesa, ir taškuose B 50 L (arba R) (4), HV, 50 V, 75 R (arba L) ir 25 L (arba R), jeigu tai artimoji šviesa, gauti rodmenys (žr. 3 priede pateiktą paveikslą).

2.5.   Priimtinumo kriterijai

Gamintojas yra atsakingas už statistinį bandymų rezultatų apdorojimą ir už gaminių priimtinumo kriterijų apibrėžimą kartu su kompetentinga institucija, siekiant užtikrinti šios taisyklės 9.1 punkte nustatytų patikros specifikacijų laikymąsi.

Priimtinumo kriterijai turi būti tokie, kad esant 95 proc. pasikliovimo lygiui, mažiausia tikimybė įveikti atrankinę patikrą pagal 9 priedą (pirmoji bandinių atranka) būtų 0,95.

---

(1)  Raidės skliausteliuose nurodo priekinius žibintus, skirtus eismui kairiąja puse.

(2)  Jeigu tolimosios šviesos žibintas tarpusavyje sujungtas su artimosios šviesos žibintu, tolimosios šviesos atveju HV yra tas pats matavimo taškas, kaip ir artimosios šviesos atveju.

(3)  HL ir HR: taškai „hh“, atitinkamai esantys 1,125 m atstumu į kairę ir į dešinę nuo taško HV.

(4)  Žr. 1. išnašą.

---

9 PRIEDAS

MINIMALŪS INSPEKTORIAUS ATLIEKAMOS BANDINIŲ ATRANKOS REIKALAVIMAI

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

1.1.   Mechaniniu ir geometriniu požiūriu šios taisyklės atitikties reikalavimų, jei tokių yra, laikomasi, jeigu skirtumai neviršija įprastų gamybos nuokrypių.

1.2.   Atsižvelgiant į fotometrines savybes, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu 13,5 ± 0,1 V įtampos sąlygomis arba kitomis nurodytomis sąlygomis atliekant bet kurio atsitiktinai pasirinkto priekinio žibinto fotometrinių savybių bandymą, kai:

| | arba:
  priekiniame žibinte sumontuotas standartinis dujų išlydžio šviesos šaltinis, kaip nurodyta 6.1.3 punkte; šio dujų išlydžio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo standartinio šviesos srauto, nurodyto Taisyklėje Nr. 99. Tokiu atveju apšvietos vertės atitinkamai pakoreguojamos; |
| --- | --- |

arba:

priekiniame žibinte sumontuotas standartinis dujų išlydžio šviesos šaltinis, kaip nurodyta 6.1.3 punkte; šio dujų išlydžio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo standartinio šviesos srauto, nurodyto Taisyklėje Nr. 99. Tokiu atveju apšvietos vertės atitinkamai pakoreguojamos;

| | arba:
  priekiniame žibinte sumontuotas serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinis ir serijinės gamybos balastas; šio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo vardinio šviesos srauto dėl šviesos šaltiniui ir balasto įtaisui taikomų leidžiamų nuokrypių, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 99; atitinkamai išmatuotos apšvietos vertės gali būti 20 proc. pakoreguotos į gerąją pusę; |
| --- | --- |

arba:

priekiniame žibinte sumontuotas serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinis ir serijinės gamybos balastas; šio šviesos šaltinio skleidžiamas šviesos srautas gali skirtis nuo vardinio šviesos srauto dėl šviesos šaltiniui ir balasto įtaisui taikomų leidžiamų nuokrypių, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 99; atitinkamai išmatuotos apšvietos vertės gali būti 20 proc. pakoreguotos į gerąją pusę;

| 1.2.1. | nė viena išmatuota vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc.
  Šviesos zonoje leidžiami tokie didžiausi nuokrypiai:







  B 50 L (arba R) (1) | : | 0,20 liukso, atitinkančio 20 proc.;
  0,30 liukso, atitinkančio 30 proc.; |
| --- | --- | --- | --- |
| ant linijos H/H2 (arba ant linijos H/H3/H4) ir aukščiau | : | 0,30 liukso, atitinkančio 20 proc.;
  0,45 liukso, atitinkančio 30 proc.; |

1.2.1.

nė viena išmatuota vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 proc.

Šviesos zonoje leidžiami tokie didžiausi nuokrypiai:

B 50 L (arba R) (1)

:

0,20 liukso, atitinkančio 20 proc.;

0,30 liukso, atitinkančio 30 proc.;

ant linijos H/H2 (arba ant linijos H/H3/H4) ir aukščiau

:

0,30 liukso, atitinkančio 20 proc.;

0,45 liukso, atitinkančio 30 proc.;

| 1.2.2. | arba jeigu:






  1.2.2.1. | artimosios šviesos atveju taške HV (leidžiamas + 0,2 lx nuokrypis) ir, atsižvelgiant į šį sureguliavimą, viename kiekvieno ploto, matavimo ekrane (25 m atstumu) ribojamo 15 cm spindulio apskritimu aplink taškus B 50 L (arba R) (1) (leidžiamas 0,1 lx nuokrypis), 75 R (arba L), 50 V, 25 R1 ir 25 L2, taške ir I atkarpoje gaunamos šioje taisyklėje nustatytos vertės; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

arba jeigu:

1.2.2.1.

artimosios šviesos atveju taške HV (leidžiamas + 0,2 lx nuokrypis) ir, atsižvelgiant į šį sureguliavimą, viename kiekvieno ploto, matavimo ekrane (25 m atstumu) ribojamo 15 cm spindulio apskritimu aplink taškus B 50 L (arba R) (1) (leidžiamas 0,1 lx nuokrypis), 75 R (arba L), 50 V, 25 R1 ir 25 L2, taške ir I atkarpoje gaunamos šioje taisyklėje nustatytos vertės;

| 1.2.2.2. | ir jeigu tolimosios šviesos atveju, kai HV yra 0,75 Emax atitinkančios izoliuksės ribojamame plote, bet kuriame matavimo taške, nurodytame šios taisyklės 6.3 punkte, gaunamas leidžiamas + 20 proc. didžiausių fotometrinių verčių nuokrypis ir leidžiamas – 20 proc. mažiausių verčių nuokrypis. Į atskaitos žymę neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

ir jeigu tolimosios šviesos atveju, kai HV yra 0,75 Emax atitinkančios izoliuksės ribojamame plote, bet kuriame matavimo taške, nurodytame šios taisyklės 6.3 punkte, gaunamas leidžiamas + 20 proc. didžiausių fotometrinių verčių nuokrypis ir leidžiamas – 20 proc. mažiausių verčių nuokrypis. Į atskaitos žymę neatsižvelgiama.

| 1.2.3. | Jeigu pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulio ašis į šonus nepasislinks daugiau kaip 0,5° į dešinę arba į kairę ir ne daugiau kaip 0,2° į viršų arba į apačią. |
| --- | --- |

1.2.3.

Jeigu pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto sureguliavimas gali būti pakeistas su sąlyga, kad spindulio ašis į šonus nepasislinks daugiau kaip 0,5° į dešinę arba į kairę ir ne daugiau kaip 0,2° į viršų arba į apačią.

| 1.2.4. | Jeigu pirmiau aprašytų bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto bandymai kartojami naudojant kitą standartinį dujų išlydžio šviesos šaltinį arba dujų išlydžio šviesos šaltinį ir balastą, atsižvelgiant į 1.2 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

1.2.4.

Jeigu pirmiau aprašytų bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, priekinio žibinto bandymai kartojami naudojant kitą standartinį dujų išlydžio šviesos šaltinį arba dujų išlydžio šviesos šaltinį ir balastą, atsižvelgiant į 1.2 punkto reikalavimus.

1.3.   Tikrinant ribinės linijos vertikaliosios padėties pokytį dėl šilumos poveikio, taikoma tokia procedūra:

| | Vienas iš bandomų priekinių žibintų bandomas 4 priedo 2.1 punkte aprašyta tvarka, prieš tai tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką. |
| --- | --- |

Vienas iš bandomų priekinių žibintų bandomas 4 priedo 2.1 punkte aprašyta tvarka, prieš tai tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką.

| | Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jeigu Δr (kaip apibrėžta šios taisyklės 2.1 ir 2.2 punktuose) neviršija 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jeigu Δr (kaip apibrėžta šios taisyklės 2.1 ir 2.2 punktuose) neviršija 1,5 mrad.

| | Jeigu ši vertė didesnė kaip 1,5 mrad, bet ne didesnė kaip 2,0 mrad, bandymas atliekamas su antruoju priekiniu žibintu; atlikus šį bandymą, užregistruotų abiejų priekinių žibintų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jeigu ši vertė didesnė kaip 1,5 mrad, bet ne didesnė kaip 2,0 mrad, bandymas atliekamas su antruoju priekiniu žibintu; atlikus šį bandymą, užregistruotų abiejų priekinių žibintų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad.

1.4.   Turi būti užtikrintos reikiamos spalvų koordinatės.

1.5.   Tačiau, jeigu negalima pakartotinai atlikti vertikalaus sureguliavimo ir nustatyti reikiamos padėties su leidžiamais nuokrypiais, aprašytais šios taisyklės 6.2.2.3 punkte, 10 priedo 2 ir 3 punktuose aprašyta tvarka atliekamas bandymas su vienu bandiniu.

2.   PIRMOJI BANDINIŲ ATRANKA

Pirmą kartą atrenkant bandinius, atsitiktine tvarka pasirenkami keturi priekiniai žibintai. Pirmasis bandinys iš dviejų pažymimas raide A, antrasis – raide B.

2.1.   Neginčijama atitiktis

| 2.1.1. | Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai į blogąją pusę yra tokie:






  2.1.1.1. | Bandinys A







  A1: | vieno priekinio žibinto | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |
| A2: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 0 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 20 proc. |
| Pereinama prie bandinio B. | |

2.1.1.

Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai į blogąją pusę yra tokie:

2.1.1.1.

Bandinys A

A1:

vieno priekinio žibinto

0 proc.

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

A2:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

0 proc.

bet ne daugiau kaip

20 proc.

Pereinama prie bandinio B.

| 2.1.1.2. | Bandinys B







  B1: | abiejų priekinių žibintų | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Bandinys B

B1:

abiejų priekinių žibintų

0 proc.

| 2.1.2. | arba jeigu laikomasi 1.2.2 punkte bandiniui A nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

2.1.2.

arba jeigu laikomasi 1.2.2 punkte bandiniui A nustatytų sąlygų.

2.2.   Ginčijama atitiktis

| 2.2.1. | Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis ginčijama ir iš gamintojo reikalaujama užtikrinti gaminiams nustatytų reikalavimų laikymąsi (atitiktį), jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:






  2.2.1.1. | Bandinys A







  A3: | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 30 proc. |

2.2.1.

Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis ginčijama ir iš gamintojo reikalaujama užtikrinti gaminiams nustatytų reikalavimų laikymąsi (atitiktį), jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:

2.2.1.1.

Bandinys A

A3:

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 proc.

bet ne daugiau kaip

30 proc.

| 2.2.1.2. | Bandinys B







  B2: | A2 atveju: | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 0 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 20 proc. |
| vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |
| B3: | A2 atveju: | |
| vieno priekinio žibinto | 0 proc. |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 30 proc. |

2.2.1.2.

Bandinys B

B2:

A2 atveju:

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

0 proc.

bet ne daugiau kaip

20 proc.

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

B3:

A2 atveju:

vieno priekinio žibinto

0 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 proc.

bet ne daugiau kaip

30 proc.

| 2.2.2. | arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniui A nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

2.2.2.

arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniui A nustatytų sąlygų.

2.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis ginčijama ir taikoma 10 dalis, jeigu atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra:

| 2.3.1. | Bandinys A







  A4: | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 30 proc. |
| A5: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 20 proc. |

2.3.1.

Bandinys A

A4:

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

30 proc.

A5:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

20 proc.

| 2.3.2. | Bandinys B







  B4: | A2 atveju: | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 0 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 20 proc. |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 proc. |
| B5: | A2 atveju: | |
| abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 20 proc. |
| B6: | A2 atveju: | |
| vieno priekinio žibinto | 0 proc. |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 30 proc. |

2.3.2.

Bandinys B

B4:

A2 atveju:

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

0 proc.

bet ne daugiau kaip

20 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 proc.

B5:

A2 atveju:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

20 proc.

B6:

A2 atveju:

vieno priekinio žibinto

0 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

30 proc.

| 2.3.3. | arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniams A ir B nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

2.3.3.

arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniams A ir B nustatytų sąlygų.

3.   PAKARTOTINĖ BANDINIŲ ATRANKA

A3, B2 ir B3 atvejais per du mėnesius nuo pranešimo būtina atlikti pakartotinę bandinių atranką; šiuo tikslu imamas trečiasis bandinys C, sudarytas iš dviejų priekinių žibintų, ir ketvirtasis bandinys D, sudarytas iš dviejų priekinių žibintų, atrinktų iš gaminių, pagamintų užtikrinus atitiktį.

3.1.   Neginčijama atitiktis

| 3.1.1. | Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:






  3.1.1.1. | Bandinys C







  C1: | vieno priekinio žibinto | 0 proc. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |
| C2: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 0 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 20 proc. |
| Pereinama prie bandinio D. | |

3.1.1.

Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis neginčijama, jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:

3.1.1.1.

Bandinys C

C1:

vieno priekinio žibinto

0 proc.

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

C2:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

0 proc.

bet ne daugiau kaip

20 proc.

Pereinama prie bandinio D.

| 3.1.1.2. | Bandinys D







  D1: | C2 atveju: | |
| --- | --- | --- | --- |
| abiejų priekinių žibintų | 0 proc. |

3.1.1.2.

Bandinys D

D1:

C2 atveju:

abiejų priekinių žibintų

0 proc.

| 3.1.2. | arba jeigu laikomasi 1.2.2 punkte bandiniui C nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

3.1.2.

arba jeigu laikomasi 1.2.2 punkte bandiniui C nustatytų sąlygų.

3.2.   Ginčijama atitiktis

| 3.2.1. | Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis ginčijama ir iš gamintojo reikalaujama užtikrinti gaminiams nustatytų reikalavimų laikymąsi (atitiktį), jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:






  3.2.1.1. | Bandinys D







  D2: | C2 atveju: | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 0 proc. |
| bet ne daugiau kaip | 20 proc. |
| vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |

3.2.1.

Atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, masinės gamybos priekinių žibintų atitiktis ginčijama ir iš gamintojo reikalaujama užtikrinti gaminiams nustatytų reikalavimų laikymąsi (atitiktį), jeigu priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra tokie:

3.2.1.1.

Bandinys D

D2:

C2 atveju:

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

0 proc.

bet ne daugiau kaip

20 proc.

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

| 3.2.1.2. | arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniui C nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniui C nustatytų sąlygų.

3.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis ginčijama ir taikoma 11 dalis, jeigu atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą, priekinių žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypiai yra:

| 3.3.1. | Bandinys C







  C3: | vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip | 20 proc. |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 proc. |
| C4: | abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip | 20 proc. |

3.3.1.

Bandinys C

C3:

vieno priekinio žibinto – ne daugiau kaip

20 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 proc.

C4:

abiejų priekinių žibintų – daugiau kaip

20 proc.

| 3.3.2. | Bandinys D







  D3: | C2 atveju: | |
| --- | --- | --- | --- |
| vieno priekinio žibinto – 0 arba daugiau kaip | 0 proc. |
| vieno priekinio žibinto – daugiau kaip | 20 proc. |

3.3.2.

Bandinys D

D3:

C2 atveju:

vieno priekinio žibinto – 0 arba daugiau kaip

0 proc.

vieno priekinio žibinto – daugiau kaip

20 proc.

| 3.3.3. | arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniams C ir D nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

3.3.3.

arba jeigu nesilaikoma 1.2.2 punkte bandiniams C ir D nustatytų sąlygų.

4.   RIBINĖS LINIJOS VERTIKALIOS PADĖTIES POKYTIS

Tikrinant ribinės linijos vertikaliųjų padėčių pokytį dėl šilumos poveikio, taikoma toliau nurodyta procedūra.

| | Vienas iš bandinį A sudarančių priekinių žibintų, atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą ir tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką, bandomas 4 priedo 2.1 punkte aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

Vienas iš bandinį A sudarančių priekinių žibintų, atlikus šio priedo 1 paveiksle pavaizduotą bandinių atrankos procedūrą ir tris kartus iš eilės atlikus 4 priedo 2.2.2 punkte aprašytą veiksmų seką, bandomas 4 priedo 2.1 punkte aprašyta tvarka.

| | Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jeigu Δr neviršija 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Priekinis žibintas laikomas priimtinu, jeigu Δr neviršija 1,5 mrad.

| | Jeigu ši vertė didesnė kaip 1,5 mrad, bet ne didesnė kaip 2,0 mrad, atliekamas bandymas su antruoju bandinį A sudarančiu priekiniu žibintu; atlikus šį bandymą, abiejų priekinių žibintų užregistruotų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jeigu ši vertė didesnė kaip 1,5 mrad, bet ne didesnė kaip 2,0 mrad, atliekamas bandymas su antruoju bandinį A sudarančiu priekiniu žibintu; atlikus šį bandymą, abiejų priekinių žibintų užregistruotų absoliučių verčių vidurkis neturi viršyti 1,5 mrad.

| | Tačiau jeigu šios 1,5 mrad vertės atliekant bandymą su bandiniu A negaunama, ta pati procedūra atliekama su dviem bandinį B sudarančiais priekiniais žibintais; kiekvieno iš jų Δr vertė neturi viršyti 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Tačiau jeigu šios 1,5 mrad vertės atliekant bandymą su bandiniu A negaunama, ta pati procedūra atliekama su dviem bandinį B sudarančiais priekiniais žibintais; kiekvieno iš jų Δr vertė neturi viršyti 1,5 mrad.

1.   pav

Image

---

(1)  Raidės skliausteliuose nurodo priekinius žibintus, skirtus eismui kairiąja puse.

---

10 PRIEDAS

Instrumentinė priekinių žibintų artimosios šviesos ribinės linijos patikra

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

Tais atvejais, kai taikomas šios taisyklės 6.2.2.4 punktas, ribinės linijos kokybė tikrinama pagal toliau 2 punkte nustatytus reikalavimus, o instrumentinis vertikalus ir horizontalus spindulių pluošto sureguliavimas atliekamas pagal 3 punkto reikalavimus.

Prieš atliekant ribinės linijos kokybės matavimą ir instrumentinio reguliavimo procedūrą, būtina pagal šios taisyklės 6.2.2.1 ir 6.2.2.2 punktus atklikti preliminarų vizualų sureguliavimą.

2.   RIBINĖS LINIJOS KOKYBĖS MATAVIMAS

Mažiausiam ryškumui nustatyti atliekami matavimai, per kuriuos vertikaliai 0,05° kampo žingsniu skenuojama horizontali ribinės linijos dalis, pasirenkant vieną iš šių matavimo atstumų:

| a) | 10 m atstumu, naudojant ieškiklį, kurio skersmuo apie 10 mm, arba |
| --- | --- |

a)

10 m atstumu, naudojant ieškiklį, kurio skersmuo apie 10 mm, arba

| b) | 25 m atstumu, naudojant ieškiklį, kurio skersmuo apie 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m atstumu, naudojant ieškiklį, kurio skersmuo apie 30 mm.

Atliekant bandymą taikytas matavimo atstumas įrašomas pranešimo blanko 9 punkte (žr. šios taisyklės 1 priedą).

Didžiausiam ryškumui nustatyti atliekami matavimai, per kuriuos vertikaliai 0,05° kampo žingsniu, naudojant ieškiklį, kurio skersmuo apie 30 mm, tik 25 m atstumu skenuojama horizontali ribinės linijos dalis.

Ribinės linijos kokybė laikoma priimtina, jeigu bent vienas matavimų rezultatų rinkinys atitinka 2.1–2.3 punktų reikalavimus.

2.1.   Turi būti matoma ne daugiau kaip viena ribinė linija ( (1)).

2.2.   Ribinės linijos ryškumas

Ryškumo koeficientas G nustatomas vertikaliai 2,5° atstumu nuo V-V linijos skenuojant horizontalią ribinės linijos dalį, kai:

G = (log Eβ - log E(β + 0,1°)), čia β = vertikali padėtis laipsniais.

G vertė turi būti ne mažesnė kaip 0,13 (mažiausias ryškumas) ir ne didesnė kaip 0,40 (didžiausias ryškumas).

2.3.   Tiesiškumas

Horizontalios ribinės linijos dalis, pagal kurią sureguliuojama vertikali padėtis, turi būti horizontali linija, einanti 1,5–3,5° atstumu nuo V-V linijos (žr. 1 paveikslą).

| a) | Nuolaidžios ribinės linijos perlinkio taškai, esantys vertikaliose linijose ties 1,5°, 2,5° ir 3,5° taškais, nustatomi pagal lygtį:
  (d2 (log E) / dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

Nuolaidžios ribinės linijos perlinkio taškai, esantys vertikaliose linijose ties 1,5°, 2,5° ir 3,5° taškais, nustatomi pagal lygtį:

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| b) | Didžiausias vertikalus atstumas tarp nustatytų perlinkio taškų turi būti ne didesnis kaip 0,2°. |
| --- | --- |

b)

Didžiausias vertikalus atstumas tarp nustatytų perlinkio taškų turi būti ne didesnis kaip 0,2°.

3.   VERTIKALUS IR HORIZONTALUS SUREGULIAVIMAS

Jeigu ribinė linija atitinka šio priedo 2 punkte nustatytus kokybės reikalavimus, spindulių pluošto sureguliavimas gali būti atliekamas instrumentiniu būdu.

1   pav.

Ribinės linijos kokybės matavimas

Image

3.1.   Vertikalus sureguliavimas

Judant į viršų nuo B linijos apačios (žr. 2 paveikslą), 2,5° atstumu nuo V-V linijos vertikaliai skenuojama horizontali ribinės linijos dalis. Nustatomas perlinkio taškas (kuriame d2 (log E) / dv2 = 0), ir jis sureguliuojamas taip, kad būtų ant B linijos, esančios per 1 proc. nuo H-H linijos.

3.2.   Horizontalus sureguliavimas

Pareiškėjas turi pasirinkti vieną iš šių horizontalaus sureguliavimo metodų:

| a) | „0,2 D linijos“ metodas (žr. toliau pateiktą 2 paveikslą).
  Iš karto po to, kai žibintas buvo sureguliuotas vertikaliai, pradedant nuo 5° taško kairėje pusėje ir judant iki 5° taško dešinėje pusėje skenuojama viena horizontali 0,2°D linija. Didžiausias nuolydis G, nustatytas pagal formulę G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), kurioje β – horizontali padėtis laipsniais, turi būti ne mažesnis kaip 0,08.
  0,2 D linijos perlinkio taškas sureguliuojamas taip, kad būtų ant A linijos.

  2   pav.


  Instrumentinis vertikalus ir horizontalus sureguliavimas horizontalios linijos skenavimo metodu |
| --- | --- |

a)

„0,2 D linijos“ metodas (žr. toliau pateiktą 2 paveikslą).

Iš karto po to, kai žibintas buvo sureguliuotas vertikaliai, pradedant nuo 5° taško kairėje pusėje ir judant iki 5° taško dešinėje pusėje skenuojama viena horizontali 0,2°D linija. Didžiausias nuolydis G, nustatytas pagal formulę G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), kurioje β – horizontali padėtis laipsniais, turi būti ne mažesnis kaip 0,08.

0,2 D linijos perlinkio taškas sureguliuojamas taip, kad būtų ant A linijos.

2   pav.

Instrumentinis vertikalus ir horizontalus sureguliavimas horizontalios linijos skenavimo metodu

Image

| b) | „Trijų linijų“ metodas (žr. toliau pateiktą 3 paveikslą).
  Iš karto po to, kai žibintas buvo sureguliuotas vertikaliai, judant nuo 2° D taško kairėje pusėje iki 2° U taško dešinėje pusėje 1° R, 2° R ir 3° R taškuose skenuojamos trys vertikalios linijos. Atitinkami didžiausi nuolydžiai G nustatomi pagal formulę:
  G = (log Eβ – log E(β + 0,1°));
  čia β – vertikali padėtis laipsniais – turi būti ne mažiau kaip 0,08. Nustatytieji minėtų trijų linijų perlinkio taškai turi būti vienoje tiesėje. Vertikaliai reguliuojant žibintą šios linijos ir B linijos susikirtimo taškas nustatomas ant V linijos.

  3   pav.


  Instrumentinis vertikalus ir horizontalus sureguliavimas trijų linijų taškinio matavimo metodu |
| --- | --- |

b)

„Trijų linijų“ metodas (žr. toliau pateiktą 3 paveikslą).

Iš karto po to, kai žibintas buvo sureguliuotas vertikaliai, judant nuo 2° D taško kairėje pusėje iki 2° U taško dešinėje pusėje 1° R, 2° R ir 3° R taškuose skenuojamos trys vertikalios linijos. Atitinkami didžiausi nuolydžiai G nustatomi pagal formulę:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°));

čia β – vertikali padėtis laipsniais – turi būti ne mažiau kaip 0,08. Nustatytieji minėtų trijų linijų perlinkio taškai turi būti vienoje tiesėje. Vertikaliai reguliuojant žibintą šios linijos ir B linijos susikirtimo taškas nustatomas ant V linijos.

3   pav.

Instrumentinis vertikalus ir horizontalus sureguliavimas trijų linijų taškinio matavimo metodu

Image

---

(1)  ( Šis punktas turėtų būti papildytas, kai bus nustatytas specialus bandymo metodas.

---

11 PRIEDAS

Šviesos diodų moduliams ir priekiniams žibintams su šviesos diodų moduliais taikomi reikalavimai

1.   BENDROS SPECIFIKACIJOS

1.1.   Kiekvienas pateiktas šviesos diodų modulio pavyzdys, bandomas kartu su pateiktu (-ais) elektroniniu (-ais) šviesos šaltinių reguliavimo įrenginiu (-iais), jeigu naudojama, turi atitikti atitinkamus šios taisyklės reikalavimus.

1.2.   Šviesos diodų modulis (-iai) turi būti sukonstruotas (-i) taip, kad naudojamas (-i) įprastomis sąlygomis išliktų geros darbinės būklės. Be to, jie turi būti sukonstruoti arba pagaminti be trūkumų.

1.3.   Šviesos diodų modulis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) nuo sugadinimo.

1.4.   Išimamo (-ų) šviesos diodų modulio (-ų) konstrukcija turi būti tokia, kad:

| 1.4.1. | šviesos diodų modulį išėmus arba jį pakeitus kitu pareiškėjo pateiktu moduliu, paženklintu tokiu pačiu šviesos šaltinio modulio identifikacijos kodu, būtų užtikrinta priekinio žibinto fotometrinių specifikacijų atitiktis; |
| --- | --- |

1.4.1.

šviesos diodų modulį išėmus arba jį pakeitus kitu pareiškėjo pateiktu moduliu, paženklintu tokiu pačiu šviesos šaltinio modulio identifikacijos kodu, būtų užtikrinta priekinio žibinto fotometrinių specifikacijų atitiktis;

| 1.4.2. | nebūtų galima sukeisti vietomis tame pačiame žibinto korpuse sumontuotų šviesos diodų modulių su skirtingais šviesos šaltinio modulio identifikacijos kodais. |
| --- | --- |

1.4.2.

nebūtų galima sukeisti vietomis tame pačiame žibinto korpuse sumontuotų šviesos diodų modulių su skirtingais šviesos šaltinio modulio identifikacijos kodais.

1.5.   Elektroninis (-iai) šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys (-iai) gali būti sudedamoji šviesos diodų modulio (-ių) dalis.

2.   GAMYBA

2.1.   Šviesos diodų modulyje sumontuotas (-i) šviesos diodas (-ai) turi būti su tinkamais tvirtinimo įtaisais.

2.2.   Tvirtinimo įtaisai turi būti tvirti ir stipriai pritvirtinti prie šviesos diodo (-ų) ir šviesos diodų modulio.

3.   BANDYMO SĄLYGOS

3.1.   Taikymas

3.1.1.   Visi bandiniai bandomi taip, kaip nurodyta 4 punkte.

3.1.2.   Šviesos diodų modulyje montuojami šviesos šaltiniai turi būti šviesos diodai, kaip apibrėžta Taisyklės Nr. 48 2.7.1 punkte, pirmiausia dėl regimosios spinduliuotės elementų. Kitokių rūšių šviesos šaltinių naudoti negalima.

3.2.   Naudojimo sąlygos

3.2.1.   Šviesos diodų modulio naudojimo sąlygos

Visi bandiniai bandomi šios taisyklės 6.2.4.4 punkte nustatytomis sąlygomis. Jeigu šiame priede nenurodyta kitaip, šviesos diodų moduliai bandomi sumontuoti priekiniame žibinte taip, kaip pateikė gamintojas.

3.2.2.   Aplinkos temperatūra

Matuojant elektrines ir fotometrines savybes, priekinis žibintas bandomas sausame ir ramiame ore, esant 23 ± 5 °C laipsnių temperatūrai.

3.3.   Sendinimas

Pareiškėjo prašymu, prieš pradedant šioje taisyklėje nurodytus bandymus, šviesos diodų modulis 15 valandų laikomas įjungtas, o po to atvėsinamas iki aplinkos temperatūros.

4.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI IR BANDYMAI

4.1.   Ultravioletinė spinduliuotė

Šviesos diodų modulio ultravioletinė spinduliuotė turi būti tokia:

Formula

čia:

| | S(l)(vienetas: 1) – spektrinė svorinė funkcija; |
| --- | --- |

S(l)(vienetas: 1) – spektrinė svorinė funkcija;

| | km = 683 lm/W – didžiausia spinduliuotės veiksmingumo vertė. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W – didžiausia spinduliuotės veiksmingumo vertė.

(Kitų simbolių apibrėžtys pateiktos Taisyklės Nr. 112 9 priedo 4.1.1 punkte.)

Ši vertė apskaičiuojama taikant vieno nanometro intervalus. Ultravioletinės spinduliuotės (UV) koeficientai nustatomi pagal toliau pateiktoje UV lentelėje nurodytas vertes:

| l | S(l) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

l

S(l)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

UV lentelė. Vertės nurodytos pagal leidinį „IRPA/INIRC gairės dėl ultravioletinės spinduliuotės poveikio ribų“. Parinktas tipinis bangų ilgis (nanometrais); kitos vertės turėtų būti interpoliuojamos.

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/151 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/151

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 99 — Suvienodintos dujų išlydžio šviesos šaltinių, skirtų naudoti patvirtintuose variklinių transporto priemonių dujų išlydžio lempų mazguose, patvirtinimo nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

taisyklės pradinės versijos 5 papildymo -įsigaliojimo data: 2010 m. rugpjūčio 19 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Administracinės nuostatos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Techniniai reikalavimai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

4.

| 5. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

5.

| 6. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracinių padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

7.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Dujų išlydžio šviesos šaltinių duomenų lapai |
| --- | --- |

1 priedas.

| 2 priedas. | Pranešimas apie dujų išlydžio šviesos šaltinių tipo patvirtinimą (išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą) remiantis Taisykle Nr. 99 |
| --- | --- |

2 priedas.

| 3 priedas. | Patvirtinimo ženklo tipo pavyzdys |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | Elektrinių ir fotometrinių charakteristikų matavimo metodas |
| --- | --- |

4 priedas.

| 5 priedas. | Optinis išdėstymo būdas, skirtas lanko padėčiai bei pavidalui ir elektrodų padėčiai išmatuoti |
| --- | --- |

5 priedas.

| 6 priedas. | Būtiniausi gamintojo taikomų kokybės procedūrų reikalavimai |
| --- | --- |

6 priedas.

| 7 priedas. | Bandinių atranka ir gamintojo bandymų protokolų atitikties lygiai |
| --- | --- |

7 priedas.

| 8 priedas. | Būtiniausi inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimai |
| --- | --- |

8 priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma 1 priede nurodytiems dujų išlydžio šviesos šaltiniams, skirtiems naudoti patvirtintuose variklinių transporto priemonių dujų išlydžio žibintų mazguose.

2.   ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS

2.1.   Apibrėžtys

2.1.1.   Šioje taisyklėje terminas „kategorija“ vartojamas standartizuotų dujų išlydžio šviesos šaltinių įvairioms pagrindinėms konstrukcijoms apibūdinti. Kiekviena kategorija turi specialų žymenį, pvz. D2S.

2.1.2.   Skirtingų „tipų“ (1) dujų išlydžio šviesos šaltiniai yra tos pačios kategorijos dujų išlydžio šviesos šaltiniai, kurie skiriasi šiomis esminėmis savybėmis:

| 2.1.2.1. | prekės pavadinimu arba prekės ženklu; tai reiškia, kad:






  a) | dujų išlydžio šviesos šaltiniai, paženklinti tuo pačiu prekės pavadinimu arba ženklu, tačiau pagaminti skirtingų gamintojų, laikomi skirtingų tipų; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

prekės pavadinimu arba prekės ženklu; tai reiškia, kad:

a)

dujų išlydžio šviesos šaltiniai, paženklinti tuo pačiu prekės pavadinimu arba ženklu, tačiau pagaminti skirtingų gamintojų, laikomi skirtingų tipų;

| b) | to paties gamintojo pagaminti dujų išlydžio šaltiniai, kurie skiriasi tik prekės pavadinimu arba ženklu, gali būti laikomi to paties tipo; |
| --- | --- |

b)

to paties gamintojo pagaminti dujų išlydžio šaltiniai, kurie skiriasi tik prekės pavadinimu arba ženklu, gali būti laikomi to paties tipo;

| 2.1.2.2. | kapsulės ir (arba) gaubto konstrukcija tiek, kiek minėtų savybių skirtumai turi įtakos optiniams rezultatams. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

kapsulės ir (arba) gaubto konstrukcija tiek, kiek minėtų savybių skirtumai turi įtakos optiniams rezultatams.

2.2.   Patvirtinimo paraiška

2.2.1.   Patvirtinimo paraišką teikia prekės pavadinimo arba ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

2.2.2.   Su kiekviena patvirtinimo paraiška turi būti pateikta (taip pat žr. 2.4.2 punktą):

| 2.2.2.1. | pakankamai išsamūs brėžiniai (trimis egzemplioriais), kad būtų galima nustatyti tipą; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

pakankamai išsamūs brėžiniai (trimis egzemplioriais), kad būtų galima nustatyti tipą;

| 2.2.2.2. | techninis aprašas, įskaitant informaciją apie balastinio įtaiso identifikavimą; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

techninis aprašas, įskaitant informaciją apie balastinio įtaiso identifikavimą;

| 2.2.2.3. | trys kiekvienos paraiškoje nurodytos spalvos pavyzdžiai; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

trys kiekvienos paraiškoje nurodytos spalvos pavyzdžiai;

| 2.2.2.4. | vienas balastinio įtaiso pavyzdys. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

vienas balastinio įtaiso pavyzdys.

2.2.3.   Jeigu dujų išlydžio šviesos šaltinio tipas nuo jau patvirtinto tipo skiriasi tik prekės pavadinimu ar ženklu, pakanka pateikti:

| 2.2.3.1. | gamintojo pareiškimą, kad pateiktas tipas yra toks pat (išskyrus prekės pavadinimą arba ženklą), kaip jau patvirtintas tipas, ir yra pagamintas to paties gamintojo; patvirtintasis tipas identifikuojamas pagal patvirtinimo kodą; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

gamintojo pareiškimą, kad pateiktas tipas yra toks pat (išskyrus prekės pavadinimą arba ženklą), kaip jau patvirtintas tipas, ir yra pagamintas to paties gamintojo; patvirtintasis tipas identifikuojamas pagal patvirtinimo kodą;

| 2.2.3.2. | du bandinius su nauju prekės pavadinimu arba ženklu. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

du bandinius su nauju prekės pavadinimu arba ženklu.

2.2.4.   Kompetentinga institucija patikrina, ar prieš suteikiant tipo patvirtinimą taikomos pakankamai veiksmingos gamybos atitikties kontrolės priemonės.

2.3.   Užrašai

2.3.1.   Ant patvirtinti pateiktų dujų išlydžio šviesos šaltinių gaubto arba kapsulės turi būti:

| 2.3.1.1. | pareiškėjo prekės pavadinimas arba ženklas; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

pareiškėjo prekės pavadinimas arba ženklas;

| 2.3.1.2. | atitinkamos kategorijos tarptautinis pavadinimas; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

atitinkamos kategorijos tarptautinis pavadinimas;

| 2.3.1.3. | vardinė galia, kurios nereikia nurodyti atskirai, jeigu toks įrašas įterptas į atitinkamos kategorijos tarptautinį pavadinimą; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

vardinė galia, kurios nereikia nurodyti atskirai, jeigu toks įrašas įterptas į atitinkamos kategorijos tarptautinį pavadinimą;

| 2.3.1.4. | patvirtinimo ženklui skirtas pakankamo dydžio plotas. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

patvirtinimo ženklui skirtas pakankamo dydžio plotas.

2.3.2.   2.3.1.4 punkte paminėtas plotas turi būti nurodytas brėžiniuose, pridedamuose prie patvirtinimo paraiškos.

2.3.3.   Be 2.3.1 ir 2.4.4 punktuose nurodytų užrašų ant gaubto galima naudoti ir kitus įrašus.

2.3.4.   Ant šviesos šaltinio tipui patvirtinti skirto balastinio įtaiso nurodomos tipą ir prekės ženklą identifikuojančios priemonės, vardinė įtampa ir galia, kaip nurodyta atitinkamo žibinto duomenų lape.

2.4.   Patvirtinimas

2.4.1.   Patvirtinimas turi būti suteiktas, jeigu visi pagal 2.2.2.3 arba 2.2.3.2 punktus pateikti ir kartu su balastiniu įtaisu pagal 2.2.2.4 punktą išbandyti dujų išlydžio šviesos šaltinio tipo bandiniai atitinka šios taisyklės reikalavimus.

2.4.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui turi būti paskirtas patvirtinimo kodas. Du pirmieji jo skaitmenys žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, padaryti suteikiant patvirtinimą, seriją.

Po to žymimas identifikavimo kodas, sudarytas ne daugiau kaip iš dviejų simbolių. Turi būti naudojami tik išnašoje (2) išvardyti arabiški skaitmenys ir didžiosios raidės.

Ta pati Susitariančioji Šalis negali to paties kodo paskirti patvirtindama kito tipo dujų išlydžio šviesos šaltinį. Jeigu pareiškėjas pageidauja, tas pats patvirtinimo kodas gali būti paskirtas tiek baltos spalvos, tiek pasirinktos geltonos spalvos šviesą spinduliuojančiam dujų išlydžio šviesos šaltiniui (žr. 2.1.2 punktą).

2.4.3.   Pranešimas apie dujų išlydžio šviesos šaltinio tipo patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudojant šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio blanką ir patvirtinimo tikslais pareiškėjo pateiktą brėžinį, kuris turi būti ne didesnio kaip A4 (210 × 297 mm) formato ir bent 2:1 mastelio.

2.4.4.   Prie kiekvieno dujų išlydžio šviesos šaltinio, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, be 2.3.1 punkte nustatytų įrašų, 2.3.1.4 punkte nurodytoje vietoje pritvirtinamas:

| 2.4.4.1. | nupjautinis apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (3) |
| --- | --- |

2.4.4.1.

nupjautinis apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (3)

| 2.4.4.2. | patvirtinimo kodas, tvirtinamas greta nupjautinio apskritimo. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

patvirtinimo kodas, tvirtinamas greta nupjautinio apskritimo.

2.4.5.   Jeigu pareiškėjas tą patį patvirtinimo kodą gavo keletui prekių pavadinimų arba ženklų, pakaks, kad vienas ar daugiau jų atitiktų 2.3.1.1 punkto reikalavimus.

2.4.6.   2.3.1 ir 2.4.3 punktuose nurodyti ženklai ir įrašai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

2.4.7.   Šios taisyklės 3 priede pateiktas patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdys.

3.   TECHNINIAI REIKALAVIMAI

3.1.   Apibrėžtys

3.1.1.   Dujų išlydžio šviesos šaltinis– šviesos šaltinis, kuriame šviesa gaunama stabilizuotu išlydžio lanku.

3.1.2.   Balastinis įtaisas– specialus elektros energijos tiekimo įtaisas, skirtas dujų išlydžio šviesos šaltiniui.

3.1.3.   Vardinė įtampa– įėjimo įtampa, nurodyta ant balastinio įtaiso.

3.1.4.   Vardinė galia– galia, nurodyta ant dujų išlydžio šviesos šaltinio ir balastinio įtaiso.

3.1.5.   Bandymo įtampa– įtampa balastinio įtaiso įvado gnybtuose, numatyta atsižvelgiant į bandomas dujų išlydžio šviesos šaltinio elektrines ir fotometrines charakteristikas.

3.1.6.   Objektyvioji vertė– elektrinės ar fotometrinės charakteristikos konstrukcinė vertė. Vertė gaunama nepažeidžiant nustatytų leidžiamųjų nuokrypių, kai dujų išlydžio šviesos šaltinis veikiamas balastiniu įtaisu, kuriam tiekiama bandymo įtampos srovė.

3.1.7.   Standartinis (etaloninis) dujų išlydžio šviesos šaltinis– specialus dujų išlydžio šviesos šaltinis, naudojamas priekiniams žibintams bandyti. Jo matmenys ir elektrinės bei fotometrinės charakteristikos yra sumažinti, kaip nurodyta atitinkamame duomenų lape.

3.1.8.   Atskaitos ašis– ašis, apibrėžta atsižvelgiant į gaubtą, pagal kurią nustatomi tam tikri dujų išlydžio šviesos šaltinio matmenys.

3.1.9.   Atskaitos plokštuma– plokštuma, apibrėžta atsižvelgiant į gaubtą, pagal kurią nustatomi tam tikri dujų išlydžio šviesos šaltinio matmenys.

3.2.   Bendrieji techniniai reikalavimai

3.2.1.   Kiekvienas pateiktas bandinys turi atitikti tam tikrus šios taisyklės techninius reikalavimus, kai bandant pagal 2.2.2.4 punkto nuostatas naudojamas balastinis įtaisas.

3.2.2.   Dujų išlydžio šviesos šaltiniai turi būti sukonstruoti taip, kad būtų geros darbinės būklės, kuri neblogėtų naudojant įprastomis sąlygomis. Be to, jie turi būti be konstrukcinių ar gamybinių defektų.

3.3.   Gamyba

3.3.1.   Dujų išlydžio šviesos šaltinio kapsulė turi būti be ženklų ar dėmių, kurios gali pabloginti jo veiksmingumą ir optines charakteristikas.

3.3.2.   Jeigu (išorinė) kapsulė yra spalvota, praėjus 15 valandų nuo balastinio įtaiso poveikio bandymo įtampos sąlygomis pradžios, kapsulės paviršius švelniai nuvalomas medvilniniu skudurėliu, pamirkytu 70 proc. tūrio n-heptano ir 30 proc. tūrio toluolo mišinyje. Maždaug po 5 minučių paviršius apžiūrimas. Jame neturi būti matoma jokių akivaizdžių pokyčių.

3.3.3.   Dujų išlydžio šviesos šaltiniuose turi būti įrengti standartiniai gaubtai, atitinkantys IEC leidinyje 60061 (trečioji laida) pateiktų gaubtų duomenų lapų nuostatas, kaip apibrėžta 1 priedo atskiruose duomenų lapuose.

3.3.4.   Gaubtas turi būti tvirtas ir patikimai pritvirtintas prie kapsulės.

3.3.5.   Siekiant įvertinti, ar dujų išlydžio šviesos šaltiniai atitinka 3.3.3–3.3.4 punktų reikalavimus, atliekama apžiūra, matmenų patikra ir tam tikrais atvejais pritvirtinimo patikrinimas.

3.4.   Bandymai

3.4.1.   Dujų išlydžio šviesos šaltiniai sendinami kaip nurodyta 4 priede.

3.4.2.   Visi bandiniai bandomi naudojant balastinį įtaisą, kaip nurodyta 2.2.2.4 punkte.

3.4.3.   Elektriniai matavimai atliekami bent su 0.2 klasės prietaisais (0,2 proc. visos skalės tikslumo).

3.5.   Elektrodų, lanko ir juostų padėtis ir matmenys

3.5.1.   Geometrinė elektrodų padėtis turi atitikti nurodytąją atitinkamame duomenų lape. Lanko ir elektrodų padėties išmatavimo metodo pavyzdys pateikiamas 5 priede. Gali būti naudojami kiti metodai.

| 3.5.1.1. | Šviesos šaltinio elektrodų padėtis ir matmenys matuojami prieš sendinimo etapą, kai dujų išlydžio šviesos šaltinis nedega, o optiniai metodai taikomi naudojant stiklinį apgaubą. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Šviesos šaltinio elektrodų padėtis ir matmenys matuojami prieš sendinimo etapą, kai dujų išlydžio šviesos šaltinis nedega, o optiniai metodai taikomi naudojant stiklinį apgaubą.

3.5.2.   Lanko pavidalas ir poslinkis turi atitikti reikalavimus, pateiktus atitinkamame duomenų lape.

| 3.5.2.1. | Matavimas atliekamas po sendinimo, kai šviesos šaltiniui balastiniu įtaisu tiekiama bandymo įtampos srovė. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Matavimas atliekamas po sendinimo, kai šviesos šaltiniui balastiniu įtaisu tiekiama bandymo įtampos srovė.

3.5.3.   Juostų padėtis ir matmenys turi atitikti reikalavimus, pateiktus atitinkamame duomenų lape.

| 3.5.3.1. | Matavimas atliekamas po sendinimo, kai šviesos šaltiniui balastiniu įtaisu tiekiama bandymo įtampos srovė. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Matavimas atliekamas po sendinimo, kai šviesos šaltiniui balastiniu įtaisu tiekiama bandymo įtampos srovė.

3.6.   Įjungimas, įkaitinimas ir pakartotinis neatvėsusio šviesos šaltinio įjungimas

3.6.1.   Įjungimas

Atliekant bandymus pagal 4 priede nustatytas sąlygas, dujų išlydžio šviesos šaltinis turi užsidegti įjungus jį tiesiogiai.

3.6.2.   Įkaitinimas

Atliekant bandymus pagal 4 priede nustatytas sąlygas, dujų išlydžio šviesos šaltinis turi išspinduliuoti:

| | praėjus 1 sekundei – ne mažiau kaip 25 proc. objektyviojo šviesos srauto; |
| --- | --- |

praėjus 1 sekundei – ne mažiau kaip 25 proc. objektyviojo šviesos srauto;

| | praėjus 4 sekundėms – ne mažiau kaip 80 proc. objektyviojo šviesos srauto. |
| --- | --- |

praėjus 4 sekundėms – ne mažiau kaip 80 proc. objektyviojo šviesos srauto.

Objektyvusis šviesos srautas nurodomas atitinkamame duomenų lape.

3.6.3.   Pakartotinis neatvėsusio šviesos šaltinio įjungimas

Atliekant bandymus pagal 4 priede nustatytas sąlygas, dujų išlydžio šviesos šaltinis vėl įjungiamas iškart po to, kai praeina duomenų lape nurodytas išjungimo laikas. Praėjus vienai sekundei, šviesos šaltinis turi išspinduliuoti bent 80 proc. objektyviojo šviesos srauto.

3.7.   Elektrinės charakteristikos

Atliekant matavimus pagal 4 priede nustatytas sąlygas, šviesos šaltinio įtampa ir galia turi neviršyti atitinkamame duomenų lape pateiktų ribinių verčių.

3.8.   Šviesos srautas

Atliekant matavimus pagal 4 priede nustatytas sąlygas, šviesos srautas turi neviršyti atitinkamame duomenų lape pateiktų ribinių verčių. Jeigu tam pačiam tipui nustatyta baltos ir pasirinktos geltonos spalvos šviesa, objektyvioji vertė taikoma šviesos šaltiniams, spinduliuojantiems baltos spalvos šviesą, o pasirinktos geltonos spalvos šviesą spinduliuojančio šviesos šaltinio šviesos srautas turi atitikti bent 68 proc. nustatytosios vertės.

3.9.   Spalva

3.9.1.   Turi būti spinduliuojama baltos arba pasirinktos geltonos spalvos šviesa. Be to, CIE pagrindinių spalvių koordinatėmis apibrėžtų kolorimetrinių charakteristikų ribinės vertės neturi viršyti pateiktųjų atitinkamame duomenų lape.

3.9.2.   Šioje taisyklėje vartojamos Taisyklėje Nr. 48 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose pateiktos spinduliuojamos šviesos spalvos apibrėžtys.

3.9.3.   Spalva matuojama 4 priedo 10 dalyje nurodytomis sąlygomis.

3.9.4.   Dujų išlydžio šviesos šaltinio raudonos spalvos šviesos kiekis apskaičiuojamas taip:

Formula

čia:

| Ee (λ) | [W/nm] | – spektrinis spinduliuotės srauto tankis; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | – spektrinis šviesos našumas; |
| λ | [nm] | – bangos ilgis. |

Ee (λ)

[W/nm]

– spektrinis spinduliuotės srauto tankis;

V (λ)

[1]

– spektrinis šviesos našumas;

λ

[nm]

– bangos ilgis.

Ši vertė apskaičiuojama taikant vieno nanometro intervalus.

3.10.   Ultravioletinė spinduliuotė

Dujų išlydžio šviesos šaltinio ultravioletinė spinduliuotė apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| S (λ) | [1] | – spektrinė svorinė funkcija; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | – fotometrinės spinduliuotės ekvivalentas |
| (kitų simbolių apibrėžtys pateikiamos 3.9.5 punkte). |

S (λ)

[1]

– spektrinė svorinė funkcija;

km = 683

[lm/W]

– fotometrinės spinduliuotės ekvivalentas

(kitų simbolių apibrėžtys pateikiamos 3.9.5 punkte).

Ši vertė apskaičiuojama taikant vieno nanometro intervalus.

Ultravioletinės spinduliuotės vertės palyginamos su ultravioletinės spinduliuotės vertėmis, pateiktomis šioje lentelėje:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,000090 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,000090

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Pasirinktieji bangų ilgiai yra reprezentatyvūs; kitos vertės turėtų būti interpoliuojamos.

Vertės pateiktos pagal Tarptautinės radiacinės saugos asociacijos Tarptautinės apsaugos nuo nejonizuojančiosios spinduliuotės komisijos (IPRA/INIRC) gaires dėl ribinės ultravioletinės spinduliuotės apšvitos.

3.11.   Standartiniai dujų išlydžio šviesos šaltiniai

Standartiniai (etaloniniai) dujų išlydžio šviesos šaltiniai turi atitikti reikalavimus, taikomus tipo patvirtinimo šviesos šaltiniams ir specialiems reikalavimams, kaip nustatyta atitinkamame duomenų lape. Jeigu tam tikro tipo šviesos šaltinis spinduliuoja baltos ir pasirinktos geltonos spalvos šviesą, standartinis šviesos šaltinis turi spinduliuoti baltos spalvos šviesą.

4.   GAMYBOS ATITIKTIS

4.1.   Pagal šią taisyklę patvirtinti dujų išlydžio šviesos šaltiniai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų patvirtintąjį tipą ir įrašus bei techninius reikalavimus, pateiktus šios taisyklės 3 dalyje ir 1 bei 3 prieduose.

4.2.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 4.1 punkte nustatytų reikalavimų, turi būti atliekama tinkama gamybos kontrolė.

4.3.   Visų pirma patvirtinimo turėtojas turi:

| 4.3.1. | užtikrinti, kad būtų taikomos veiksmingos gaminių kokybės tikrinimo procedūros; |
| --- | --- |

4.3.1.

užtikrinti, kad būtų taikomos veiksmingos gaminių kokybės tikrinimo procedūros;

| 4.3.2. | turėti galimybę naudotis kiekvieno patvirtinto tipo atitikčiai patikrinti būtina kontrolės įranga; |
| --- | --- |

4.3.2.

turėti galimybę naudotis kiekvieno patvirtinto tipo atitikčiai patikrinti būtina kontrolės įranga;

| 4.3.3. | užtikrinti, kad bandymų rezultatai būtų registruojami, o susiję dokumentai būtų saugomi administracijos tarnybos nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

4.3.3.

užtikrinti, kad bandymų rezultatai būtų registruojami, o susiję dokumentai būtų saugomi administracijos tarnybos nustatytą laikotarpį;

| 4.3.4. | analizuoti kiekvieno pobūdžio bandymo rezultatus, taikydamas 7 priede nustatytus kriterijus, kad būtų patikrintas ir užtikrintas produkto charakteristikų pastovumas, ir atsižvelgdamas į pramoninės gamybos leidžiamuosius nuokrypius; |
| --- | --- |

4.3.4.

analizuoti kiekvieno pobūdžio bandymo rezultatus, taikydamas 7 priede nustatytus kriterijus, kad būtų patikrintas ir užtikrintas produkto charakteristikų pastovumas, ir atsižvelgdamas į pramoninės gamybos leidžiamuosius nuokrypius;

| 4.3.5. | užtikrinti, kad kiekvieno tipo dujų išlydžio šviesos šaltinis būtų bandomas atliekant bent šios taisyklės 6 priede nustatytus bandymus; |
| --- | --- |

4.3.5.

užtikrinti, kad kiekvieno tipo dujų išlydžio šviesos šaltinis būtų bandomas atliekant bent šios taisyklės 6 priede nustatytus bandymus;

| 4.3.6. | užtikrinti, kad, aptikus atitinkamo pobūdžio bandymo reikalavimų neatitinkančių bandinių, būtų atlikta kita bandinių atranka ir kitas bandymas. Turi būti imtasi visų atitinkamos gamybos atitikčiai iš naujo užtikrinti būtinų priemonių. |
| --- | --- |

4.3.6.

užtikrinti, kad, aptikus atitinkamo pobūdžio bandymo reikalavimų neatitinkančių bandinių, būtų atlikta kita bandinių atranka ir kitas bandymas. Turi būti imtasi visų atitinkamos gamybos atitikčiai iš naujo užtikrinti būtinų priemonių.

4.4.   Tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienam gamybos vienetui taikomus atitikties kontrolės metodus.

4.4.1.   Į kiekvieną patikrą atvykusiam inspektoriui pateikiami bandymų žurnalai ir gamybos patikrų įrašai.

4.4.2.   Inspektorius gali atsitiktine tvarka atrinkti bandinius, kurie bus bandomi gamintojo laboratorijoje. Mažiausias bandinių skaičius gali būti nustatytas remiantis paties gamintojo patikrinimo rezultatais.

4.4.3.   Kai kokybės lygis yra nepakankamas arba kai atrodo, kad būtina patikrinti pagal 4.4.2 punktą atliktų bandymų pagrįstumą, inspektorius turi atrinkti bandinius ir išsiųsti juos tipo tvirtinimo bandymus atlikusiai technikos tarnybai.

4.4.4.   Kompetentinga institucija gali atlikti bet kuriuos šioje taisyklėje nustatytus bandymus. Šie bandymai atliekami naudojant atsitiktine tvarka atrinktus bandinius, nepažeidžiant gamintojo prisiimtų prekių pristatymo įsipareigojimų ir laikantis šios taisyklės 8 priede nustatytų kriterijų.

4.4.5.   Kompetentinga institucija turi siekti, kad tikrinimai būtų atliekami kartą per dvejus metus. Tačiau dėl to kompetentinga institucija sprendžia savo nuožiūra, atsižvelgdama į veiksmingai gamybos atitikties kontrolei skirtas užtikrinti priemones. Jeigu nustatomi nepatenkinami rezultatai, kompetentinga institucija turi užtikrinti, kad būtų imtasi visų gamybos atitikčiai kuo greičiau atkurti būtinų veiksmų.

5.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

5.1.   Pagal šią taisyklę suteiktas dujų išlydžio šviesos šaltinio tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma nustatytų gamybos atitikties reikalavimų.

5.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji turi nedelsdama pranešti apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

6.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo dujų išlydžio šviesos šaltinio gamybą, apie tai jis turi pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias Susitariančiąsias Šalis, naudodama šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

7.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami pranešimai apie kitose šalyse suteiktus tipo patvirtinimo ar tipo išplėtimo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą ar jo panaikinimo liudijimus ir visiškai nutrauktą gamybą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Pasirinktos geltonos spalvos kapsulė arba papildoma pasirinktos geltonos spalvos išorinė kapsulė, skirta vien tik spalvai, bet ne kitoms dujų išlydžio šviesos šaltinio, spinduliuojančio baltą šviesą, charakteristikoms pakeisti, nereiškia, kad pasikeitė dujų išlydžio šviesos šaltinio tipas.

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 –Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikia valstybės narės, naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami), 56 – Juodkalnija, 57 (nenaudojamas) ir 58 – Tunisas. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius Susitariančiosioms Šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

---

1 PRIEDAS

DUJŲ IŠLYDŽIO ŠVIESOS ŠALTINIŲ DUOMENŲ LAPAI

Dujų išlydžio šviesos šaltinių kategorijų sąrašas ir jų duomenų lapų numeriai:

| Šviesos šaltinio kategorija | Lapų numeriai |
| --- | --- |
| D1R | DxR/nuo 1 iki 7 |
| D1S | DxS/nuo 1 iki 6 |
| D2R | DxR/nuo 1 iki 7 |
| D2S | DxS/nuo 1 iki 6 |
| D3R | DxR/nuo 1 iki 7 |
| D3S | DxS/nuo 1 iki 6 |
| D4R | DxR/nuo 1 iki 7 |
| D4S | DxS/nuo 1 iki 6 |

Šviesos šaltinio kategorija

Lapų numeriai

D1R

DxR/nuo 1 iki 7

D1S

DxS/nuo 1 iki 6

D2R

DxR/nuo 1 iki 7

D2S

DxS/nuo 1 iki 6

D3R

DxR/nuo 1 iki 7

D3S

DxS/nuo 1 iki 6

D4R

DxR/nuo 1 iki 7

D4S

DxS/nuo 1 iki 6

Dujų išlydžio šviesos šaltinių duomenų lapų sąrašas ir jų seka šiame priede:

| Lapų numeriai |
| --- |
| DxR/nuo 1 iki 7 |
| DxS/nuo 1 iki 6 |

Lapų numeriai

DxR/nuo 1 iki 7

DxS/nuo 1 iki 6

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/1

Brėžiniai skirti tik parodyti pagrindinius dujų išlydžio šviesos šaltinio matmenis (mm)

1 brėžinys

D1R kategorija — Tipas su kabeliais — Gaubtas PK32d-3

Image

2 brėžinys

D2R kategorija — Tipas su jungtimi — Gaubtas P32d-3

Image

| (1) | Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos. |
| --- | --- |

(1)

Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos.

| (2) | Žr. duomenų lapą DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Žr. duomenų lapą DxR/3.

| (3) | Žvelgiant į atskaitos ašį, išmatuotą 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas B kryptimi turi būti mažesnis kaip ± 0,5 mm, o A kryptimi – mažesnis kaip + 1 mm / – 0,5 mm. |
| --- | --- |

(3)

Žvelgiant į atskaitos ašį, išmatuotą 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas B kryptimi turi būti mažesnis kaip ± 0,5 mm, o A kryptimi – mažesnis kaip + 1 mm / – 0,5 mm.

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/2

Brėžiniai skirti tik parodyti pagrindinius dujų išlydžio šviesos šaltinio matmenis (mm)

3 brėžinys

D3R kategorija — Tipas su įjungikliu — Gaubtas PK32d-6

Image

4 brėžinys

D4R kategorija — Tipas su jungtimi — Gaubtas P32d-6

Image

| (1) | Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos. |
| --- | --- |

(1)

Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos.

| (2) | Žr. duomenų lapą DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Žr. duomenų lapą DxR/3.

| (3) | Žvelgiant į atskaitos ašį, išmatuotą 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas B kryptimi turi būti mažesnis kaip ± 0,5 mm, o A kryptimi – mažesnis kaip + 1 mm / – 0,5 mm. |
| --- | --- |

(3)

Žvelgiant į atskaitos ašį, išmatuotą 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas B kryptimi turi būti mažesnis kaip ± 0,5 mm, o A kryptimi – mažesnis kaip + 1 mm / – 0,5 mm.

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/3

5 brėž.

Atskaitos ašies apibrėžtis
   (1)

Gaubtas spaudžiamas šia kryptimi:

Image

6 brėž.

Didžiausias lempos kontūras
   (2)

Image

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/4

| Matmenys | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| Elektrodų padėtis | Duomenų lapas DxR/5 |
| Lanko padėtis ir pavidalas | Duomenų lapas DxR/6 |
| Juodųjų juostų padėtis | Duomenų lapas DxR/7 |
| α1 (3) | 45° ± 5° |
| α2 (4) | 45° min. |
| D1R: gaubtas PK32d-3
  D2R: gaubtas P32d-3
  D3R: gaubtas PK32d-6
  D4R: gaubtas P32d-6 | pagal IEC leidinį 60061 (duomenų lapas 7004-111-3) |
| ELEKTRINĖS IR FOTOMETRINĖS CHARAKTERISTIKOS |
| | D1R/D2R | D3R/D4R | D1R/D2R | D3R/D4R |
| Vardinė balastinio įtaiso įtampa | V | 12 (4) | 12 |
| Vardinė galia | W | 35 | 35 |
| Bandymo įtampa | V | 13,5 | 13,5 |
| Žibinto įtampa | Objektyvioji | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Tolerancija | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Žibinto galia | Objektyvioji | W | 35 | 35 |
| Tolerancija | ± 3 | ± 0,5 |
| Šviesos srautas | Objektyvusis | lm | 2 800 | 2 800 |
| Tolerancija | ± 450 | ± 150 |
| Pagrindinių spalvių koordinatės baltos spalvos šviesos atveju | Objektyviosios | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Tolerancijos sritis (5) | Ribos | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Sankirtos taškai | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Įjungto neatvėsusio šviesos šaltinio pakartotinio išjungimo laikas | s | 10 | 10 |

Matmenys

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

Elektrodų padėtis

Duomenų lapas DxR/5

Lanko padėtis ir pavidalas

Duomenų lapas DxR/6

Juodųjų juostų padėtis

Duomenų lapas DxR/7

α1 (3)

45° ± 5°

α2 (4)

45° min.

D1R: gaubtas PK32d-3

D2R: gaubtas P32d-3

D3R: gaubtas PK32d-6

D4R: gaubtas P32d-6

pagal IEC leidinį 60061 (duomenų lapas 7004-111-3)

ELEKTRINĖS IR FOTOMETRINĖS CHARAKTERISTIKOS

D1R/D2R

D3R/D4R

D1R/D2R

D3R/D4R

Vardinė balastinio įtaiso įtampa

V

12 (4)

12

Vardinė galia

W

35

35

Bandymo įtampa

V

13,5

13,5

Žibinto įtampa

Objektyvioji

V

85

42

85

42

Tolerancija

± 17

± 9

± 8

± 4

Žibinto galia

Objektyvioji

W

35

35

Tolerancija

± 3

± 0,5

Šviesos srautas

Objektyvusis

lm

2 800

2 800

Tolerancija

± 450

± 150

Pagrindinių spalvių koordinatės baltos spalvos šviesos atveju

Objektyviosios

x = 0,375

y = 0,375

Tolerancijos sritis (5)

Ribos

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Sankirtos taškai

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Įjungto neatvėsusio šviesos šaltinio pakartotinio išjungimo laikas

s

10

10

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/5

Elektrodų padėtis

Šiuo bandymu siekiama nustatyti, ar atskaitos ašies ir atskaitos plokštumos atžvilgiu elektrodai išdėstyti tinkamai.

Image

Matavimo kryptis: iš šviesos šaltinio pusės ir žvelgiant iš viršaus

| Matmuo (mm) | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,5 | d + 0,2 |
| a2 | d + 0,7 | d + 0,35 |
| b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektrodo skersmuo
  d < 0,3 D1R ir D2R atveju
  d < 0,4 D3R ir D4R atveju |

Matmuo (mm)

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

a1

d + 0,5

d + 0,2

a2

d + 0,7

d + 0,35

b1

0,4

0,15

b2

0,8

0,3

c

4,2

4,2

d = elektrodo skersmuo

d < 0,3 D1R ir D2R atveju

d < 0,4 D3R ir D4R atveju

Arčiausiai atskaitos plokštumos esančio elektrodo viršūnė tvirtinama a1 ir b1 srityse. Toliausiai nuo atskaitos plokštumos esančio elektrodo viršūnė tvirtinama a2 ir b2 srityse.

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/6

Lanko padėtis ir pavidalas

Šiuo bandymu siekiama nustatyti lanko pavidalą bei smailį ir jo padėtį, atsižvelgiant į atskaitos ašį ir plokštumą, išmatuojant jo lankstumą ir difuziją centrinėje skerspjūvio dalyje (D) ir klaidžiosios šviesos stiprį A zonoje ir B bei C linijų srityse.

Image

Matuojant santykinę skaisčio sklaidą centrinėje skerspjūvio dalyje (D), kaip nurodyta brėžinyje, didžiausioji vertė (Lmax) gaunama r atstumu nuo atskaitos ašies. 20 proc. Lmax taškai gaunami s atstumu, kaip nurodoma brėžinyje.

| Matmenys (mm) | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| D1R/D2R | D3R/D4R |
| r | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,25 | 1,10 + 0,25/– 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Matmenys (mm)

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

D1R/D2R

D3R/D4R

r

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,25

1,10 + 0,25/– 0,40

1,10 ± 0,25

Image

Matuojant skaistį matavimo kryptimi (B), kaip apibrėžta duomenų lape DxR/7, ir pasirinkus 5 priede nurodytą išdėstymo būdą, kai apskritiminis lauko skersmuo yra 0,2M mm, santykinis skaistis, išreikštas Lmax procentiniu dydžiu (skerspjūvio dalyje (D)), turi būti:

| A zona | ≤ 4,5 % | B linija | ≤ 15 % | C linija | ≤ 5,0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

A zona

≤ 4,5 %

B linija

≤ 15 %

C linija

≤ 5,0 %

A zona apibrėžiama juodos spalvos danga, išorine kapsule ir plokštuma, nutolusia nuo atskaitos plokštumos 24,5 mm atstumu.

D1R, D2R, D3R ir D4R kategorijos Duomenų lapas DxR/7

Juodųjų juostų padėtis

Šiuo bandymu siekiama nustatyti, ar atskaitos ašies ir atskaitos plokštumos atžvilgiu juodosios juostos išdėstytos tinkamai.

Image

Pasukus šviesos šaltinį taip, kad juodoji juosta uždengtų lanką, ir išmatavus lanko skaisčio sklaidą centrinėje skerspjūvio dalyje, kaip apibrėžta duomenų lape DxR/6, išmatuotasis skaistis turi būti ≤ 0,5 proc. Lmax.

α1 ir α3 kampais apibrėžtoje srityje juodos spalvos danga gali būti pakeista kita priemone, kuria šviesai neleidžiama sklisti nustatyta sritimi.

| Matmenys | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| α1 | 45° ± 5° |
| α3 | 70° min. |
| α4 | 65° min. |
| β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 | 25° ± 5° |
| f1/24, f2/24 (6) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,20 |
| f1/30 | f1/24 mv ± 0,15 (7) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30 | f2/24 mv ± 0,15 (7) | f2/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv – f2/24 mv | ± 0,3 max. | ± 0,2 max. |
| d | 9 ± 1 |

Matmenys

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

α1

45° ± 5°

α3

70° min.

α4

65° min.

β1/24, β1/30, β2/24, β2/30

25° ± 5°

f1/24, f2/24 (6)

0,15 ± 0,25

0,15 ± 0,20

f1/30

f1/24 mv ± 0,15 (7)

f1/24 mv ± 0,1

f2/30

f2/24 mv ± 0,15 (7)

f2/24 mv ± 0,1

f1/24 mv – f2/24 mv

± 0,3 max.

± 0,2 max.

d

9 ± 1

D1S, D2S, D3S ir D4S kategorijos Duomenų lapas DxS/1

Brėžiniai skirti tik parodyti pagrindinius dujų išlydžio šviesos šaltinio matmenis (mm)

1 brėžinys

D1S kategorija. Tipas su kabeliais. Gaubtas PK32d-2

Image

2 brėžinys

D2S kategorija. Tipas su jungtimi. Gaubtas P32d-2

Image

| (1) | Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos. |
| --- | --- |

(1)

Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos.

| (2) | Žr. duomenų lapą DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Žr. duomenų lapą DxS/3.

| (3) | Matuojant 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas vidinės kapsulės vidurio taško atžvilgiu turi būti daugiausiai 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Matuojant 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas vidinės kapsulės vidurio taško atžvilgiu turi būti daugiausiai 1 mm.

D1S, D2S, D3S ir D4S kategorijos Duomenų lapas DxS/2

Brėžiniai skirti tik parodyti pagrindinius dujų išlydžio šviesos šaltinio matmenis (mm)

3 brėžinys

D3S kategorija. Tipas su įjungikliu. Gaubtas PK32d-5

Image

4 brėžinys

D4S kategorija. Tipas su jungtimi. Gaubtas P32d-5

Image

| (1) | Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos. |
| --- | --- |

(1)

Atskaitos plokštuma apibrėžiama laikiklio paviršiaus padėtimi, kurioje yra trys atraminės gaubto žiedo iškyšos.

| (2) | Žr. duomenų lapą DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Žr. duomenų lapą DxS/3.

| (3) | Matuojant 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas vidinės kapsulės vidurio taško atžvilgiu turi būti daugiausiai 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Matuojant 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos, išorinės kapsulės ekscentriškumas vidinės kapsulės vidurio taško atžvilgiu turi būti daugiausiai 1 mm.

D1S, D2S, D3S ir D4S kategorijos Duomenų lapas DxS/3

5 brėž.

Atskaitos ašies apibrėžtis
   (8)

Gaubtas spaudžiamas šia kryptimi:

Image

6 brėž.

Didžiausias lempos kontūras
   (9)

Image

D1S, D2S, D3S ir D4S kategorijos Duomenų lapas DxS/4

| Matmenys | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| Elektrodų padėtis | Duomenų lapas DxS/5 |
| Lanko padėtis ir pavidalas | Duomenų lapas DxS/6 |
| α1, α2 (10) | 55° min. | 55° min. |
| D1S: gaubtas PK32d-2
  D2S: gaubtas P32d-2
  D3S: gaubtas PK32d-5
  D4S: gaubtas P32d-5 | pagal IEC leidinį 60061 (duomenų lapas 7004-111-3) |
| ELEKTRINĖS IR FOTOMETRINĖS CHARAKTERISTIKOS |
| | D1S/D2S | D3S/D4S | D1S/D2S | D3S/D4S |
| Vardinė balastinio įtaiso įtampa | V | 12 (11) | 12 |
| Vardinė galia | W | 35 | 35 |
| Bandymo įtampa | V | 13,5 | 13,5 |
| Žibinto įtampa | Objektyvioji | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Tolerancija | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Žibinto galia | Objektyvioji | W | 35 | 35 |
| Tolerancija | ± 3 | ± 0,5 |
| Šviesos srautas | Objektyvusis | lm | 3 200 | 3 200 |
| Tolerancija | ± 450 | ± 150 |
| Pagrindinių spalvių koordinatės baltos spalvos šviesos atveju | Objektyviosios | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Tolerancijos sritis (12) | Ribos | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Sankirtos taškai | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Įjungto neatvėsusio šviesos šaltinio pakartotinio išjungimo laikas | s | 10 | 10 |

Matmenys

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

Elektrodų padėtis

Duomenų lapas DxS/5

Lanko padėtis ir pavidalas

Duomenų lapas DxS/6

α1, α2 (10)

55° min.

55° min.

D1S: gaubtas PK32d-2

D2S: gaubtas P32d-2

D3S: gaubtas PK32d-5

D4S: gaubtas P32d-5

pagal IEC leidinį 60061 (duomenų lapas 7004-111-3)

ELEKTRINĖS IR FOTOMETRINĖS CHARAKTERISTIKOS

D1S/D2S

D3S/D4S

D1S/D2S

D3S/D4S

Vardinė balastinio įtaiso įtampa

V

12 (11)

12

Vardinė galia

W

35

35

Bandymo įtampa

V

13,5

13,5

Žibinto įtampa

Objektyvioji

V

85

42

85

42

Tolerancija

± 17

± 9

± 8

± 4

Žibinto galia

Objektyvioji

W

35

35

Tolerancija

± 3

± 0,5

Šviesos srautas

Objektyvusis

lm

3 200

3 200

Tolerancija

± 450

± 150

Pagrindinių spalvių koordinatės baltos spalvos šviesos atveju

Objektyviosios

x = 0,375

y = 0,375

Tolerancijos sritis (12)

Ribos

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Sankirtos taškai

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Įjungto neatvėsusio šviesos šaltinio pakartotinio išjungimo laikas

s

10

10

D1S, D2S, D3S ir D4S kategorijos Duomenų lapas DxS/5

Elektrodų padėtis

Šiuo bandymu siekiama nustatyti, ar atskaitos ašies ir atskaitos plokštumos atžvilgiu elektrodai išdėstyti tinkamai.

Image

Matavimo kryptis: iš šviesos šaltinio pusės ir žvelgiant iš viršaus

| Matmuo (mm) | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektrodo skersmuo;
  d < 0,3 D1S ir D2S atveju;
  d < 0,4 D3S ir D4S atveju. |

Matmuo (mm)

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

a1

d + 0,2

d + 0,1

a2

d + 0,5

d + 0,25

b1

0,3

0,15

b2

0,6

0,3

c

4,2

4,2

d = elektrodo skersmuo;

d < 0,3 D1S ir D2S atveju;

d < 0,4 D3S ir D4S atveju.

Arčiausiai atskaitos plokštumos esančio elektrodo viršūnė tvirtinama a1 ir b1 srityse. Toliausiai nuo atskaitos plokštumos esančio elektrodo viršūnė tvirtinama a2 ir b2 srityse.

D1S, D2S, D3S ir D4S kategorijos Duomenų lapas DxS/6

Lanko padėtis ir pavidalas

Šiuo bandymu siekiama nustatyti lanko pavidalą bei smailį ir jo padėtį, atsižvelgiant į atskaitos ašį ir plokštumą, išmatuojant jo lankstumą ir difuziją centrinėje skerspjūvio dalyje 27,1 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos.

Lanko pavidalas pateikiamas tik kaip pavyzdys.

Matavimo kryptis: iš šviesos šaltinio pusės

Image

Matuojant santykinę skaisčio sklaidą centrinėje skerspjūvio dalyje, kaip nurodyta brėžinyje, didžiausioji vertė (Lmax) gaunama r atstumu nuo atskaitos ašies. 20 proc. didžiausios vertės taškas gaunamas s atstumu.

| Matmenys (mm) | Serijinės gamybos šviesos šaltiniai | Standartiniai šviesos šaltiniai |
| --- | --- | --- |
| r | 0,50 ± 0,40 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Matmenys (mm)

Serijinės gamybos šviesos šaltiniai

Standartiniai šviesos šaltiniai

r

0,50 ± 0,40

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,40

1,10 ± 0,25

Image

---

(1)  Atskaitos ašis yra statmena atskaitos plokštumai ir kerta dviejų lygiagrečių tiesių sankirtą, kaip nurodyta 5 brėžinyje.

(2)  Stiklinė kapsulė ir atramos neturi viršyti apgaubo ribų, kaip parodyta 6 brėžinyje. Apgaubo centras sutampa su atskaitos ašies centru.

(3)  Kapsulės dalis nuo ± 1 kampo iki ± 2 kampo turi spinduliuoti šviesą. Šios dalies pavidalas turi būti kuo vienodesnis ir optiškai neiškraipytas. Šis reikalavimas taikomas visam kapsulės perimetrui nuo ± 1 kampo iki ± 2 kampo, išskyrus juodąsias juostas.

(4)  Leidžiama taikomosios balastinių įtaisų įtampos nuokrypa nuo 12 V įtampos.

(5)  Žr. 4 priedą.

(6)  „f1/...“ – f1 matmuo, matuojamas po pasvirojo brūkšnio nurodytu atstumu (milimetrais) nuo atskaitos plokštumos.

(7)  „.../24 mv“ – vertė, matuojama 24 mm atstumu nuo atskaitos plokštumos.

(8)  Atskaitos ašis yra statmena atskaitos plokštumai ir kerta dviejų lygiagrečių tiesių sankirtą, kaip nurodyta 5 brėžinyje.

(9)  Stiklinė kapsulė ir atramos neturi viršyti apgaubo ribų, kaip parodyta 6 brėžinyje. Apgaubo centras sutampa su atskaitos ašies centru.

(10)  Kapsulės dalis nuo ± 1 kampo iki ± 2 kampo turi spinduliuoti šviesą. Šios dalies pavidalas turi būti kuo vienodesnis ir optiškai neiškraipytas. Šis reikalavimas taikomas visam kapsulės perimetrui nuo ± 1 kampo iki ± 2 kampo.

(11)  Leidžiama taikomosios balastinių įtaisų įtampos nuokrypa nuo 12 V įtampos.

(12)  Žr. 4 priedą.

---

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMO PAVYZDYS

(Žr. 2.4.3 punktą)

Image

---

4 PRIEDAS

ELEKTRINIŲ IR FOTOMETRINIŲ CHARAKTERISTIKŲ MATAVIMO METODAS

1.   Bendrieji reikalavimai

Atliekant įjungimo, įkaitinimo ir neatvėsusio šviesos šaltinio pakartotinio įjungimo bandymus ir elektrinių bei fotometrinių charakteristikų matavimą, dujų išlydžio šviesos šaltinis turi veikti laisvojo oro sąlygomis 25 ° ± 5 °C aplinkos temperatūroje.

2.   Balastinis įtaisas

Visi bandymai ir matavimai atliekami naudojant šios taisyklės 2.2.2.4 punkte nustatytą balastinį įtaisą. Maitinimo šaltinis, naudojamas įjungimo ir įkaitinimo bandymams, turi būti pakankamas, kad būtų galima užtikrinti spartų aukšto srovės impulso padidėjimą.

3.   Degimo kryptis

Degimo kryptis turi būti horizontali, pakreipimo kampas ± 10 °, o švininis laidas turi būti apačioje. Sendinimo ir bandymo padėtys turi būti tapačios. Jeigu žibintas atsitiktinai pasukamas klaidinga kryptimi, prieš pradedant matavimus, jis turi būti sendinamas pakartotinai. Atliekant sendinimą ir matavimus, prie 32 mm skersmens ir 60 mm ilgio cilindro, kurio centras sutampa su atskaitos ašies centru ir kuris yra simetriškas lankui, neleidžiama laikyti jokių srovę praleidžiančių objektų. Be to, vengiama sklaidžiųjų magnetinių laukų.

4.   Sendinimas

Visi bandymai atliekami naudojant mažiausiai 15 ciklų sendintus šviesos šaltinius; taikomas šis perjungimo ciklas: 45 minutes įjungiama, 15 sekundžių išjungiama, 5 minutes įjungiama, 10 minučių išjungiama.

5.   Maitinimo įtampa

Atliekant visus bandymus taikoma bandymo įtampa, nurodyta atitinkamame duomenų lape.

6.   Įjungimo bandymas

Įjungimo bandymas taikomas šviesos šaltiniams, kurie prieš bandymą mažiausiai 24 valandas nebuvo sendinami ir naudojami.

7.   Įkaitinimo bandymas

Įkaitinimo bandymas taikomas šviesos šaltiniams, kurie prieš bandymą mažiausiai 1 valandą nebuvo naudojami.

8.   Pakartotinis neatvėsusio šviesos šaltinio įjungimas

Šviesos šaltinis įjungiamas ir 15 minučių veikiamas balastiniu įtaisu, kuriam tiekiama bandymo įtampos srovė. Tuomet atitinkamame duomenų lape nurodytam laikui išjungiama ir vėl įjungiama balastiniam įtaisui tiekiamos įtampos srovė.

9.   Elektrinis ir fotometrinis bandymas

Prieš atliekant kokius nors matavimus, šviesos šaltinis 15 minučių stabilizuojamas.

10.   Spalva

Šviesos šaltinio spalva išmatuojama naudojant Ulbrichto rutulinį fotometrą ir taikant matavimo sistemą, pagal kurią matomų CIE pagrindinių spinduliuojamos šviesos spalvių koordinačių skiriamoji geba yra ± 0,002. Pateiktas brėžinys rodo baltos spalvos tolerancijos sritį ir dujų išlydžio šviesos šaltinių D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R ir D4S ribotos tolerancijos sritį.

Image

---

5 PRIEDAS

Optinis išdėstymo būdas, skirtas lanko padėčiai bei pavidalui ir elektrodų padėčiai išmatuoti (1)

Dujų išlydžio šviesos šaltinio padėtis turi būti tokia, kaip nurodyta:

| | 1 brėžinyje arba 2 brėžinyje duomenų lapuose DxR/1 arba DxS/1; |
| --- | --- |

1 brėžinyje arba 2 brėžinyje duomenų lapuose DxR/1 arba DxS/1;

| | 3 brėžinyje arba 4 brėžinyje duomenų lapuose DxR/2 arba DxS/2. |
| --- | --- |

3 brėžinyje arba 4 brėžinyje duomenų lapuose DxR/2 arba DxS/2.

Image

Optinė sistema turi suprojektuoti lanko (A) tikrąjį atvaizdą (A′), jei įmanoma padidintą ekrane iki M = s′/s = 20. Optinė sistema turi būti aplanacinė ir achromatinė. Optinės sistemos židinio nuotoliu (f) diafragma (d) sukuriama lanko projekcija, kurios stebėjimo kryptys turi būti beveik lygiagrečios. Kad būtų gautas ne didesnis kaip μ = 0,5° pusinės skėsties kampas, židinio ir diafragmos skersmuo, atsižvelgiant į optinės sistemos židinio nuotolį, neturi būti didesnis kaip d = 2f tan(μ). Aktyvusis optinės sistemos skersmuo neturi būti didesnis kaip:

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2. (c, b1 ir b2 pateikti duomenų lape DxS/5, atitinkamai duomenų lape DxR/5).

Ekrano mastelis turi būti toks, kad būtų galima išmatuoti elektrodų padėtį. Išdėstymo būdo kalibravimą galima tinkamai atlikti naudojant atskirą projektorių, kurio spindulys būtų lygiagretus su matuokliu, kurio šešėlis projektuojamas ekrane. Matuoklis turi parodyti atskaitos ašį ir plokštumą, lygiagrečias su atskaitos plokštuma ir nutolusias nuo jos e atstumu (e = 27,1, D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R ir D4S atveju).

Ekrano plokštumoje turi būti sumontuotas imtuvas, judinamas vertikalia tiese, atitinkančia plokštumą, nutolusią e atstumu nuo dujų išlydžio šviesos šaltinio atskaitos plokštumos.

Imtuvo santykinis spektrinis jautris turi būti lygus žmogaus akies jautriui. Imtuvas turi būti ne didesnis kaip 0,2 M mm (horizontaliai) ir 0,025 M mm (vertikaliai; M – didinimas). Matavimo judesio intervalas turi būti toks, kad būtų galima išmatuoti privalomus lanko lenkimo (r) ir lanko difuzijos (s) matmenis.

---

(1)  Šis metodas – tai matavimo metodo pavyzdys; gali būti taikomas bet kuris metodas, kuriuo galima pasiekti lygiavertį matavimo tikslumą.

---

6 PRIEDAS

Būtiniausi gamintojo taikomų kokybės procedūrų reikalavimai

1.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

Laikoma, kad atitikties reikalavimai fotometriniu (įskaitant ultravioletinę spinduliuotę), geometriniu, optiniu ir elektriniu atžvilgiu yra įvykdyti, jei nepažeidžiami susijusiame 1 priedo duomenų lape nustatyti serijinės gamybos dujų išlydžio šaltinių leidžiamieji nuokrypiai ir duomenų lapų reikalavimai dėl gaubtų.

2.   BŪTINIAUSI GAMINTOJO ATLIEKAMOS ATITIKTIES PATIKROS REIKALAVIMAI

Gamintojas arba patvirtinimo ženklo turėtojas, laikydamasis šios taisyklės nuostatų, nustatytu dažnumu atlieka kiekvieno tipo dujų išlydžio šviesos šaltinių bandymus.

2.1.   Bandymų pobūdis

Šių techninių reikalavimų atitikties bandymai turi būti taikomi fotometrinėms, geometrinėms ir optinėms charakteristikoms.

2.2.   Bandymų metodai

| 2.2.1. | Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus. |
| --- | --- |

2.2.1.

Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus.

| 2.2.2. | Taikant 2.2.1 punktą, būtina reguliariai kalibruoti ir reguliuoti bandymų įrangą, kad ji atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus. |
| --- | --- |

2.2.2.

Taikant 2.2.1 punktą, būtina reguliariai kalibruoti ir reguliuoti bandymų įrangą, kad ji atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus.

2.3.   Bandinių atrankos pobūdis

Dujų išlydžio šviesos šaltinių bandiniai atrenkami atsitiktine tvarka iš vienodų gaminių partijos. Vienoda partija – to paties tipo, apibrėžto pagal gamintojo taikomus gamybos metodus, dujų išlydžio šviesos šaltinių rinkinys.

2.4.   Patikrintos ir užregistruotos charakteristikos

Dujų išlydžio šviesos šaltiniai tikrinami ir bandymo rezultatai registruojami pagal 7 priedo 1 lentelėje sugrupuotas charakteristikas.

2.5.   Priimtinumo kriterijai

Gamintojas arba patvirtinimo turėtojas yra atsakingas už statistinį bandymo rezultatų tyrimą, kad būtų laikomasi šios taisyklės 4.1 punkte nustatytos produkcijos atitikties patikros reikalavimų.

Atitiktis užtikrinama, jei neviršijamas priimtinas 7 priedo 1 lentelėje pateiktų charakteristikų grupės neatitikties lygis. Tai reiškia, kad bet kurio tipo dujų išlydžio šviesos šaltinių, neatitinkančių bet kurio tipo dujų išlydžio šviesos šaltinių charakteristikų grupės reikalavimų, skaičius neviršija mažiausiųjų ribų, nurodytų atitinkamoje 7 priedo 2, 3 ar 4 lentelėje.

Pastaba. Kiekvienas atskiras dujų išlydžio šviesos šaltiniui taikomas reikalavimas laikomas charakteristika.

---

7 PRIEDAS

Bandinių atranka ir gamintojo bandymų protokolų atitikties lygiai

1   lentelė

Charakteristikos

| Charakteristikų grupė | Dujų išlydžio šaltinių tipų bandymų protokolų grupė (1) | Per mėnesį mažiausiai 12 bandinių iš grupės (1) | Priimtinas grupės neatitikties charakteristikų lygis (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ženklinimas, įskaitomumas ir patvarumas | Visi tipai su vienodais išoriniais matmenimis | 315 | 1 |
| Kapsulės kokybė | Visi tipai su ta pačia kapsule | 315 | 1 |
| Išoriniai matmenys (išskyrus gaubtą) | Visi tos pačios kategorijos tipai | 315 | 1 |
| Lanko ir juostų padėtis ir matmenys | Visi tos pačios kategorijos tipai | 200 | 6,5 |
| Įjungimas, įkaitinimas ir pakartotinis neatvėsusio šviesos šaltinio įjungimas | Visi tos pačios kategorijos tipai | 200 | 1 |
| Lempų įtampa ir galia | Visi tos pačios kategorijos tipai | 200 | 1 |
| Šviesos srautas, spalva ir
  ultravioletinė spinduliuotė | Visi tos pačios kategorijos tipai | 200 | 1 |

Charakteristikų grupė

Dujų išlydžio šaltinių tipų bandymų protokolų grupė (1)

Per mėnesį mažiausiai 12 bandinių iš grupės (1)

Priimtinas grupės neatitikties charakteristikų lygis (%)

Ženklinimas, įskaitomumas ir patvarumas

Visi tipai su vienodais išoriniais matmenimis

315

1

Kapsulės kokybė

Visi tipai su ta pačia kapsule

315

1

Išoriniai matmenys (išskyrus gaubtą)

Visi tos pačios kategorijos tipai

315

1

Lanko ir juostų padėtis ir matmenys

Visi tos pačios kategorijos tipai

200

6,5

Įjungimas, įkaitinimas ir pakartotinis neatvėsusio šviesos šaltinio įjungimas

Visi tos pačios kategorijos tipai

200

1

Lempų įtampa ir galia

Visi tos pačios kategorijos tipai

200

1

Šviesos srautas, spalva ir

ultravioletinė spinduliuotė

Visi tos pačios kategorijos tipai

200

1

Remiantis skirtingais bandymų rezultatų skaičiais, mažiausios kiekvienos charakteristikų grupės priimtinumo ribos, nurodytos kaip didžiausias neatitikties skaičius, pateiktos 2 lentelėje. Ribos pagrįstos priimtinu 1 proc. neatitikties lygiu, laikant, kad priimtinumo tikimybė yra bent 0,95.

2   lentelė

| Kiekvienos charakteristikos bandymo rezultatų skaičius | Mažiausios priimtinumo ribos |
| --- | --- |
| –200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991–1 060 | 18 |
| 1 061–1 125 | 19 |
| 1 126–1 190 | 20 |
| 1 191–1 249 | 21 |

Kiekvienos charakteristikos bandymo rezultatų skaičius

Mažiausios priimtinumo ribos

–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991–1 060

18

1 061–1 125

19

1 126–1 190

20

1 191–1 249

21

Remiantis skirtingais bandymų rezultatų skaičiais, mažiausios kiekvienos charakteristikų grupės priimtinumo ribos, nurodytos kaip didžiausias neatitikties skaičius, pateiktos 3 lentelėje. Ribos pagrįstos priimtinu 6,5 proc. neatitikties lygiu, laikant, kad priimtinumo tikimybė yra bent 0,95.

3   lentelė

| Protokoluose nurodytas lempų skaičius | Mažiausia riba |
| --- | --- |
| –200 | 21 |
| 201–213 | 22 |
| 214–227 | 23 |
| 228–240 | 24 |
| 241–254 | 25 |
| 255–268 | 26 |
| 269–281 | 27 |
| 282–295 | 28 |
| 296–308 | 29 |
| 309–322 | 30 |
| 323–336 | 31 |
| 337–349 | 32 |
| 350–363 | 33 |
| 364–376 | 34 |
| 377–390 | 35 |
| 391–404 | 36 |
| 405–417 | 37 |
| 418–431 | 38 |
| 432–444 | 39 |
| 445–458 | 40 |
| 459–472 | 41 |
| 473–485 | 42 |
| 486–499 | 43 |
| 500–512 | 44 |
| 513–526 | 45 |
| 527–540 | 46 |
| 541–553 | 47 |
| 554–567 | 48 |
| 568–580 | 49 |
| 581–594 | 50 |
| 595–608 | 51 |
| 609–621 | 52 |
| 622–635 | 53 |
| 636–648 | 54 |
| 649–662 | 55 |
| 663–676 | 56 |
| 677–689 | 57 |
| 690–703 | 58 |
| 704–716 | 59 |
| 717–730 | 60 |
| 731–744 | 61 |
| 745–757 | 62 |
| 758–771 | 63 |
| 772–784 | 64 |
| 785–798 | 65 |
| 799–812 | 66 |
| 813–825 | 67 |
| 826–839 | 68 |
| 840–852 | 69 |
| 853–866 | 70 |
| 867–880 | 71 |
| 881–893 | 72 |
| 894–907 | 73 |
| 908–920 | 74 |
| 921–934 | 75 |
| 935–948 | 76 |
| 949–961 | 77 |
| 962–975 | 78 |
| 976–988 | 79 |
| 989–1 002 | 80 |
| 1 003–1 016 | 81 |
| 1 017–1 029 | 82 |
| 1 030–1 043 | 83 |
| 1 044–1 056 | 84 |
| 1 057–1 070 | 85 |
| 1 071–1 084 | 86 |
| 1 085–1 097 | 87 |
| 1 098–1 111 | 88 |
| 1 112–1 124 | 89 |
| 1 125–1 138 | 90 |
| 1 139–1 152 | 91 |
| 1 153–1 165 | 92 |
| 1 166–1 179 | 93 |
| 1 180–1 192 | 94 |
| 1 193–1 206 | 95 |
| 1 207–1 220 | 96 |
| 1 221–1 233 | 97 |
| 1 234–1 249 | 98 |

Protokoluose nurodytas lempų skaičius

Mažiausia riba

–200

21

201–213

22

214–227

23

228–240

24

241–254

25

255–268

26

269–281

27

282–295

28

296–308

29

309–322

30

323–336

31

337–349

32

350–363

33

364–376

34

377–390

35

391–404

36

405–417

37

418–431

38

432–444

39

445–458

40

459–472

41

473–485

42

486–499

43

500–512

44

513–526

45

527–540

46

541–553

47

554–567

48

568–580

49

581–594

50

595–608

51

609–621

52

622–635

53

636–648

54

649–662

55

663–676

56

677–689

57

690–703

58

704–716

59

717–730

60

731–744

61

745–757

62

758–771

63

772–784

64

785–798

65

799–812

66

813–825

67

826–839

68

840–852

69

853–866

70

867–880

71

881–893

72

894–907

73

908–920

74

921–934

75

935–948

76

949–961

77

962–975

78

976–988

79

989–1 002

80

1 003–1 016

81

1 017–1 029

82

1 030–1 043

83

1 044–1 056

84

1 057–1 070

85

1 071–1 084

86

1 085–1 097

87

1 098–1 111

88

1 112–1 124

89

1 125–1 138

90

1 139–1 152

91

1 153–1 165

92

1 166–1 179

93

1 180–1 192

94

1 193–1 206

95

1 207–1 220

96

1 221–1 233

97

1 234–1 249

98

Remiantis skirtingais bandymų rezultatų skaičiais, mažiausios kiekvienos charakteristikų grupės priimtinumo ribos, pateiktos 4 lentelėje, nurodytos kaip rezultatų procentinis dydis, laikant, kad priimtinumo tikimybė yra bent 0,95.

4   lentelė

| Kiekvienos charakteristikos bandymų rezultatų skaičius | Nustatytos ribos nurodytos kaip rezultatų procentinis dydis.
  Priimtinas 1 % neatitikties lygis | Nustatytos ribos nurodytos kaip rezultatų procentinis dydis.
  Priimtinas 6,5 % neatitikties lygis |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Kiekvienos charakteristikos bandymų rezultatų skaičius

Nustatytos ribos nurodytos kaip rezultatų procentinis dydis.

Priimtinas 1 % neatitikties lygis

Nustatytos ribos nurodytos kaip rezultatų procentinis dydis.

Priimtinas 6,5 % neatitikties lygis

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Paprastai vertinami vienoje gamykloje pagaminti serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltiniai. Tačiau gamintojas gali grupuoti su tuo pačiu tipu (tik iš skirtingų gamyklų) susijusius protokolus, jeigu bandymai atliekami taikant tą pačią kokybės sistemą ir kokybės valdymą.

---

8 PRIEDAS

BŪTINIAUSI INSPEKTORIAUS ATLIEKAMOS BANDINIŲ ATRANKOS REIKALAVIMAI

| 1. | Laikoma, kad atitikties reikalavimai fotometriniu, geometriniu, optiniu ir elektriniu atžvilgiu yra įvykdyti, jei nepažeidžiami atitinkamame 1 priedo duomenų lape nustatyti serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinių leidžiamieji nuokrypiai ir duomenų lapų reikalavimai dėl gaubtų. |
| --- | --- |

1.

Laikoma, kad atitikties reikalavimai fotometriniu, geometriniu, optiniu ir elektriniu atžvilgiu yra įvykdyti, jei nepažeidžiami atitinkamame 1 priedo duomenų lape nustatyti serijinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinių leidžiamieji nuokrypiai ir duomenų lapų reikalavimai dėl gaubtų.

| 2. | Masinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinių atitiktis neginčijama, jei rezultatai atitinka šio priedo 5 dalį. |
| --- | --- |

2.

Masinės gamybos dujų išlydžio šviesos šaltinių atitiktis neginčijama, jei rezultatai atitinka šio priedo 5 dalį.

| 3. | Atitiktis ginčijama ir reikalaujama, kad gamintojas užtikrintų gamybos atitiktį pagal reikalavimus, jei rezultatai neatitinka šio priedo 5 dalies. |
| --- | --- |

3.

Atitiktis ginčijama ir reikalaujama, kad gamintojas užtikrintų gamybos atitiktį pagal reikalavimus, jei rezultatai neatitinka šio priedo 5 dalies.

| 4. | Jei taikoma šio priedo 3 dalis, per du mėnesius atsitiktine tvarka iš naujausių gaminių papildomai atrenkama 250 dujų išlydžio šviesos šaltinių bandinių. |
| --- | --- |

4.

Jei taikoma šio priedo 3 dalis, per du mėnesius atsitiktine tvarka iš naujausių gaminių papildomai atrenkama 250 dujų išlydžio šviesos šaltinių bandinių.

| 5. | Patvirtinti atitiktį ar ne, sprendžiama pagal 1 lentelėje pateiktas vertes. Kiekvienos charakteristikų grupės požiūriu, dujų išlydžio šviesos šaltiniai patvirtinami arba atmetami pagal 1 lentelėje pateiktas vertes (1).

  1   lentelė










  Bandinys | 1 % (2) | 6,5 % (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Priimta | Atmesta | Priimta | Atmesta |
| Pirmosios imties dydis: 125. | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Jei neatitinkančių vienetų skaičius yra didesnis kaip 2 (11) ir mažesnis kaip 5 (16), paimama darsyk 125 vienetų ir vertinama 250 vienetų imtis | 6 | 7 | 26 | 27 |

5.

Patvirtinti atitiktį ar ne, sprendžiama pagal 1 lentelėje pateiktas vertes. Kiekvienos charakteristikų grupės požiūriu, dujų išlydžio šviesos šaltiniai patvirtinami arba atmetami pagal 1 lentelėje pateiktas vertes (1).

1   lentelė

Bandinys

1 % (2)

6,5 % (2)

Priimta

Atmesta

Priimta

Atmesta

Pirmosios imties dydis: 125.

2

5

11

16

Jei neatitinkančių vienetų skaičius yra didesnis kaip 2 (11) ir mažesnis kaip 5 (16), paimama darsyk 125 vienetų ir vertinama 250 vienetų imtis

6

7

26

27

---

(1)  Pasiūlyta schema sukurta dujų išlydžio šviesos šaltinių atitikčiai priimtinam 1 proc. ir 6,5 proc. neatitikties lygiui įvertinti ir pagrįsta įprasto patikrinimo dvigubos bandinių atrankos planu (IEC leidinys 60410 „Bandinių atrankos planai ir tikrinimo pagal požymius procedūros“.

(2)  Dujų išlydžio šviesos šaltiniai tikrinami ir bandymo rezultatai registruojami pagal 7 priedo 1 lentelėje sugrupuotas charakteristikas.

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/181

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT EEK statusą nurodančio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 116 — Vienodi techniniai nurodymai dėl variklinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

Taisyklės pradinės versijos 2 papildymo – Įsigaliojimo data: 2008 m. spalio 15 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendrosios apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | I DALIS. M1 IR N1 KATEGORIJŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į JŲ APSAUGOS NUO NETEISĖTO PASINAUDOJIMO ĮTAISUS |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Specialieji reikalavimai |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Elektromechaniniai ir elektroniniai apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | II DALIS. TRANSPORTO PRIEMONIŲ SIGNALIZACIJOS SISTEMŲ PATVIRTINIMAS |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Specialieji reikalavimai |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Veikimo parametrai ir bandymų sąlygos |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Instrukcijos |
| --- | --- |

6.5.

| 7. | III DALIS. TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į JŲ SIGNALIZACIJOS SISTEMAS |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Specialieji reikalavimai |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Bandymų sąlygos |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Instrukcijos |
| --- | --- |

7.5.

| 8. | IV DALIS. IMOBILIZATORIŲ PATVIRTINIMAS IR TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į JŲ IMOBILIZATORIUS |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Specialieji reikalavimai |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Veikimo parametrai ir bandymų sąlygos |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Instrukcijos |
| --- | --- |

8.5.

| 9. | Tipo pakeitimai ir patvirtinimo išplėtimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gamybos atitikties tvarka |
| --- | --- |

10.

| 11. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visiškai nutraukta gamyba |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

13.

| 14. | Patvirtinimo bandymus atliekančių technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

14.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Informacinis dokumentas: |
| --- | --- |

1 priedas.

| 1 dalis | pagal Taisyklės Nr. 116 atitinkamai 5, 7 ir 8 dalis, susijusias su transporto priemonių EEK sistemos tipo patvirtinimu atsižvelgiant į apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus |
| --- | --- |

1 dalis

| 2 dalis | pagal Taisyklės Nr. 116 6 dalį, susijusią su signalizacijos sistemos EEK sudedamosios dalies tipo patvirtinimu |
| --- | --- |

2 dalis

| 3 dalis | pagal Taisyklės Nr. 116 8 dalį, susijusią su imobilizatoriaus sistemos EEK sudedamosios dalies tipo patvirtinimu |
| --- | --- |

3 dalis

| 2 priedas. | Pranešimas dėl: tipo patvirtinimo, tipo išplėtimo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimo arba visiškai nutrauktos gamybos |
| --- | --- |

2 priedas.

| 1 dalis | transporto priemonės atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus, tipo pagal Taisyklę Nr. 116 |
| --- | --- |

1 dalis

| 2 dalis | signalizacijos sistemos, kaip sudedamosios dalies tipo pagal Taisyklę Nr. 116 |
| --- | --- |

2 dalis

| 3 dalis | imobilizatoriaus, kaip sudedamosios dalies tipo pagal Taisyklę Nr. 116 |
| --- | --- |

3 dalis

| 3 priedas. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | 1 dalis | : | Dėvėjimosi bandymų tvarka, skirta vairo mechanizmą veikiantiems apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisams |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 dalis | : | Bandymų tvarka, skirta vairo mechanizmą veikiantiems apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisams, turintiems sukamojo momento ribojimo įtaisą |

4 priedas.

1 dalis

:

Dėvėjimosi bandymų tvarka, skirta vairo mechanizmą veikiantiems apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisams

2 dalis

:

Bandymų tvarka, skirta vairo mechanizmą veikiantiems apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisams, turintiems sukamojo momento ribojimo įtaisą

| 5 priedas. | (atsarginis) |
| --- | --- |

5 priedas.

| 6 priedas. | Atitikties pažymėjimo pavyzdys |
| --- | --- |

6 priedas.

| 7 priedas. | Įrengimo pažymėjimo pavyzdys |
| --- | --- |

7 priedas.

| 8 priedas. | Keleivių salono apsaugos sistemų bandymas |
| --- | --- |

8 priedas.

| 9 priedas. | Elektromagnetinis suderinamumas |
| --- | --- |

9 priedas.

| 10 priedas. | Mechaniniu raktu valdomo jungiklio reikalavimai |
| --- | --- |

10 priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

| 1.1. | I DALIS: M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių (1) patvirtinimui atsižvelgiant į jų apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus. |
| --- | --- |

1.1.

I DALIS: M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių (1) patvirtinimui atsižvelgiant į jų apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus.

| 1.2. | II DALIS: transporto priemonių signalizacijos sistemų (TPSS), skirtų neišardomai įrengti M1 kategorijos transporto priemonėse, ir tose N1 kategorijos transporto priemonėse, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 2 tonų, patvirtinimui (1). |
| --- | --- |

1.2.

II DALIS: transporto priemonių signalizacijos sistemų (TPSS), skirtų neišardomai įrengti M1 kategorijos transporto priemonėse, ir tose N1 kategorijos transporto priemonėse, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 2 tonų, patvirtinimui (1).

| 1.3. | III DALIS: M1 kategorijos transporto priemonių, ir tų N1 kategorijos transporto priemonių, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 2 tonų, patvirtinimui atsižvelgiant į jų signalizacijos sistemą (-as) (2). |
| --- | --- |

1.3.

III DALIS: M1 kategorijos transporto priemonių, ir tų N1 kategorijos transporto priemonių, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 2 tonų, patvirtinimui atsižvelgiant į jų signalizacijos sistemą (-as) (2).

| 1.4. | IV DALIS: imobilizatorių, M1 kategorijos transporto priemonių ir tų N1 kategorijos transporto priemonių, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 2 tonų, patvirtinimui atsižvelgiant į imobilizatorius (1), (2). |
| --- | --- |

1.4.

IV DALIS: imobilizatorių, M1 kategorijos transporto priemonių ir tų N1 kategorijos transporto priemonių, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 2 tonų, patvirtinimui atsižvelgiant į imobilizatorius (1), (2).

| 1.5. | Kitų kategorijų transporto priemonėse I dalyje nurodytų įtaisų įrengti neprivaloma, bet, jei toks įtaisas yra įrengtas, jis turi atitikti visas susijusias šios taisyklės nuostatas. |
| --- | --- |

1.5.

Kitų kategorijų transporto priemonėse I dalyje nurodytų įtaisų įrengti neprivaloma, bet, jei toks įtaisas yra įrengtas, jis turi atitikti visas susijusias šios taisyklės nuostatas.

| 1.6. | Kitų kategorijų transporto priemonėse ir N1 kategorijos transporto priemonėse, kurių didžiausia masė viršija 2 tonas, II ir III dalyse nurodytų įtaisų įrengti neprivaloma, bet, jei toks įtaisas yra įrengtas, jis turi atitikti visas susijusias šios taisyklės nuostatas. |
| --- | --- |

1.6.

Kitų kategorijų transporto priemonėse ir N1 kategorijos transporto priemonėse, kurių didžiausia masė viršija 2 tonas, II ir III dalyse nurodytų įtaisų įrengti neprivaloma, bet, jei toks įtaisas yra įrengtas, jis turi atitikti visas susijusias šios taisyklės nuostatas.

| 1.7. | Gamintojo prašymu susitariančiosios šalys gali suteikti patvirtinimus pagal I–IV dalis kitų kategorijų transporto priemonėms ir į tokias transporto priemones įrengti skirtiems įtaisams. |
| --- | --- |

1.7.

Gamintojo prašymu susitariančiosios šalys gali suteikti patvirtinimus pagal I–IV dalis kitų kategorijų transporto priemonėms ir į tokias transporto priemones įrengti skirtiems įtaisams.

| 1.8. | Šios taisyklės taikymo metu susitariančiosios šalys turi deklaruoti, kurias taisyklės dalis jos ketina taikyti kaip privalomas savo teritorijoje kiekvienai transporto priemonių kategorijai (3). |
| --- | --- |

1.8.

Šios taisyklės taikymo metu susitariančiosios šalys turi deklaruoti, kurias taisyklės dalis jos ketina taikyti kaip privalomas savo teritorijoje kiekvienai transporto priemonių kategorijai (3).

2.   BENDROSIOS APIBRĖŽTYS

2.1.   „Gamintojas“– fizinis arba juridinis asmuo, patvirtinimo institucijai atsakingas už visus tipo patvirtinimo proceso aspektus ir gamybos atitikties užtikrinimą. Nebūtina, kad tas fizinis arba juridinis asmuo tiesiogiai dalyvautų visais transporto priemonės, sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio bloko, kuriems taikomas patvirtinimo procesas, gamybos etapais.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Paraišką patvirtinti transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipą, atsižvelgiant į šią taisyklę, teikia transporto priemonės gamintojas. |
| --- | --- |

3.1.

Paraišką patvirtinti transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipą, atsižvelgiant į šią taisyklę, teikia transporto priemonės gamintojas.

| 3.2. | Paraiška teikiama kartu su informaciniu dokumentu, pagal 1 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyse pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

3.2.

Paraiška teikiama kartu su informaciniu dokumentu, pagal 1 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyse pateiktą pavyzdį.

| 3.3. | Už patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama (-os) tvirtinamo tipo transporto priemonė(s) / sudedamoji (-osios) dalis (-ys). |
| --- | --- |

3.3.

Už patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama (-os) tvirtinamo tipo transporto priemonė(s) / sudedamoji (-osios) dalis (-ys).

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas tipas atitinka atitinkamos (-ų) šios taisyklės dalies (-ių) reikalavimus. |
| --- | --- |

4.1.

Tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas tipas atitinka atitinkamos (-ų) šios taisyklės dalies (-ių) reikalavimus.

| 4.2. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu – 00, atitinkantys Taisyklės pradinę versiją) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi [svarbiausi] taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali suteikti to paties numerio kitam transporto priemonių ar sudedamosios dalies tipui pagal šios taisyklės apibrėžtį. |
| --- | --- |

4.2.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu – 00, atitinkantys Taisyklės pradinę versiją) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi [svarbiausi] taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali suteikti to paties numerio kitam transporto priemonių ar sudedamosios dalies tipui pagal šios taisyklės apibrėžtį.

| 4.3. | Pranešimas apie transporto priemonės tipo patvirtinimą arba išplėtimą kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo susitariančiosioms šalims pateikiamas pasinaudojant šios taisyklės 2 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyse pateikto pavyzdžio pranešimo blanku. |
| --- | --- |

4.3.

Pranešimas apie transporto priemonės tipo patvirtinimą arba išplėtimą kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo susitariančiosioms šalims pateikiamas pasinaudojant šios taisyklės 2 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyse pateikto pavyzdžio pranešimo blanku.

| 4.4. | Lengvai pastebimoje ir pasiekiamoje kiekvienos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas pagal šią taisyklę, vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanke, turi būti pritvirtintas tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš:






  4.4.1. | raidės E apskritime, po kurios nurodomas tipo patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (4), ir |
| --- | --- | --- |

4.4.

Lengvai pastebimoje ir pasiekiamoje kiekvienos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas pagal šią taisyklę, vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanke, turi būti pritvirtintas tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš:

4.4.1.

raidės E apskritime, po kurios nurodomas tipo patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (4), ir

| 4.4.2. | šios taisyklės numerio, po kurio rašoma raidė R, brūkšnys ir į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo esantis patvirtinimo numeris, ir |
| --- | --- |

4.4.2.

šios taisyklės numerio, po kurio rašoma raidė R, brūkšnys ir į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo esantis patvirtinimo numeris, ir

| 4.4.3. | papildomo simbolio:






  4.4.3.1. | „A“, jei tai signalizacijos sistema (II dalis); |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

papildomo simbolio:

4.4.3.1.

„A“, jei tai signalizacijos sistema (II dalis);

| 4.4.3.2. | „I“, jei tai imobilizatorius (IV dalis); |
| --- | --- |

4.4.3.2.

„I“, jei tai imobilizatorius (IV dalis);

| 4.4.3.3. | „AI“, jei tai signalizacijos sistemos ir imobilizatoriaus derinys; |
| --- | --- |

4.4.3.3.

„AI“, jei tai signalizacijos sistemos ir imobilizatoriaus derinys;

| 4.4.3.4. | „L“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis); |
| --- | --- |

4.4.3.4.

„L“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis);

| 4.4.3.5. | „LA“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis) kartu su signalizacijos sistema; |
| --- | --- |

4.4.3.5.

„LA“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis) kartu su signalizacijos sistema;

| 4.4.3.6. | „LI“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis) kartu su imobilizatoriumi; |
| --- | --- |

4.4.3.6.

„LI“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis) kartu su imobilizatoriumi;

| 4.4.3.7. | „LAI“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis) kartu su signalizacijos sistema ir imobilizatoriumi. |
| --- | --- |

4.4.3.7.

„LAI“, jei transporto priemonė tvirtinama atsižvelgiant į jos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus (I dalis) kartu su signalizacijos sistema ir imobilizatoriumi.

| 4.5. | Jei tipas atitinka patvirtintą tipą pagal vieną ar daugiau kitų prie šio susitarimo pridedamų taisyklių, šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, 4.4.1 punkte nustatyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklės, pagal kurią patvirtinimas buvo suteiktas šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, simboliai išdėstomi vertikaliomis skiltimis į dešinę nuo 4.4.1 nustatyto simbolio. |
| --- | --- |

4.5.

Jei tipas atitinka patvirtintą tipą pagal vieną ar daugiau kitų prie šio susitarimo pridedamų taisyklių, šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, 4.4.1 punkte nustatyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklės, pagal kurią patvirtinimas buvo suteiktas šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, simboliai išdėstomi vertikaliomis skiltimis į dešinę nuo 4.4.1 nustatyto simbolio.

| 4.6. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.6.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.7. | Jei ženklinama transporto priemonė, patvirtinimo ženklas turi būti ant gamintojo pritvirtintos jos duomenų plokštelės arba greta jos. |
| --- | --- |

4.7.

Jei ženklinama transporto priemonė, patvirtinimo ženklas turi būti ant gamintojo pritvirtintos jos duomenų plokštelės arba greta jos.

| 4.8. | Jei sudedamoji dalis patvirtinama atskirai kaip signalizacijos sistema, imobilizatorius ar abu dalykai, gamintojas tvirtina patvirtinimo ženklą ant įtaiso svarbiausio (-ių) elemento (-ų). |
| --- | --- |

4.8.

Jei sudedamoji dalis patvirtinama atskirai kaip signalizacijos sistema, imobilizatorius ar abu dalykai, gamintojas tvirtina patvirtinimo ženklą ant įtaiso svarbiausio (-ių) elemento (-ų).

| 4.9. | Šios taisyklės 3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

4.9.

Šios taisyklės 3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

| 4.10. | Vietoje patvirtinimo ženklo, aprašyto 4.4 punkte, kiekvienai parduodamai TPSS arba imobilizatoriui išduodamas atitikties pažymėjimas.
  Jeigu TPSS ir (arba) imobilizatoriaus gamintojas tiekia transporto priemonės gamintojui patvirtintą nepažymėtą TPSS ir (arba) imobilizatorių, kuriuos pastarasis transporto priemonės modelyje arba transporto priemonės modelių grupėje įrengia kaip originalią įrangą, TPSS ir (arba) imobilizatoriaus gamintojas transporto priemonės gamintojui pateikia tiek atitikties pažymėjimo kopijų, kad tas gamintojas galėtų gauti transporto priemonės patvirtinimą atitinkamai pagal šios taisyklės II, III ir IV dalis.
  Jei TPSS arba imobilizatorius sudaryti iš atskirų sudedamųjų dalių, jos pagrindinė (-ės) sudedamoji (-osios) dalis (-ys) turi būti pažymėta (-os) informaciniu ženklu, o atitikties pažymėjime turi būti pateiktas tų informacinių ženklų sąrašas.
  Atitikties pažymėjimo pavyzdys pateiktas šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

4.10.

Vietoje patvirtinimo ženklo, aprašyto 4.4 punkte, kiekvienai parduodamai TPSS arba imobilizatoriui išduodamas atitikties pažymėjimas.

Jeigu TPSS ir (arba) imobilizatoriaus gamintojas tiekia transporto priemonės gamintojui patvirtintą nepažymėtą TPSS ir (arba) imobilizatorių, kuriuos pastarasis transporto priemonės modelyje arba transporto priemonės modelių grupėje įrengia kaip originalią įrangą, TPSS ir (arba) imobilizatoriaus gamintojas transporto priemonės gamintojui pateikia tiek atitikties pažymėjimo kopijų, kad tas gamintojas galėtų gauti transporto priemonės patvirtinimą atitinkamai pagal šios taisyklės II, III ir IV dalis.

Jei TPSS arba imobilizatorius sudaryti iš atskirų sudedamųjų dalių, jos pagrindinė (-ės) sudedamoji (-osios) dalis (-ys) turi būti pažymėta (-os) informaciniu ženklu, o atitikties pažymėjime turi būti pateiktas tų informacinių ženklų sąrašas.

Atitikties pažymėjimo pavyzdys pateiktas šios taisyklės 6 priede.

5.   I DALIS. M1 IR N1 KATEGORIJŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į JŲ APSAUGOS NUO NETEISĖTO PASINAUDOJIMO ĮTAISUS

5.1.   APIBRĖŽTYS

Šios taisyklės I dalyje:

5.1.1.   „Transporto priemonių tipas“– kategorija variklinių transporto priemonių, kurios nesiskiria šiais esminiais aspektais:

5.1.2.   „Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas“– sistema, skirta neleisti įprastai užvesti variklį ar kitą transporto priemonės pagrindinės variklio galios šaltinį kartu su bent viena sistema, kuri:

Jei sistema blokuoja stabdžius, įtaisą padarius neaktyviu stabdžiai neturi būti automatiškai atlaisvinami prieš vairuotojo valią.

5.1.3.   „Vairo mechanizmas“– vairas, vairo kolonėlė ir jo pagalbinis apdangalas, vairo velenas, vairo mechanizmo pavarų dėžė ir visos kitos sudedamosios dalys, kurios turi tiesioginį poveikį apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso veiksmingumui.

5.1.4.   „Derinys“– viena iš specialiai suprojektuotų ir sukonstruotų blokavimo sistemos variacijų, kuria, tinkamai suaktyvinus, galima valdyti blokavimo sistemą.

5.1.5.   „Raktas“– įtaisas, suprojektuotas ir pagamintas taip, kad būtų galima valdyti blokavimo sistemą, kuri buvo suprojektuota ir pagaminta taip, kad ją būtų galima valdyti tik tuo įtaisu.

5.1.6.   „Važiavimo kodas“– elektroninis kodas, sudarytas iš kelių elementų, kurių derinys kas kartą panaudojus siųstuvą pakeičiamas atsitiktine tvarka.

5.2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

| 5.2.1. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti suprojektuotas taip, kad jį reikėtų padaryti neaktyviu tam, kad:






  5.2.1.1. | variklį būtų galima užvesti įprastu valdikliu ir |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti suprojektuotas taip, kad jį reikėtų padaryti neaktyviu tam, kad:

5.2.1.1.

variklį būtų galima užvesti įprastu valdikliu ir

| 5.2.1.2. | transporto priemonę būtų galima vairuoti, valdyti ir jai važiuoti nuosava galia. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

transporto priemonę būtų galima vairuoti, valdyti ir jai važiuoti nuosava galia.

| 5.2.1.3. | 5.2.1 punkto reikalavimo gali būti laikomasi tuo pačiu metu, kai atliekami 5.2.1.1 ir 5.2.1.2 punktuose aprašyti veiksmai arba prieš juos. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

5.2.1 punkto reikalavimo gali būti laikomasi tuo pačiu metu, kai atliekami 5.2.1.1 ir 5.2.1.2 punktuose aprašyti veiksmai arba prieš juos.

| 5.2.2. | 5.2.1 punkto reikalavimų turi būti laikomasi naudojant vieną raktą. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.2.1 punkto reikalavimų turi būti laikomasi naudojant vieną raktą.

| 5.2.3. | Išskyrus 5.3.1.5 punkte numatytą atvejį, į spynelę įkišamu raktu valdoma sistema turi neleisti ištraukti rakto, kol nesuveikė ar nebuvo nustatytas veikti 5.2.1 nurodytas įtaisas. |
| --- | --- |

5.2.3.

Išskyrus 5.3.1.5 punkte numatytą atvejį, į spynelę įkišamu raktu valdoma sistema turi neleisti ištraukti rakto, kol nesuveikė ar nebuvo nustatytas veikti 5.2.1 nurodytas įtaisas.

| 5.2.4. | 5.2.1 punkte nurodytas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas ir transporto priemonės sudedamosios dalys, kurias jis veikia, turi būti suprojektuoti taip, kad jų nebūtų galima staigiai ir neatkreipiant dėmesio atidaryti, padaryti neveiksmingus ar sunaikinti, pvz., naudojantis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, kuriuos gali lengvai įsigyti visi žmonės. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.2.1 punkte nurodytas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas ir transporto priemonės sudedamosios dalys, kurias jis veikia, turi būti suprojektuoti taip, kad jų nebūtų galima staigiai ir neatkreipiant dėmesio atidaryti, padaryti neveiksmingus ar sunaikinti, pvz., naudojantis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, kuriuos gali lengvai įsigyti visi žmonės.

| 5.2.5. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti sumontuotas transporto priemonėje kaip originalios įrangos dalis (t. y. įranga, kurią transporto priemonės gamintojas sumontuoja prieš pirmąsyk parduodant mažmeninėje rinkoje). Jis turi būti įmontuotas taip, kad, net pašalinus korpusą, jį užblokuotą būtų įmanoma išmontuoti tik specialiais įrankiais. Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisą įmanoma padaryti neveiksmingą išsukant varžtus, tie varžtai, jei nėra neišsukamo tipo, turi būti uždengti užblokuoto apsaugos įtaiso dalimis. |
| --- | --- |

5.2.5.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti sumontuotas transporto priemonėje kaip originalios įrangos dalis (t. y. įranga, kurią transporto priemonės gamintojas sumontuoja prieš pirmąsyk parduodant mažmeninėje rinkoje). Jis turi būti įmontuotas taip, kad, net pašalinus korpusą, jį užblokuotą būtų įmanoma išmontuoti tik specialiais įrankiais. Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisą įmanoma padaryti neveiksmingą išsukant varžtus, tie varžtai, jei nėra neišsukamo tipo, turi būti uždengti užblokuoto apsaugos įtaiso dalimis.

| 5.2.6. | Mechaninės blokavimo sistemos turi turėti ne mažiau kaip 1 000 skirtingų raktų derinių arba tokį mažesnį jų skaičių, kuris lygus bendram per metus pagaminamų transporto priemonių skaičiui. Vieno tipo transporto priemonėse kiekvieno derinio pasikartojimo dažnis turi būti maždaug 1 iš 1 000. |
| --- | --- |

5.2.6.

Mechaninės blokavimo sistemos turi turėti ne mažiau kaip 1 000 skirtingų raktų derinių arba tokį mažesnį jų skaičių, kuris lygus bendram per metus pagaminamų transporto priemonių skaičiui. Vieno tipo transporto priemonėse kiekvieno derinio pasikartojimo dažnis turi būti maždaug 1 iš 1 000.

| 5.2.7. | Elektrinės arba elektroninės blokavimo sistemos, pvz., nuotolinio valdymo pultas, turi turėti ne mažiau kaip 50 000 variantų, jose turi būti naudojami važiavimo kodai ir (arba) jų nuskaitymo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., ne daugiau kaip 5 000 variantų per 24 valandas iš ne mažiau kaip 50 000 variantų. |
| --- | --- |

5.2.7.

Elektrinės arba elektroninės blokavimo sistemos, pvz., nuotolinio valdymo pultas, turi turėti ne mažiau kaip 50 000 variantų, jose turi būti naudojami važiavimo kodai ir (arba) jų nuskaitymo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., ne daugiau kaip 5 000 variantų per 24 valandas iš ne mažiau kaip 50 000 variantų.

| 5.2.8. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso tipui taikomas 5.2.6 arba 5.2.7 punktas. |
| --- | --- |

5.2.8.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso tipui taikomas 5.2.6 arba 5.2.7 punktas.

| 5.2.9. | Raktas ir užraktas neturi būti koduojami matomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

5.2.9.

Raktas ir užraktas neturi būti koduojami matomomis priemonėmis.

| 5.2.10. | Užraktas turi būti suprojektuotas, sukonstruotas ir sumontuotas taip, kad kitu raktu jo cilindro užrakinimo padėtyje nebūtų įmanoma pasukti mažesniu kaip 2,45 Nm sukamuoju momentu ir






  5.2.10.1. | užrakto cilindruose su cilindriniais kumšteliais greta vienas kito neturi būti daugiau kaip dviejų vienodų kumštelių, veikiančių ta pačia kryptimi, o užrakte neturi būti daugiau kaip 60 % vienodų kumštelių; |
| --- | --- | --- |

5.2.10.

Užraktas turi būti suprojektuotas, sukonstruotas ir sumontuotas taip, kad kitu raktu jo cilindro užrakinimo padėtyje nebūtų įmanoma pasukti mažesniu kaip 2,45 Nm sukamuoju momentu ir

5.2.10.1.

užrakto cilindruose su cilindriniais kumšteliais greta vienas kito neturi būti daugiau kaip dviejų vienodų kumštelių, veikiančių ta pačia kryptimi, o užrakte neturi būti daugiau kaip 60 % vienodų kumštelių;

| 5.2.10.2. | užrakto cilindruose su diskiniais kumšteliais greta vienas kito neturi būti daugiau kaip dviejų vienodų kumštelių, veikiančių ta pačia kryptimi, o užrakte neturi būti daugiau kaip 50 % vienodų kumštelių. |
| --- | --- |

5.2.10.2.

užrakto cilindruose su diskiniais kumšteliais greta vienas kito neturi būti daugiau kaip dviejų vienodų kumštelių, veikiančių ta pačia kryptimi, o užrakte neturi būti daugiau kaip 50 % vienodų kumštelių.

| 5.2.11. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai turi būti tokie, kad, varikliui veikiant, nebūtų jokios atsitiktinės trikties rizikos, ypač tokios, kad užblokavimas galėtų sumažinti saugą.






  5.2.11.1. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisą turi būti įmanoma suaktyvinti tik iš pradžių perjungus variklio valdytuvus į sustabdymo padėtį, o po to atliekant veiksmą, kuris nėra nepertraukiama variklio sustabdymo tąsa, iš pradžių perjungus variklio valdytuvus į sustabdymo padėtį ir transporto priemonei sustojus bei įjungus rankinį stabdį arba transporto priemonės greičiui neviršijant 4 km/h. |
| --- | --- | --- |

5.2.11.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai turi būti tokie, kad, varikliui veikiant, nebūtų jokios atsitiktinės trikties rizikos, ypač tokios, kad užblokavimas galėtų sumažinti saugą.

5.2.11.1.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisą turi būti įmanoma suaktyvinti tik iš pradžių perjungus variklio valdytuvus į sustabdymo padėtį, o po to atliekant veiksmą, kuris nėra nepertraukiama variklio sustabdymo tąsa, iš pradžių perjungus variklio valdytuvus į sustabdymo padėtį ir transporto priemonei sustojus bei įjungus rankinį stabdį arba transporto priemonės greičiui neviršijant 4 km/h.

| 5.2.11.2. | Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisą suaktyvina rakto ištraukimo veiksmas, įtaisas turi būti suaktyvintas tik atlikus ne mažesnį kaip 2 mm judesį arba jis turi turėti nepaisymo priemonę, saugančią nuo rakto atsitiktinio ar dalinio ištraukimo. |
| --- | --- |

5.2.11.2.

Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisą suaktyvina rakto ištraukimo veiksmas, įtaisas turi būti suaktyvintas tik atlikus ne mažesnį kaip 2 mm judesį arba jis turi turėti nepaisymo priemonę, saugančią nuo rakto atsitiktinio ar dalinio ištraukimo.

| 5.2.11.3. | 5.2.10, 5.2.10.1 arba 5.2.10.2 ir 5.2.11.2 punktai taikomi tik įtaisams su mechaniniais raktais. |
| --- | --- |

5.2.11.3.

5.2.10, 5.2.10.1 arba 5.2.10.2 ir 5.2.11.2 punktai taikomi tik įtaisams su mechaniniais raktais.

| 5.2.12. | Pagalbinė energija gali būti naudojama tik apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisui suaktyvinti ir (arba) norint jį padaryti neaktyvų. Veikimo padėtyje įtaisas turi išlikti bet kokiomis tinkamomis priemonėmis, kurioms nebūtinas energijos tiekimas. |
| --- | --- |

5.2.12.

Pagalbinė energija gali būti naudojama tik apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisui suaktyvinti ir (arba) norint jį padaryti neaktyvų. Veikimo padėtyje įtaisas turi išlikti bet kokiomis tinkamomis priemonėmis, kurioms nebūtinas energijos tiekimas.

| 5.2.13. | Turi būti neįmanoma įjungti transporto priemonės variklio įprastomis priemonėmis tol, kol apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas yra suaktyvintas. |
| --- | --- |

5.2.13.

Turi būti neįmanoma įjungti transporto priemonės variklio įprastomis priemonėmis tol, kol apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas yra suaktyvintas.

| 5.2.14. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai, neleidžiantys atlaisvinti transporto priemonės stabdžių, leidžiami tik tuomet, jei stabdžių darbinės dalys laikomos veikimo padėtyje vien mechaniniu būdu. Tokiu atveju 5.2.13 punkto reikalavimai negalioja. |
| --- | --- |

5.2.14.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai, neleidžiantys atlaisvinti transporto priemonės stabdžių, leidžiami tik tuomet, jei stabdžių darbinės dalys laikomos veikimo padėtyje vien mechaniniu būdu. Tokiu atveju 5.2.13 punkto reikalavimai negalioja.

| 5.2.15. | Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi vairuotojo perspėjimo funkciją, ji turi suveikti vairuotojui atidarius savo pusės dureles, jei vairuotojas įtaiso neįjungė ir neištraukė rakto. |
| --- | --- |

5.2.15.

Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi vairuotojo perspėjimo funkciją, ji turi suveikti vairuotojui atidarius savo pusės dureles, jei vairuotojas įtaiso neįjungė ir neištraukė rakto.

5.3.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

Be 5.2 punkte nurodytų bendrųjų reikalavimų, apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi atitikti šiuos specialiuosius reikalavimus:

5.3.1.   Vairo mechanizmą veikiantys apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai

| 5.3.1.1. | Vairo mechanizmą veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi padaryti vairo mechanizmą neveiksmingą. Variklį turi būti įmanoma užvesti tik tuomet, kai grąžinamas įprastas vairo veikimas. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Vairo mechanizmą veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi padaryti vairo mechanizmą neveiksmingą. Variklį turi būti įmanoma užvesti tik tuomet, kai grąžinamas įprastas vairo veikimas.

| 5.3.1.2. | Kai apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas suaktyvinamas, neturi būti įmanoma neleisti jam veikti. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Kai apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas suaktyvinamas, neturi būti įmanoma neleisti jam veikti.

| 5.3.1.3. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi atitikti 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 ir 5.3.1.4 punktų reikalavimus atlikus po 2 500 rakinimo ciklų abiem šios taisyklės 4 priedo 1 dalyje nurodyto dėvėjimosi bandymo kryptimis. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi atitikti 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 ir 5.3.1.4 punktų reikalavimus atlikus po 2 500 rakinimo ciklų abiem šios taisyklės 4 priedo 1 dalyje nurodyto dėvėjimosi bandymo kryptimis.

| 5.3.1.4. | Suaktyvintas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi atitikti vieną iš šių kriterijų:






  5.3.1.4.1. | Jis turi būti pakankamai tvirtas, kad be saugą galinčio sumažinti vairavimo mechanizmo pažeidimo išlaikytų 300 Nm sukamąjį momentą, statinėmis sąlygomis veikiantį aplink vairo veleno ašį. |
| --- | --- | --- |

5.3.1.4.

Suaktyvintas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi atitikti vieną iš šių kriterijų:

5.3.1.4.1.

Jis turi būti pakankamai tvirtas, kad be saugą galinčio sumažinti vairavimo mechanizmo pažeidimo išlaikytų 300 Nm sukamąjį momentą, statinėmis sąlygomis veikiantį aplink vairo veleno ašį.

| 5.3.1.4.2. | Jame turi būti mechanizmas, suprojektuotas deformuotis arba slysti, kad sistema ištisai arba su pertrūkiais galėtų išlaikyti ne mažesnį kaip 100 Nm sukamąjį momentą. Blokavimo sistema turi išlaikyti šį sukamąjį momentą ir po šios taisyklės 4 priedo 2 dalyje nurodyto bandymo. |
| --- | --- |

5.3.1.4.2.

Jame turi būti mechanizmas, suprojektuotas deformuotis arba slysti, kad sistema ištisai arba su pertrūkiais galėtų išlaikyti ne mažesnį kaip 100 Nm sukamąjį momentą. Blokavimo sistema turi išlaikyti šį sukamąjį momentą ir po šios taisyklės 4 priedo 2 dalyje nurodyto bandymo.

| 5.3.1.4.3. | Jame turi būti mechanizmas, suprojektuotas leisti vairui laisvai suktis ant užblokuoto vairo veleno. Blokavimo mechanizmas turi būti pakankamai tvirtas, kad išlaikytų 200 Nm sukamąjį momentą, statinėmis sąlygomis veikiantį aplink vairo veleno ašį. |
| --- | --- |

5.3.1.4.3.

Jame turi būti mechanizmas, suprojektuotas leisti vairui laisvai suktis ant užblokuoto vairo veleno. Blokavimo mechanizmas turi būti pakankamai tvirtas, kad išlaikytų 200 Nm sukamąjį momentą, statinėmis sąlygomis veikiantį aplink vairo veleno ašį.

| 5.3.1.5. | Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas yra toks, kad raktą galima ištraukti ne vien toje padėtyje, kurioje vairavimo mechanizmas užblokuotas, jis turi būti suprojektuotas taip, kad tai padėčiai pasiekti ir raktui ištraukti reikalingo veiksmo nebūtų galima padaryti netyčia. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas yra toks, kad raktą galima ištraukti ne vien toje padėtyje, kurioje vairavimo mechanizmas užblokuotas, jis turi būti suprojektuotas taip, kad tai padėčiai pasiekti ir raktui ištraukti reikalingo veiksmo nebūtų galima padaryti netyčia.

| 5.3.1.6. | Jei sudedamoji dalis suyra taip, kad 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 ir 5.3.1.4.3 punktuose nurodytų sukamojo momento reikalavimus taikyti sunku, bet vairavimo sistema išlieka užblokuota, sistema atitinka reikalavimus. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

Jei sudedamoji dalis suyra taip, kad 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 ir 5.3.1.4.3 punktuose nurodytų sukamojo momento reikalavimus taikyti sunku, bet vairavimo sistema išlieka užblokuota, sistema atitinka reikalavimus.

5.3.2.   Transmisiją ar stabdžius veikiantys apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai

| 5.3.2.1. | Transmisiją veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi neleisti suktis transporto priemonės varomiesiems ratams. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Transmisiją veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi neleisti suktis transporto priemonės varomiesiems ratams.

| 5.3.2.2. | Stabdžius veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi stabdyti bent po vieną ratą abiejose vieno tilto pusėse. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Stabdžius veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi stabdyti bent po vieną ratą abiejose vieno tilto pusėse.

| 5.3.2.3. | Kai apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas suaktyvinamas, neturi būti įmanoma neleisti jam veikti. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Kai apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas suaktyvinamas, neturi būti įmanoma neleisti jam veikti.

| 5.3.2.4. | Turi būti neįmanoma netyčia užblokuoti transmisiją ar stabdžius, kai raktas yra apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso užrakte, net jei suveikė ar buvo nustatytas veikti užvesti variklio neleidžiantis įtaisas. Tai negalioja, jei šios taisyklės 5.3.2 punkto reikalavimų laikomasi kitais įtaisais, kurie naudojami ir kitais tikslais, o tai papildomai funkcijai (pvz., elektrinis stovėjimo stabdys) būtinas blokavimas pirmiau minėtomis sąlygomis. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Turi būti neįmanoma netyčia užblokuoti transmisiją ar stabdžius, kai raktas yra apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso užrakte, net jei suveikė ar buvo nustatytas veikti užvesti variklio neleidžiantis įtaisas. Tai negalioja, jei šios taisyklės 5.3.2 punkto reikalavimų laikomasi kitais įtaisais, kurie naudojami ir kitais tikslais, o tai papildomai funkcijai (pvz., elektrinis stovėjimo stabdys) būtinas blokavimas pirmiau minėtomis sąlygomis.

| 5.3.2.5. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti suprojektuotas ir sukonstruotas taip, kad išliktų visiškai veiksmingas po tam tikro nusidėvėjimo, atsiradusio atlikus 2 500 abipusių blokavimo ciklų. Jei apsauginis įtaisas veikia stabdžius, minėtas reikalavimas taikomas kiekvienai mechaninei ir elektrinei sudedamajai daliai. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti suprojektuotas ir sukonstruotas taip, kad išliktų visiškai veiksmingas po tam tikro nusidėvėjimo, atsiradusio atlikus 2 500 abipusių blokavimo ciklų. Jei apsauginis įtaisas veikia stabdžius, minėtas reikalavimas taikomas kiekvienai mechaninei ir elektrinei sudedamajai daliai.

| 5.3.2.6. | Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas yra toks, kad raktą galima ištraukti ne toje padėtyje, kurioje transmisija ar stabdžiai yra užblokuoti, jis turi būti suprojektuotas taip, kad tai padėčiai pasiekti ir raktui ištraukti reikalingo veiksmo nebūtų galima padaryti netyčia. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas yra toks, kad raktą galima ištraukti ne toje padėtyje, kurioje transmisija ar stabdžiai yra užblokuoti, jis turi būti suprojektuotas taip, kad tai padėčiai pasiekti ir raktui ištraukti reikalingo veiksmo nebūtų galima padaryti netyčia.

| 5.3.2.7. | Jei naudojamas transmisiją veikiantis apsauginis įtaisas, jis turi būti pakankamai tvirtas, kad be saugą galinčio sumažinti apgadinimo abiem kryptimis išlaikytų statinį sukamąjį momentą, 50 % didesnį už didžiausiąjį sukamąjį momentą, kuris paprastai gali veikti transmisiją. Nustatant šio bandomojo sukamojo momento dydį turi būti atsižvelgiama ne į didžiausią variklio sukamąjį momentą, bet į tą, kurį gali perduoti sankaba arba automatinė transmisija. |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Jei naudojamas transmisiją veikiantis apsauginis įtaisas, jis turi būti pakankamai tvirtas, kad be saugą galinčio sumažinti apgadinimo abiem kryptimis išlaikytų statinį sukamąjį momentą, 50 % didesnį už didžiausiąjį sukamąjį momentą, kuris paprastai gali veikti transmisiją. Nustatant šio bandomojo sukamojo momento dydį turi būti atsižvelgiama ne į didžiausią variklio sukamąjį momentą, bet į tą, kurį gali perduoti sankaba arba automatinė transmisija.

| 5.3.2.8. | Jei transporto priemonėje įrengtas stabdžius veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, jis turi nejudamai išlaikyti pakrautą transporto priemonę ant 20 % nuokalnės ar įkalnės. |
| --- | --- |

5.3.2.8.

Jei transporto priemonėje įrengtas stabdžius veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, jis turi nejudamai išlaikyti pakrautą transporto priemonę ant 20 % nuokalnės ar įkalnės.

| 5.3.2.9. | Jei transporto priemonėje įrengtas stabdžius veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, šios taisyklės reikalavimai neturi būti laikomi nukrypimu nuo Taisyklės Nr. 13 arba 13-H reikalavimų net ir jam sulūžus. |
| --- | --- |

5.3.2.9.

Jei transporto priemonėje įrengtas stabdžius veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, šios taisyklės reikalavimai neturi būti laikomi nukrypimu nuo Taisyklės Nr. 13 arba 13-H reikalavimų net ir jam sulūžus.

5.3.3.   Pavarų perjungimo svirtį veikiantys apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai

| 5.3.3.1. | Pavarų perjungimo svirtį veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi neleisti perjungti jokios pavaros. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Pavarų perjungimo svirtį veikiantis apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi neleisti perjungti jokios pavaros.

| 5.3.3.2. | Jei pavarų perjungimo dėžė yra mechaninė, pavarų perjungimo svirtį turi būti įmanoma užblokuoti tik atbulinės eigos padėtyje; be to, gali būti leista užblokuoti neutraliojoje padėtyje. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Jei pavarų perjungimo dėžė yra mechaninė, pavarų perjungimo svirtį turi būti įmanoma užblokuoti tik atbulinės eigos padėtyje; be to, gali būti leista užblokuoti neutraliojoje padėtyje.

| 5.3.3.3. | Jei automatinės pavarų dėžės turi stovėjimo padėtį, užblokuoti mechanizmą turi būti įmanoma tik stovėjimo padėtyje; be to, gali būti leista užblokuoti neutraliojoje ir (arba) atbulinės eigos padėtyje. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Jei automatinės pavarų dėžės turi stovėjimo padėtį, užblokuoti mechanizmą turi būti įmanoma tik stovėjimo padėtyje; be to, gali būti leista užblokuoti neutraliojoje ir (arba) atbulinės eigos padėtyje.

| 5.3.3.4. | Jei automatinės pavarų dėžės neturi stovėjimo padėties, užblokuoti mechanizmą turi būti įmanoma tik neutraliojoje ir (arba) atbulinės eigos padėtyje. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Jei automatinės pavarų dėžės neturi stovėjimo padėties, užblokuoti mechanizmą turi būti įmanoma tik neutraliojoje ir (arba) atbulinės eigos padėtyje.

| 5.3.3.5. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti suprojektuotas ir sukonstruotas taip, kad išliktų visiškai veiksmingas po tam tikro nusidėvėjimo, atsiradusio atlikus 2 500 abipusių blokavimo ciklų. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti suprojektuotas ir sukonstruotas taip, kad išliktų visiškai veiksmingas po tam tikro nusidėvėjimo, atsiradusio atlikus 2 500 abipusių blokavimo ciklų.

5.4.   ELEKTROMECHANINIAI IR ELEKTRONINIAI APSAUGOS NUO NETEISĖTO PASINAUDOJIMO ĮTAISAI

Elektromechaniniai ir elektroniniai apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisai mutatis mutandi turi atitikti 5.2 bei 5.3 ir 8.4 punktų reikalavimus.

Jei įtaiso technologija tokia, kad 5 bei 6 dalys ir 8.4 punktas netaikomi, turi būti patikrinta, ar pasirūpinta užtikrinti transporto priemonės saugą. Šie įtaisai turi veikti taip, kad turėtų saugias priemones, apsaugančias nuo blokavimo ar atsitiktinio sutrikimo, kurie pakenktų transporto priemonės saugai, rizikos.

6.   II DALIS. TRANSPORTO PRIEMONIŲ SIGNALIZACIJOS SISTEMŲ PATVIRTINIMAS

6.1.   APIBRĖŽTYS

Šios taisyklės II dalyje:

6.1.2.   „Transporto priemonės signalizacijos sistema“ (TPSS)– tam tikro tipo (-ų) transporto priemonėje (-se) įrengti skirta sistema, rodanti, kad buvo įsibrauta į transporto priemonę arba kad jai buvo padarytas fizinis poveikis; šios sistemos gali užtikrinti papildomą transporto priemonės apsaugą nuo neteisėto pasinaudojimo.

6.1.3.   „Jutiklis“– įtaisas, registruojantis pokytį, kuris galėjo būti sukeltas braunantis į transporto priemonę arba padarius jai fizinį poveikį.

6.1.4.   „Perspėjimo įtaisas“– įtaisas, signalizuojantis, kad buvo įsibrauta arba buvo padarytas fizinis poveikis.

6.1.5.   „Valdymo įranga“– TPSS įjungti, išjungti ir išbandyti bei pavojaus signalui į perspėjimo įtaisus nusiųsti būtina įranga.

6.1.6.   „Įjungta“– TPSS būsena, kuriai esant pavojaus signalą galima perduoti perspėjimo įtaisams.

6.1.7.   „Išjungta“– TPSS būsena, kuriai esant pavojaus signalo negalima perduoti perspėjimo įtaisams.

6.1.8.   „Raktas“– įtaisas, suprojektuotas ir pagamintas taip, kad būtų galima valdyti blokavimo sistemą, kuri buvo suprojektuota ir pagaminta taip, kad ją būtų galima valdyti tik tuo įtaisu.

6.1.9.   „Transporto priemonių signalizacijos sistemos tipas“– sistemos, iš principo nesiskiriančios šiais esminiais aspektais:

6.1.10.   „Transporto priemonių signalizacijos sistemos patvirtinimas“– TPSS tipo patvirtinimas pagal 6.2, 6.3 ir 6.4 punktų reikalavimus.

6.1.11.   „Imobilizatorius“– įtaisas, skirtas užtikrinti, kad transporto priemonė negalėtų važiuoti varoma nuosavu varikliu.

6.1.12.   „Pavojaus signalo perdavimo įtaisas“– įtaisas, per kurį asmuo gali pasinaudoti transporto priemonėje įrengtu signalizacijos įtaisu pagalbai pasikviesti, jeigu susiklostytų pavojinga padėtis.

6.2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

| 6.2.1. | Įsibrovus į transporto priemonę arba jai padarius fizinį poveikį, TPSS turi duoti perspėjimo signalą. Perspėjimo signalas turi būti garsinis, be to, gali būti įrengti regimieji perspėjimo įtaisai, radijo signalizacijos įtaisas arba pirmiau minėtų sistemų derinys. |
| --- | --- |

6.2.1.

Įsibrovus į transporto priemonę arba jai padarius fizinį poveikį, TPSS turi duoti perspėjimo signalą. Perspėjimo signalas turi būti garsinis, be to, gali būti įrengti regimieji perspėjimo įtaisai, radijo signalizacijos įtaisas arba pirmiau minėtų sistemų derinys.

| 6.2.2. | TPSS turi būti projektuojamos, konstruojamos ir įrengiamos taip, kad transporto priemonė su įrengta TPSS atitiktų taikomus techninius reikalavimus, ypač susijusius su elektromagnetiniu suderinamumu (EMS). |
| --- | --- |

6.2.2.

TPSS turi būti projektuojamos, konstruojamos ir įrengiamos taip, kad transporto priemonė su įrengta TPSS atitiktų taikomus techninius reikalavimus, ypač susijusius su elektromagnetiniu suderinamumu (EMS).

| 6.2.3. | Jei TPSS pritaikyta perduoti signalą radijo bangomis, pvz., signalizacijos įtaisui įjungti ar išjungti arba pavojaus signalui perduoti, ta sistema turi atitikti atitinkamus ETSI standartus (5), pvz., EN 300 220–1 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000–09) ir EN 301 489–3 V1.2.1. (2000–08) (įskaitant rekomendacinio pobūdžio reikalavimus). Signalizacijos sistemai įjungti ir išjungti skirtų radijo signalų dažnis ir didžiausia spinduliavimo galia turi atitikti CEPT/ERC (6) rekomendaciją Nr. 70–03 ( 2000 m. vasario 17 d.) dėl mažo nuotolio įtaisų naudojimo (7). |
| --- | --- |

6.2.3.

Jei TPSS pritaikyta perduoti signalą radijo bangomis, pvz., signalizacijos įtaisui įjungti ar išjungti arba pavojaus signalui perduoti, ta sistema turi atitikti atitinkamus ETSI standartus (5), pvz., EN 300 220–1 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000–09) ir EN 301 489–3 V1.2.1. (2000–08) (įskaitant rekomendacinio pobūdžio reikalavimus). Signalizacijos sistemai įjungti ir išjungti skirtų radijo signalų dažnis ir didžiausia spinduliavimo galia turi atitikti CEPT/ERC (6) rekomendaciją Nr. 70–03 ( 2000 m. vasario 17 d.) dėl mažo nuotolio įtaisų naudojimo (7).

| 6.2.4. | Transporto priemonėje įrengus TPSS, ši neturi turėti įtakos transporto priemonės eksploatacinėms charakteristikoms (jei sistema neįjungta) arba saugiam tos transporto priemonės veikimui. |
| --- | --- |

6.2.4.

Transporto priemonėje įrengus TPSS, ši neturi turėti įtakos transporto priemonės eksploatacinėms charakteristikoms (jei sistema neįjungta) arba saugiam tos transporto priemonės veikimui.

| 6.2.5. | TPSS ir jos sudedamosios dalys neturi įsijungti netyčia, ypač veikiant transporto priemonės varikliui. |
| --- | --- |

6.2.5.

TPSS ir jos sudedamosios dalys neturi įsijungti netyčia, ypač veikiant transporto priemonės varikliui.

| 6.2.6. | TPSS gedimas arba elektros energijos tiekimo tai sistemai triktis neturi pakenkti saugiam transporto priemonės veikimui. |
| --- | --- |

6.2.6.

TPSS gedimas arba elektros energijos tiekimo tai sistemai triktis neturi pakenkti saugiam transporto priemonės veikimui.

| 6.2.7. | TPSS, jos sudedamosios dalys ir jų valdomos dalys turi būti suprojektuotos, pagamintos ir įrengtos taip, kad būtų kuo labiau sumažintas pavojus, jog kas nors galėtų greitai ir neatkreipdamas dėmesio, pvz., naudodamasis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, lengvai įsigyjamais visiems žmonėms, sutrikdyti TPSS, jos sudedamųjų dalių ir jų valdomų dalių veikimą arba sugadinti jas. |
| --- | --- |

6.2.7.

TPSS, jos sudedamosios dalys ir jų valdomos dalys turi būti suprojektuotos, pagamintos ir įrengtos taip, kad būtų kuo labiau sumažintas pavojus, jog kas nors galėtų greitai ir neatkreipdamas dėmesio, pvz., naudodamasis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, lengvai įsigyjamais visiems žmonėms, sutrikdyti TPSS, jos sudedamųjų dalių ir jų valdomų dalių veikimą arba sugadinti jas.

| 6.2.8. | Tai reiškia, kad TPSS įjungimo ir išjungimo priemonės turi būti suprojektuotos taip, kad nebūtų pažeisti I dalies reikalavimai. Leidžiama naudoti šios taisyklės I dalyje nurodytas sudėtinių dalių elektros jungtis. |
| --- | --- |

6.2.8.

Tai reiškia, kad TPSS įjungimo ir išjungimo priemonės turi būti suprojektuotos taip, kad nebūtų pažeisti I dalies reikalavimai. Leidžiama naudoti šios taisyklės I dalyje nurodytas sudėtinių dalių elektros jungtis.

| 6.2.9. | Sistema turi būti išdėstyta taip, kad jeigu viena perspėjimo signalo grandinė būtų sujungta trumpuoju jungimu, nebūtų sutrikdyti kiti signalizacijos sistemos veiklos aspektai, išskyrus tą grandinę, kuri sujungta trumpuoju jungimu. |
| --- | --- |

6.2.9.

Sistema turi būti išdėstyta taip, kad jeigu viena perspėjimo signalo grandinė būtų sujungta trumpuoju jungimu, nebūtų sutrikdyti kiti signalizacijos sistemos veiklos aspektai, išskyrus tą grandinę, kuri sujungta trumpuoju jungimu.

| 6.2.10. | TPSS gali turėti imobilizatorių, kuris turi atitikti šios taisyklės IV dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

6.2.10.

TPSS gali turėti imobilizatorių, kuris turi atitikti šios taisyklės IV dalies reikalavimus.

6.3.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

6.3.1.   Apsaugos aprėptis

6.3.1.1.   Specialūs reikalavimai

TPSS turi bent nustatyti, kad buvo atidarytos transporto priemonės durys, variklio dangtis ir bagažinė, ir apie tai signalizuoti. Sugedus šviesos šaltiniams, pvz., keleivių salono lempoms, arba juos išjungus, neturi pablogėti kontrolės funkcija.

Leidžiama naudoti papildomus veiksmingus jutiklius, skirtus perduoti ir (arba) rodyti informaciją, pvz.:

| i) | apie įsibrovimą į transporto priemonę, pvz., keleivių salono kontrolės įtaisus, langų stiklų kontrolės įtaisus, įsilaužimo per visas įstiklintas vietas jutiklius, arba |
| --- | --- |

i)

apie įsibrovimą į transporto priemonę, pvz., keleivių salono kontrolės įtaisus, langų stiklų kontrolės įtaisus, įsilaužimo per visas įstiklintas vietas jutiklius, arba

| ii) | apie mėginimą pavogti transporto priemonę, pvz., transporto priemonės polinkio kampo jutiklį, |
| --- | --- |

ii)

apie mėginimą pavogti transporto priemonę, pvz., transporto priemonės polinkio kampo jutiklį,

tačiau reikia atsižvelgti į priemones, užtikrinančias, kad pavojaus signalas nebūtų skleidžiamas be reikalo (t. y. kad nebūtų skleidžiamas netikras pavojaus signalas, žr. 6.3.1.2 punktą).

Jei šie papildomi jutikliai skleidžia pavojaus signalą ir po įsibrovimo (pvz., sudaužius įstiklintą vietą) arba paveikti išorinio poveikio (pvz., vėjo), pavojaus signalas, kurį įjungia vienas iš pirmiau minėtų jutiklių, per vieną nustatytą TPSS veikimo laikotarpį neturi būti įjungtas daugiau kaip 10 kartų.

Šiuo atveju nustatytą veikimo trukmę apriboja transporto priemonės naudotojas, kuris teisėtai išjungia sistemą.

Tam tikrų rūšių papildomus jutiklius, pvz., keleivių salono kontrolės įtaisą (ultragarsinį, infraraudonųjų spindulių) arba transporto priemonės polinkio kampo jutiklį ir t. t., galima išjungti sąmoningai. Šiuo atveju kiekvieną kartą prieš įjungiant TPSS turi būti atlikti tam tikri sąmoningi veiksmai. Neturi būti įmanoma išjungti jutiklių, jei tebėra įjungta signalizacijos sistema.

6.3.1.2.   Apsauga nuo netikro pavojaus signalo

| 6.3.1.2.1. | Tinkamomis priemonėmis, pvz.,






  i) | tam tikru būdu, atitinkančiu variklinių transporto priemonių naudojimo sąlygas, projektuojant mechanines dalis ir elektros grandines, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2.1.

Tinkamomis priemonėmis, pvz.,

i)

tam tikru būdu, atitinkančiu variklinių transporto priemonių naudojimo sąlygas, projektuojant mechanines dalis ir elektros grandines,

| ii) | parenkant ir taikant tam tikrus transporto priemonių signalizacijos sistemos ir jos sudedamųjų dalių veikimo bei valdymo principus, |
| --- | --- |

ii)

parenkant ir taikant tam tikrus transporto priemonių signalizacijos sistemos ir jos sudedamųjų dalių veikimo bei valdymo principus,

turi būti užtikrinta, kad įjungta arba išjungta TPSS negalėtų be reikalo įjungti pavojaus signalo dėl:

| a) | smūgio transporto priemonei: 6.4.2.13 punkte nurodytas bandymas; |
| --- | --- |

a)

smūgio transporto priemonei: 6.4.2.13 punkte nurodytas bandymas;

| b) | priežasčių, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu: 6.4.2.12 punkte nurodytas bandymas; |
| --- | --- |

b)

priežasčių, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu: 6.4.2.12 punkte nurodytas bandymas;

| c) | akumuliatoriaus įtampos sumažėjimo, kai iš jo nuolat tiekiama elektros energija: 6.4.2.14 punkte nurodytas bandymas; |
| --- | --- |

c)

akumuliatoriaus įtampos sumažėjimo, kai iš jo nuolat tiekiama elektros energija: 6.4.2.14 punkte nurodytas bandymas;

| d) | netikro pavojaus signalo, kurį perduoda keleivių salono kontrolės įtaisas: 6.4.2.15 punkte nurodytas bandymas. |
| --- | --- |

d)

netikro pavojaus signalo, kurį perduoda keleivių salono kontrolės įtaisas: 6.4.2.15 punkte nurodytas bandymas.

| 6.3.1.2.2. | Jei patvirtinimo paraiškos pateikėjas gali įrodyti, pvz., techniniais duomenimis, kad apsauga nuo netikro pavojaus signalo yra tinkamai užtikrinta, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba gali nereikalauti atlikti kai kurių pirmiau minėtų bandymų. |
| --- | --- |

6.3.1.2.2.

Jei patvirtinimo paraiškos pateikėjas gali įrodyti, pvz., techniniais duomenimis, kad apsauga nuo netikro pavojaus signalo yra tinkamai užtikrinta, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba gali nereikalauti atlikti kai kurių pirmiau minėtų bandymų.

6.3.2.   Garsinė signalizacija

6.3.2.1.   Bendrosios nuostatos

Garsinis perspėjimo signalas turi būti aiškiai girdimas ir atpažįstamas; jis turi gerokai skirtis nuo kitų kelių transporte naudojamų garsinių signalų.

Be originaliosios įrangos garsinio perspėjimo įtaiso, toje transporto priemonės dalyje, kurią kontroliuoja TPSS, galima įrengti atskirąjį garsinį perspėjimo įtaisą, jeigu jį galima apsaugoti, kad jis nebūtų lengvai ir greitai prieinamas.

Naudojant atskirąjį garsinį perspėjimo įtaisą pagal 6.3.2.3.1 punktą, originaliosios įrangos standartinį garsinį perspėjimo įtaisą turi būti galima papildomai įjungti naudojant TPSS, jei, kaip nors sutrikdžius standartinio garsinio perspėjimo įtaiso (paprastai kur kas lengviau prieinamo) veikimą, nebūtų padaryta poveikio atskirojo garsinio perspėjimo įtaiso veikimui.

6.3.2.2.   Garsinio signalo trukmė

| Ne trumpesnė kaip | 25 s. |
| --- | --- |
| Ne ilgesnė kaip | 30 s. |

Ne trumpesnė kaip

25 s.

Ne ilgesnė kaip

30 s.

Garsinis signalas vėl gali būti skleidžiamas tik antrą kartą, t. y. pasibaigus pirmiau nurodytam laikotarpiui, jei transporto priemonei padaromas fizinis poveikis (apribojimai: žr. 6.3.1.1 ir 6.3.1.2 punktus).

Išjungus signalizacijos sistemą, signalas turi būti nedelsiant nutrauktas.

6.3.2.3.   Garsinio signalo reikalavimai

| 6.3.2.3.1. | Vienodo tono signalą (vienodo dažnio garso virpesius) skleidžiantis įtaisas, pvz., sirena, kurios garsiniai ir kt. duomenys atitinka EEC taisyklės Nr. 28 I dalį.
  Protarpinis signalas (įsijungiantis ir išsijungiantis):
  Aktyvinimo dažnis ...(2 ± 1) Hz
  Veikimo trukmė = Neveikimo trukmė ± 10 % |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.

Vienodo tono signalą (vienodo dažnio garso virpesius) skleidžiantis įtaisas, pvz., sirena, kurios garsiniai ir kt. duomenys atitinka EEC taisyklės Nr. 28 I dalį.

Protarpinis signalas (įsijungiantis ir išsijungiantis):

Aktyvinimo dažnis ...(2 ± 1) Hz

Veikimo trukmė = Neveikimo trukmė ± 10 %

| 6.3.2.3.2. | Garsinio signalo įtaisas, skleidžiantis kintamo dažnio garso virpesius: garsiniai ir kt. duomenys pagal EEK Taisyklės Nr. 28 I dalį, bet taikomas vienodas gana didelis dažnio pokytis iš pirmiau nurodyto intervalo (1 800–3 550 Hz) abiem kryptimis.
  Pokyčių dažnis ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

6.3.2.3.2.

Garsinio signalo įtaisas, skleidžiantis kintamo dažnio garso virpesius: garsiniai ir kt. duomenys pagal EEK Taisyklės Nr. 28 I dalį, bet taikomas vienodas gana didelis dažnio pokytis iš pirmiau nurodyto intervalo (1 800–3 550 Hz) abiem kryptimis.

Pokyčių dažnis ... (2 ± 1) Hz

| 6.3.2.3.3. | Garso lygis
  Garso šaltinis turi būti:






  i) | garsinis perspėjimo įtaisas, patvirtintas pagal EEK taisyklės Nr. 28 I dalį, arba |
| --- | --- | --- |

6.3.2.3.3.

Garso lygis

Garso šaltinis turi būti:

i)

garsinis perspėjimo įtaisas, patvirtintas pagal EEK taisyklės Nr. 28 I dalį, arba

| ii) | EEK taisyklės Nr. 28 I dalies 6.1 ir 6.2 punktų reikalavimus atitinkantis įtaisas. |
| --- | --- |

ii)

EEK taisyklės Nr. 28 I dalies 6.1 ir 6.2 punktų reikalavimus atitinkantis įtaisas.

Tačiau, jei garso šaltinis – ne originaliosios įrangos garsinis perspėjimo įtaisas, mažiausią leidžiamą garso lygį galima sumažinti iki 100 dB(A), jei matuojama EEK taisyklės Nr. 28 I dalyje nurodytomis sąlygomis.

6.3.3.   Regimoji signalizacija – jei įrengta

6.3.3.1.   Bendrosios nuostatos

Įsibrovus į transporto priemonę arba padarius jai fizinį poveikį, įtaisas turi įjungti regimąjį pavojaus signalą, kaip nurodyta 6.3.3.2 ir 6.3.3.3 punktuose.

6.3.3.2.   Regimojo signalo trukmė

Regimojo signalo trukmė turi būti nuo 25 s iki 5 min nuo jo įjungimo. Išjungus signalizacijos sistemą, signalas turi būti nedelsiant nutrauktas.

6.3.3.3.   Regimojo signalo pobūdis

Mirksintys transporto priemonės visi posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa, įskaitant visas tos pačios elektros grandinės lempas.

Aktyvinimo dažnis ...(2 ± 1) Hz

Atsižvelgiant į garsinį signalą, taip pat leidžiama naudoti asinchroninius signalus.

Veikimo trukmė = Neveikimo trukmė ± 10 %

6.3.4.   Radijo signalizacija (pranešimų gaviklis) – jei įrengta

TPSS gali turėti įrenginį, kuris pavojaus signalą perduoda radijo bangomis.

6.3.5.   Signalizacijos įjungimo blokavimas

| 6.3.5.1. | Varikliui veikiant neturi būti įmanoma tyčia arba netyčia įjungti signalizacijos sistemos. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

Varikliui veikiant neturi būti įmanoma tyčia arba netyčia įjungti signalizacijos sistemos.

6.3.6.   TPSS įjungimas ir išjungimas

6.3.6.1.   Įjungimas

TPSS leidžiama įjungti visomis tinkamomis priemonėmis, jeigu jomis negalima netyčia įjungti netikro pavojaus signalo.

6.3.6.2.   Išjungimas

TPSS turi būti išjungiama vienu iš toliau nurodytų įtaisų arba jų deriniu; leidžiama naudoti kitus įtaisus, kurių darbinės charakteristikos yra lygiavertės:

| 6.3.6.2.1. | Mechaniniu raktu (atitinkančiu šios taisyklės 10 priedo reikalavimus), kurį galima sujungti su centrine transporto priemonės rakinimo sistema, valdoma iš išorės ir turinčia bent 1 000 variantų. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

Mechaniniu raktu (atitinkančiu šios taisyklės 10 priedo reikalavimus), kurį galima sujungti su centrine transporto priemonės rakinimo sistema, valdoma iš išorės ir turinčia bent 1 000 variantų.

| 6.3.6.2.2. | Elektriniu ir (arba) elektroniniu įtaisu, pvz., nuotolinio valdymo įtaisu, kuriame numatyta bent 50 000 variantų, naudojami važiavimo kodai ir (arba) kurio nuskaitymo trukmė ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., per 24 valandas ne daugiau kaip 5 000 variantų iš ne mažiau kaip 50 000 variantų; |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Elektriniu ir (arba) elektroniniu įtaisu, pvz., nuotolinio valdymo įtaisu, kuriame numatyta bent 50 000 variantų, naudojami važiavimo kodai ir (arba) kurio nuskaitymo trukmė ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., per 24 valandas ne daugiau kaip 5 000 variantų iš ne mažiau kaip 50 000 variantų;

| 6.3.6.2.3. | Apsaugotame keleivių salone įrengtu mechaniniu raktu arba elektriniu ar elektroniniu įtaisu, kuriuo galima nustatyti įlipimo ir (arba) išlipimo delsą. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

Apsaugotame keleivių salone įrengtu mechaniniu raktu arba elektriniu ar elektroniniu įtaisu, kuriuo galima nustatyti įlipimo ir (arba) išlipimo delsą.

6.3.7.   Išlipimo delsa

Jeigu TPSS įjungimo įtaisas įrengtas apsaugotoje vietoje, turi būti numatyta galimybė nustatyti išlipimo delsą. Turi būti įmanoma nustatyti 15–45 s išlipimo delsą, skaičiuojamą nuo įtaiso įjungimo. Delsą galima keisti atsižvelgiant į kiekvieno naudotojo poreikius.

6.3.8.   Įlipimo delsa

Jei TPSS išjungimo įtaisas įrengtas apsaugotoje vietoje, turi būti numatyta galimybė prieš įjungiant garsinius ir regimuosius signalus nustatyti ne trumpesnę kaip 5 s ir ne ilgesnę kaip 15 s delsą. Delsą galima keisti atsižvelgiant į kiekvieno naudotojo poreikius.

6.3.9.   Būsenos indikatorius

| 6.3.9.1. | Informacijai apie TPSS būseną (įjungta, išjungta, signalas nustatomas, signalas įjungtas) pateikti keleivių salone ir už jo ribų leidžiama įtaisyti regimuosius indikatorius. Ne keleivių salone įrengtų įtaisų regimųjų signalų šviesos stipris turi būti ne didesnis kaip 0,5 cd. |
| --- | --- |

6.3.9.1.

Informacijai apie TPSS būseną (įjungta, išjungta, signalas nustatomas, signalas įjungtas) pateikti keleivių salone ir už jo ribų leidžiama įtaisyti regimuosius indikatorius. Ne keleivių salone įrengtų įtaisų regimųjų signalų šviesos stipris turi būti ne didesnis kaip 0,5 cd.

| 6.3.9.2. | Jei yra numatyti trumpalaikių „dinaminių“ procesų, pvz., perjungimo iš įjungimo padėties į išjungimo padėtį ir atvirkščiai, indikatoriai, jie turi būti regimieji ir atitikti 6.3.9.1 punkto reikalavimus. Šie regimieji indikatoriai taip pat gali būti vienu metu veikiantys posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa (-os), tačiau posūkio rodikliais rodomų regimųjų indikatorių trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 3 s. |
| --- | --- |

6.3.9.2.

Jei yra numatyti trumpalaikių „dinaminių“ procesų, pvz., perjungimo iš įjungimo padėties į išjungimo padėtį ir atvirkščiai, indikatoriai, jie turi būti regimieji ir atitikti 6.3.9.1 punkto reikalavimus. Šie regimieji indikatoriai taip pat gali būti vienu metu veikiantys posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa (-os), tačiau posūkio rodikliais rodomų regimųjų indikatorių trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 3 s.

6.3.10.   Energijos tiekimas

Energija transporto priemonių signalizacijos sistemai tiekiama iš transporto priemonės akumuliatoriaus arba iš įkraunamos baterijos. Jei numatyta, galima naudoti papildomą įkraunamą arba neįkraunamą bateriją. Iš šių baterijų jokiu būdu negalima tiekti energijos kitoms transporto priemonės elektros sistemos dalims.

6.3.11.   Neprivalomų funkcijų reikalavimai

6.3.11.1.   Savikontrolė, automatinė gedimų indikacija

Įjungus TPSS, triktis, pvz., neuždarytas duris ir t. t., galima nustatyti naudojant savikontrolės funkciją (patikimumo kontrolę), ir apie šią padėtį turi būti pranešama.

6.3.11.2.   Pavojaus signalo perdavimo įtaisas

Nepaisant TPSS būsenos (ar sistema įjungta, ar išjungta) ir (arba) jos funkcijos, leidžiama naudoti regimojo, garsinio ir (arba) radijo bangomis skleidžiamo pavojaus signalo perdavimo įtaisą. Jis turi būti įjungiamas būnant transporto priemonėje ir neturi turėti įtakos TPSS būsenai (įjungta arba išjungta). Be to, transporto priemonės naudotojui turi būti įmanoma išjungti šį pavojaus signalo perdavimo įtaisą. Jei tai garsinio pavojaus signalo perdavimo įtaisas, jo skleidžiamo signalo skambėjimo trukmė veikimo laikotarpiu neribojama. Pavojaus signalo perdavimo įtaisas neturi nei užblokuoti variklio, nei jo išjungti, jei jis veikia.

6.4.   VEIKIMO PARAMETRAI IR BANDYMŲ SĄLYGOS8 (8)

6.4.1.   Veikimo parametrai

Visos TPSS sudedamosios dalys toliau išvardytomis sąlygomis turi veikti be trikčių.

6.4.1.1.   Klimato sąlygos

Nustatoma dviejų tipų aplinkos temperatūra:

| a) | nuo – 40 °C iki + 85 °C – keleivių salone ir bagažinėje įrengtoms sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

a)

nuo – 40 °C iki + 85 °C – keleivių salone ir bagažinėje įrengtoms sudedamosioms dalims;

| b) | nuo – 40 °C iki + 125 °C – variklio skyriuje įrengtoms sudedamosioms dalims, jei nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

b)

nuo – 40 °C iki + 125 °C – variklio skyriuje įrengtoms sudedamosioms dalims, jei nenurodyta kitaip.

6.4.1.2.   Įrangos apsaugos laipsniai

Pagal Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) leidinį 529–1989 turi būti užtikrinti šie apsaugos laipsniai:

| i) | IP 40, jei tai keleivių salone įrengtos sudedamosios dalys; |
| --- | --- |

i)

IP 40, jei tai keleivių salone įrengtos sudedamosios dalys;

| ii) | IP 42, jei tai atidengtų dviviečių automobilių ir (arba) automobilių nuimamu viršumi ir stumdomąją stogo plokštę turinčių automobilių keleivių salone įrengtos sudedamosios dalys, kai įrengimo vietoje reikalingas didesnis nei IP 40 apsaugos laipsnis; |
| --- | --- |

ii)

IP 42, jei tai atidengtų dviviečių automobilių ir (arba) automobilių nuimamu viršumi ir stumdomąją stogo plokštę turinčių automobilių keleivių salone įrengtos sudedamosios dalys, kai įrengimo vietoje reikalingas didesnis nei IP 40 apsaugos laipsnis;

| iii) | IP 54, jei tai visos kitos sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

iii)

IP 54, jei tai visos kitos sudedamosios dalys.

TPSS gamintojas įrengimo instrukcijose turi pateikti visus sudedamųjų įrangos dalių išdėstymo apribojimus, atsižvelgiant į dulkes, vandenį ir temperatūrą.

6.4.1.3.   Atsparumas aplinkos poveikiui

7 dienos pagal IEC 68–2–30–1980.

6.4.1.4.   Elektros energijos tiekimo sąlygos

Vardinė maitinimo įtampa: 12 V.

Darbinės maitinimo įtampos intervalas: 9–15 V, jei temperatūros intervalas atitinka 6.4.1.1 punkto reikalavimus.

Leidžiama laiko nuokrypa, jei atsiranda viršįtampis, esant 23 °C temperatūrai:

U = 18 V, ne ilgiau kaip 1 val.;

U = 24 V, ne ilgiau kaip 1 min.

6.4.2.   Bandymų sąlygos

6.4.2.1.   Veikimo bandymai

| 6.4.2.1.1. | Turi būti patikrinta, ar TPSS atitinka toliau nurodytas specifikacijas: | ar pavojaus signalo trukmė atitinka 6.3.2.2 ir 6.3.3.2 punktus; |
| --- | --- | --- |

6.4.2.1.1.

Turi būti patikrinta, ar TPSS atitinka toliau nurodytas specifikacijas:

ar pavojaus signalo trukmė atitinka 6.3.2.2 ir 6.3.3.2 punktus;

| | ar dažnis ir veikimo bei neveikimo santykis atitinka 6.3.3.3 ir atitinkamai 6.3.2.3.1 arba 6.3.2.3.2 punktus; |
| --- | --- |

ar dažnis ir veikimo bei neveikimo santykis atitinka 6.3.3.3 ir atitinkamai 6.3.2.3.1 arba 6.3.2.3.2 punktus;

| | ar pavojaus signalo perdavimo ciklų skaičius atitinka 6.3.1.1 punktą, jei taikoma; |
| --- | --- |

ar pavojaus signalo perdavimo ciklų skaičius atitinka 6.3.1.1 punktą, jei taikoma;

| | atliekama TPSS įjungimo užblokavimo patikra pagal 6.3.5 punktą. |
| --- | --- |

atliekama TPSS įjungimo užblokavimo patikra pagal 6.3.5 punktą.

| 6.4.2.1.2. | Įprastos bandymų sąlygos
  Įtampa U = (12 ± 0,2) V
  Temperatūra ... T = (23 ± 5) °C |
| --- | --- |

6.4.2.1.2.

Įprastos bandymų sąlygos

Įtampa U = (12 ± 0,2) V

Temperatūra ... T = (23 ± 5) °C

6.4.2.2.   Atsparumas temperatūros ir įtampos pokyčiams

Turi būti patikrinta, ar laikomasi 6.4.2.1.1 punkte nustatytų specifikacijų, šiomis sąlygomis:

| 6.4.2.2.1. | Bandymo temperatūra ... T = (– 40 ± 2) °C
  Bandymo įtampa ... U = (9 ± 0,2) V
  Laikymo trukmė ...4 val. |
| --- | --- |

6.4.2.2.1.

Bandymo temperatūra ... T = (– 40 ± 2) °C

Bandymo įtampa ... U = (9 ± 0,2) V

Laikymo trukmė ...4 val.

| 6.4.2.2.2. | Keleivių salone ir bagažinėje įrengtų sudedamųjų dalių bandymai: | Bandymo temperatūra ... T = (+ 85 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.2.

Keleivių salone ir bagažinėje įrengtų sudedamųjų dalių bandymai:

Bandymo temperatūra ... T = (+ 85 ± 2) °C

| | Bandymo įtampa ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Bandymo įtampa ... U = (15 ± 0,2) V

| | Laikymo trukmė ...4 val. |
| --- | --- |

Laikymo trukmė ...4 val.

| 6.4.2.2.3. | Variklio skyriuje įrengtų sudedamųjų dalių bandymai, jei nenurodyta kitaip: | Bandymo temperatūra ... T = (+ 125 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.3.

Variklio skyriuje įrengtų sudedamųjų dalių bandymai, jei nenurodyta kitaip:

Bandymo temperatūra ... T = (+ 125 ± 2) °C

| | Bandymo įtampa ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Bandymo įtampa ... U = (15 ± 0,2) V

| | Laikymo trukmė ...4 val. |
| --- | --- |

Laikymo trukmė ...4 val.

| 6.4.2.2.4. | Įjungta ir išjungta TPSS 1 val. veikiama 18 V ± 0,2 V viršįtampiu. |
| --- | --- |

6.4.2.2.4.

Įjungta ir išjungta TPSS 1 val. veikiama 18 V ± 0,2 V viršįtampiu.

| 6.4.2.2.5. | Įjungta ir išjungta TPSS 1 min veikiama 24 V ± 0,2 V viršįtampiu. |
| --- | --- |

6.4.2.2.5.

Įjungta ir išjungta TPSS 1 min veikiama 24 V ± 0,2 V viršįtampiu.

6.4.2.3.   Saugus veikimas, atlikus bandymą atsparumui nuo pašalinių objektų patekimo nustatyti ir nelaidumo vandeniui bandymą.

Pagal IEC 529–1989 atlikus bandymą atsparumui nuo pašalinių objektų patekimo nustatyti ir nelaidumo vandeniui bandymą, atsižvelgiant į 6.4.1.2 punkte nurodytus apsaugos laipsnius, pagal 6.4.2.1 punktą turi būti pakartoti veikimo bandymai.

6.4.2.4.   Saugus veikimas, atlikus vandens kondensato bandymą

Pagal IEC 68–2–30 (1980) atlikus atsparumo drėgmei bandymą, turi būti pakartoti veikimo bandymai pagal 6.4.2.1 punktą.

6.4.2.5.   Apsaugos nuo polių sukeitimo bandymas

TPSS ir jos sudedamosios dalys neturi būti sugadintos, jei per 2 min laiką poliai būtų sukeisti veikiant iki 13 V įtampai. Po šio bandymo turi būti pakartoti veikimo bandymai pagal 6.4.2.1 punktą, prieš tai, jei būtina, pakeitus lydžiuosius saugiklius.

6.4.2.6.   Apsaugos nuo trumpojo jungimo bandymas

Visos TPSS elektros jungtys turi būti įžemintos nuo trumpojo jungimo ne didesne kaip 13 V įtampa ir (arba) apsaugotos lydžiaisiais saugikliais. Po šio bandymo turi būti pakartoti veikimo bandymai pagal 6.4.2.1 punktą, prieš tai, jei būtina, pakeitus lydžiuosius saugiklius.

6.4.2.7.   Įjungto įtaiso naudojamas energijos kiekis

Įjungus visą signalizacijos sistemą, įskaitant būsenos indikatorių, 6.4.2.1.2 punkte nustatytomis sąlygomis vidutinis naudojamas elektros energijos kiekis neturi viršyti 20 mA.

6.4.2.8.   Saugus veikimas po atsparumo virpesiams bandymo

| 6.4.2.8.1. | Atliekant šį bandymą, sudedamosios dalys suskirstomos į du tipus:







  1 tipas | : | sudedamosios dalys, kurios paprastai įrengiamos transporto priemonėje; |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 tipas | : | sudedamosios dalys, skirtos tvirtinti prie variklio. |

6.4.2.8.1.

Atliekant šį bandymą, sudedamosios dalys suskirstomos į du tipus:

1 tipas

:

sudedamosios dalys, kurios paprastai įrengiamos transporto priemonėje;

2 tipas

:

sudedamosios dalys, skirtos tvirtinti prie variklio.

| 6.4.2.8.2. | TPSS (jos sudedamosios dalys) veikiamos sinusinių virpesių, kurių charakteristikos yra tokios:






  6.4.2.8.2.1. | Jei tai 1 tipo sudedamosios dalys:
  Dažnis keičiamas nuo 10 Hz iki 500 Hz, didžiausioji amplitudė ± 5 mm, o didžiausiasis pagreitis 3 g (nuo nulio iki smailės). |
| --- | --- | --- |

6.4.2.8.2.

TPSS (jos sudedamosios dalys) veikiamos sinusinių virpesių, kurių charakteristikos yra tokios:

6.4.2.8.2.1.

Jei tai 1 tipo sudedamosios dalys:

Dažnis keičiamas nuo 10 Hz iki 500 Hz, didžiausioji amplitudė ± 5 mm, o didžiausiasis pagreitis 3 g (nuo nulio iki smailės).

| 6.4.2.8.2.2. | Jei tai II tipo sudedamosios dalys:
  Dažnis keičiamas nuo 20 Hz iki 300 Hz, didžiausioji amplitudė ± 2 mm, o didžiausiasis pagreitis 15 g (nuo nulio iki smailės). |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.2.

Jei tai II tipo sudedamosios dalys:

Dažnis keičiamas nuo 20 Hz iki 300 Hz, didžiausioji amplitudė ± 2 mm, o didžiausiasis pagreitis 15 g (nuo nulio iki smailės).

| 6.4.2.8.2.3. | Jei tai I ir II tipo sudedamosios dalys:
  Dažnio pokytis – 1 oktava/min.
  Atliekama 10 bandymų ciklų; bandymas atliekamas išilgai kiekvienos iš 3 ašių.
  Veikiama žemų dažnių didžiausios pastovios amplitudės virpesiais ir didžiausiu pastoviu pagreičiu taikant aukštus dažnius. |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.3.

Jei tai I ir II tipo sudedamosios dalys:

Dažnio pokytis – 1 oktava/min.

Atliekama 10 bandymų ciklų; bandymas atliekamas išilgai kiekvienos iš 3 ašių.

Veikiama žemų dažnių didžiausios pastovios amplitudės virpesiais ir didžiausiu pastoviu pagreičiu taikant aukštus dažnius.

| 6.4.2.8.3. | Atliekant bandymą TPSS turi būti prijungta prie elektros energijos šaltinio; laidas turi būti pritvirtintas už 200 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.8.3.

Atliekant bandymą TPSS turi būti prijungta prie elektros energijos šaltinio; laidas turi būti pritvirtintas už 200 mm.

| 6.4.2.8.4. | Atlikus atsparumo virpesiams bandymą, turi būti pakartotas veikimo bandymas pagal 6.4.2.1 punktą. |
| --- | --- |

6.4.2.8.4.

Atlikus atsparumo virpesiams bandymą, turi būti pakartotas veikimo bandymas pagal 6.4.2.1 punktą.

6.4.2.9.   Patvarumo bandymas

6.4.2.1.2 punkte nurodytomis bandymų sąlygomis pradedami 300 ištisų pavojaus signalo (garsinio ir (arba) regimojo) veikimo ciklų; jei tai garsinis įtaisas, po kiekvieno ciklo daroma 5 min pertrauka.

6.4.2.10.   Raktu valdomo išorinio jungiklio (įrengto transporto priemonės išorėje) bandymai.

Toliau nurodyti bandymai atliekami tik tada, jei durims užrakinti nenaudojamas originaliosios įrangos durų spynos blokavimo cilindras.

| 6.4.2.10.1. | Raktu valdomas jungiklis turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad jo veikimas nė kiek nesutriktų net po 2 500 įjungimo ir išjungimo ciklų kiekviena kryptimi, po kurių pagal IEC 68–2–11–1981 ne trumpiau kaip 96 val. atliekamas poveikio druskos aerozoliu – atsparumo korozijai – bandymas. |
| --- | --- |

6.4.2.10.1.

Raktu valdomas jungiklis turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad jo veikimas nė kiek nesutriktų net po 2 500 įjungimo ir išjungimo ciklų kiekviena kryptimi, po kurių pagal IEC 68–2–11–1981 ne trumpiau kaip 96 val. atliekamas poveikio druskos aerozoliu – atsparumo korozijai – bandymas.

6.4.2.11.   Keleivių salono apsaugos sistemų bandymas

Pavojaus signalas turi įsijungti, kai pro pravertą priekinių durų stiklą į keleivių saloną per 0,3 m (matuojant nuo vertikaliosios plokštumos vidurio) priekio link ir lygiagrečiai su keliu 0,4 m/s greičiu 45° kampu išilginės vidurinės transporto priemonės plokštumos atžvilgiu įkišama 0,2 m × 0,15 m vertikali plokštė (žr. šios taisyklės 8 priedo brėžinius).

6.4.2.12.   Elektromagnetinis suderinamumas

TPSS turi būti pateikta 9 priede aprašytiems bandymams.

6.4.2.13.   Apsauga nuo netikro pavojaus signalo transporto priemonei patyrus smūgį

Turi būti patikrinta, kad, 165 mm skersmens pusrutulio formos kūnui (kurio kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra 70 ± 10) 4,5 J energija atsitrenkus į bet kurią transporto priemonės kėbulo arba įstiklintą vietą, neįsijungtų netikras pavojaus signalas.

6.4.2.14.   Apsauga nuo netikro pavojaus signalo sumažėjus įtampai

Turi būti patikrinta, kad, nuolatine 0,5 V per valandą sparta iš lėto mažėjant pagrindinio akumuliatoriaus įtampai iki 3 V, neįsijungtų netikro pavojaus signalas.

Bandymo sąlygos: žr. 6.4.2.1.2 punktą.

6.4.2.15.   Apsaugos nuo netikro pavojaus signalo, kurį perduoda keleivių salono kontrolės įtaisas, bandymas

Keleivių salono apsaugai pagal 6.3.1.1 punktą skirtos sistemos kartu su transporto priemone turi būti išbandytos įprastomis sąlygomis (6.4.2.1.2 punktas).

Pagal gamintojo nurodymus įrengta sistema neturi įsijungti, kai su ja 0,5 s intervalu 5 kartus atliekamas 6.4.2.13 punkte aprašytas bandymas.

Aplink transporto priemonę (kurios langai uždaryti) vaikščiojant žmogui ir ją liečiant, neturi įsijungti netikras pavojaus signalas.

6.5.   INSTRUKCIJOS

Kartu su kiekviena TPSS turi būti pateikiama:

| 6.5.1. | Įrengimo instrukcijos:






  6.5.1.1. | Transporto priemonių ir jų modelių, kuriems skirtas įtaisas, sąrašas. Šis sąrašas gali būti specialus arba bendro pobūdžio, pvz., „visi automobiliai su benzininiais varikliais ir 12 V akumuliatoriais su įžemintu neigiamu poliumi“. |
| --- | --- | --- |

6.5.1.

Įrengimo instrukcijos:

6.5.1.1.

Transporto priemonių ir jų modelių, kuriems skirtas įtaisas, sąrašas. Šis sąrašas gali būti specialus arba bendro pobūdžio, pvz., „visi automobiliai su benzininiais varikliais ir 12 V akumuliatoriais su įžemintu neigiamu poliumi“.

| 6.5.1.2. | Įrengimo būdas, pavaizduotas nuotraukomis ir (arba) labai aiškiais brėžiniais. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

Įrengimo būdas, pavaizduotas nuotraukomis ir (arba) labai aiškiais brėžiniais.

| 6.5.1.3. | Jei TPSS yra su imobilizatoriumi, turi būti pateiktos papildomos instrukcijos, susijusios su šios taisyklės IV dalies reikalavimų laikymusi. |
| --- | --- |

6.5.1.3.

Jei TPSS yra su imobilizatoriumi, turi būti pateiktos papildomos instrukcijos, susijusios su šios taisyklės IV dalies reikalavimų laikymusi.

| 6.5.2. | Neužpildytas įrengimo pažymėjimas, kurio pavyzdys pateiktas 7 priede. |
| --- | --- |

6.5.2.

Neužpildytas įrengimo pažymėjimas, kurio pavyzdys pateiktas 7 priede.

| 6.5.3. | TPSS pirkėjui skirtas bendras pareiškimas, kuriame atkreipiamas to pirkėjo dėmesys į šiuos dalykus: | kad TPSS turėtų būti įrengiama vadovaujantis gamintojo instrukcijomis; |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

TPSS pirkėjui skirtas bendras pareiškimas, kuriame atkreipiamas to pirkėjo dėmesys į šiuos dalykus:

kad TPSS turėtų būti įrengiama vadovaujantis gamintojo instrukcijomis;

| | kad rekomenduojama pasirinkti gerą montuotoją (galima prašyti, kad TPSS gamintojas nurodytų tinkamus montuotojus); |
| --- | --- |

kad rekomenduojama pasirinkti gerą montuotoją (galima prašyti, kad TPSS gamintojas nurodytų tinkamus montuotojus);

| | kad prie TPSS pridedamą įrengimo pažymėjimą turėtų užpildyti montuotojas. |
| --- | --- |

kad prie TPSS pridedamą įrengimo pažymėjimą turėtų užpildyti montuotojas.

| 6.5.4. | Naudojimo instrukcijos. |
| --- | --- |

6.5.4.

Naudojimo instrukcijos.

| 6.5.5. | Techninės priežiūros instrukcijos. |
| --- | --- |

6.5.5.

Techninės priežiūros instrukcijos.

| 6.5.6. | Bendro pobūdžio įspėjimas apie pavojų, kuris kiltų kaip nors pakeitus sistemą arba prie jos pritaisius kokius nors priedus; atlikus pirmiau minėtus pakeitimus arba pritaisius tokius priedus, iš karto netektų galios 6.5.2 punkte nurodytas įrengimo pažymėjimas. |
| --- | --- |

6.5.6.

Bendro pobūdžio įspėjimas apie pavojų, kuris kiltų kaip nors pakeitus sistemą arba prie jos pritaisius kokius nors priedus; atlikus pirmiau minėtus pakeitimus arba pritaisius tokius priedus, iš karto netektų galios 6.5.2 punkte nurodytas įrengimo pažymėjimas.

| 6.5.7. | Šios taisyklės 4.4 punkte nurodyto tarptautinio patvirtinimo ženklo ir (arba) šios taisyklės 4.10 punkte nurodyto tarptautinio atitikties pažymėjimo vietos (-ų) nuoroda. |
| --- | --- |

6.5.7.

Šios taisyklės 4.4 punkte nurodyto tarptautinio patvirtinimo ženklo ir (arba) šios taisyklės 4.10 punkte nurodyto tarptautinio atitikties pažymėjimo vietos (-ų) nuoroda.

7.   III DALIS. TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į JŲ SIGNALIZACIJOS SISTEMAS

Jei pagal šios taisyklės III dalį patvirtinta TPSS naudojama transporto priemonėje, pateiktoje patvirtinti pagal šios taisyklės IV dalį, TPSS bandymai, atlikti siekiant gauti patvirtinimą pagal šios taisyklės III dalį, nekartojami.

7.1.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šios taisyklės III dalyje:

| 7.1.1. | „Signalizacijos sistema (os)“ (SS) – tam tikro tipo transporto priemonėse įrengtų originaliosios įrangos sudedamųjų dalių, skirtų nurodyti, kad buvo įsibrauta į transporto priemonę arba kad jai buvo padarytas fizinis poveikis, sąranka; šios sistemos gali užtikrinti papildomą transporto priemonės apsaugą nuo neteisėto pasinaudojimo. |
| --- | --- |

7.1.1.

„Signalizacijos sistema (os)“ (SS) – tam tikro tipo transporto priemonėse įrengtų originaliosios įrangos sudedamųjų dalių, skirtų nurodyti, kad buvo įsibrauta į transporto priemonę arba kad jai buvo padarytas fizinis poveikis, sąranka; šios sistemos gali užtikrinti papildomą transporto priemonės apsaugą nuo neteisėto pasinaudojimo.

| 7.1.2. | „Transporto priemonių tipas atsižvelgiant į jų signalizacijos sistemą“ – transporto priemonės, nesiskiriančios šiais esminiais aspektais:






  a) | gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu, |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

„Transporto priemonių tipas atsižvelgiant į jų signalizacijos sistemą“ – transporto priemonės, nesiskiriančios šiais esminiais aspektais:

a)

gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu,

| b) | transporto priemonės funkcijomis, kurios daro reikšmingą poveikį SS eksploatacinėms charakteristikoms; |
| --- | --- |

b)

transporto priemonės funkcijomis, kurios daro reikšmingą poveikį SS eksploatacinėms charakteristikoms;

| c) | SS arba TPSS rūšimi ir konstrukcija. |
| --- | --- |

c)

SS arba TPSS rūšimi ir konstrukcija.

| 7.1.3. | „Transporto priemonės patvirtinimas“ – transporto priemonės patvirtinimas pagal 7.2, 7.3 ir 7.4 punktuose nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

7.1.3.

„Transporto priemonės patvirtinimas“ – transporto priemonės patvirtinimas pagal 7.2, 7.3 ir 7.4 punktuose nustatytus reikalavimus.

| 7.1.4. | Kitos III dalyje taikomos apibrėžtys pateiktos šios taisyklės 6.1 punkte. |
| --- | --- |

7.1.4.

Kitos III dalyje taikomos apibrėžtys pateiktos šios taisyklės 6.1 punkte.

7.2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

| 7.2.1. | SS turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad įsibrovus į transporto priemonę arba padarius jai fizinį poveikį, būtų duodamas perspėjimo signalas, ir jos gali turėti imobilizatorių.
  Perspėjimo signalas turi būti garsinis, be to, gali būti įrengti regimieji perspėjimo įtaisai, radijo signalizacijos įtaisas arba pirmiau minėtų sistemų derinys. |
| --- | --- |

7.2.1.

SS turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad įsibrovus į transporto priemonę arba padarius jai fizinį poveikį, būtų duodamas perspėjimo signalas, ir jos gali turėti imobilizatorių.

Perspėjimo signalas turi būti garsinis, be to, gali būti įrengti regimieji perspėjimo įtaisai, radijo signalizacijos įtaisas arba pirmiau minėtų sistemų derinys.

| 7.2.2. | Transporto priemonės su įrengtomis signalizacijos sistemomis turi atitikti taikomus techninius reikalavimus, pirmiausia – susijusius su elektromagnetiniu suderinamumu (EMS). |
| --- | --- |

7.2.2.

Transporto priemonės su įrengtomis signalizacijos sistemomis turi atitikti taikomus techninius reikalavimus, pirmiausia – susijusius su elektromagnetiniu suderinamumu (EMS).

| 7.2.3. | Jei SS pritaikyta perduoti signalą radijo bangomis, pvz., norint įjungti arba išjungti signalizacijos įtaisą arba perduoti pavojaus signalą, ši sistema turi atitikti tam tikrus ETSI standartus (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 5 išnašą), pvz., EN 300 220–1 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000–09) ir EN 301 489–3 V1.2.1. (2000–08) (įskaitant rekomendacinio pobūdžio reikalavimus). Signalizacijos sistemai įjungti ir išjungti skirtų radijo signalų dažnis ir didžiausia spinduliavimo galia turi atitikti CEPT/ERC (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 6 išnašą) rekomendaciją Nr. 70–03 (2000 m. vasario 17 d.) dėl mažo nuotolio įtaisų naudojimo (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 7 išnašą). |
| --- | --- |

7.2.3.

Jei SS pritaikyta perduoti signalą radijo bangomis, pvz., norint įjungti arba išjungti signalizacijos įtaisą arba perduoti pavojaus signalą, ši sistema turi atitikti tam tikrus ETSI standartus (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 5 išnašą), pvz., EN 300 220–1 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000–09) ir EN 301 489–3 V1.2.1. (2000–08) (įskaitant rekomendacinio pobūdžio reikalavimus). Signalizacijos sistemai įjungti ir išjungti skirtų radijo signalų dažnis ir didžiausia spinduliavimo galia turi atitikti CEPT/ERC (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 6 išnašą) rekomendaciją Nr. 70–03 (2000 m. vasario 17 d.) dėl mažo nuotolio įtaisų naudojimo (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 7 išnašą).

| 7.2.4. | SS ir jos sudedamosios dalys neturi įsijungti netyčia, ypač veikiant transporto priemonės varikliui. |
| --- | --- |

7.2.4.

SS ir jos sudedamosios dalys neturi įsijungti netyčia, ypač veikiant transporto priemonės varikliui.

| 7.2.5. | SS gedimas arba elektros energijos tiekimo tai sistemai triktis neturi pakenkti saugiam transporto priemonės veikimui. |
| --- | --- |

7.2.5.

SS gedimas arba elektros energijos tiekimo tai sistemai triktis neturi pakenkti saugiam transporto priemonės veikimui.

| 7.2.6. | Signalizacijos sistema, jos sudedamosios dalys ir jų valdomos dalys turi būti įrengtos taip, kad būtų kuo labiau sumažintas pavojus, jog kas nors galėtų greitai ir neatkreipdamas dėmesio, pvz., naudodamasis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, kuriuos gali lengvai įsigyti visi žmonės, sutrikdyti jų veikimą arba sugadinti juos. |
| --- | --- |

7.2.6.

Signalizacijos sistema, jos sudedamosios dalys ir jų valdomos dalys turi būti įrengtos taip, kad būtų kuo labiau sumažintas pavojus, jog kas nors galėtų greitai ir neatkreipdamas dėmesio, pvz., naudodamasis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, kuriuos gali lengvai įsigyti visi žmonės, sutrikdyti jų veikimą arba sugadinti juos.

| 7.2.7. | Sistema turi būti išdėstyta taip, kad, vieną perspėjimo signalo grandinė sujungus trumpuoju jungimu, nebūtų sutrikdyti kiti signalizacijos sistemos veikimo aspektai, išskyrus tą grandinę, kuri sujungta trumpuoju jungimu. |
| --- | --- |

7.2.7.

Sistema turi būti išdėstyta taip, kad, vieną perspėjimo signalo grandinė sujungus trumpuoju jungimu, nebūtų sutrikdyti kiti signalizacijos sistemos veikimo aspektai, išskyrus tą grandinę, kuri sujungta trumpuoju jungimu.

7.3.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

7.3.1.   Apsaugos aprėptis

7.3.1.1.   Specialūs reikalavimai

SS turi bent nustatyti, kad buvo atidarytos transporto priemonės durys, variklio dangtis ar bagažinė, ir apie tai signalizuoti. Sugedus šviesos šaltiniams, pvz., keleivių salono lempoms, arba juos išjungus, neturi pablogėti kontrolės funkcija.

Leidžiama įrengti papildomus veiksmingus jutiklius, skirtus informacijai perduoti ir (arba) rodyti, pvz.:

| i) | apie įsibrovimą į transporto priemonę, pvz., keleivių salono kontrolės įtaisus, langų stiklų kontrolės įtaisus, įsilaužimo per visas įstiklintas vietas jutiklius, arba |
| --- | --- |

i)

apie įsibrovimą į transporto priemonę, pvz., keleivių salono kontrolės įtaisus, langų stiklų kontrolės įtaisus, įsilaužimo per visas įstiklintas vietas jutiklius, arba

| ii) | apie mėginimą pavogti transporto priemonę, pvz., transporto priemonės polinkio kampo jutiklį, |
| --- | --- |

ii)

apie mėginimą pavogti transporto priemonę, pvz., transporto priemonės polinkio kampo jutiklį,

atsižvelgiant į priemones, užtikrinančias, kad pavojaus signalas nebūtų skleidžiamas be reikalo (t. y. kad nebūtų skleidžiamas netikras pavojaus signalas, žr. 7.3.1.2 punktą).

Jei tokie papildomi jutikliai skleidžia pavojaus signalą ir po įsibrovimo (pvz., sudaužius įstiklintą vietą) arba paveikti išorinio poveikio (pvz., vėjo), pavojaus signalas, kurį įjungia vienas iš pirmiau minėtų jutiklių, per vieną nustatytą SS veikimo laikotarpį neturi būti įjungtas daugiau kaip 10 kartų.

Šiuo atveju nustatytą veikimo trukmę apriboja transporto priemonės naudotojas, kuris teisėtai išjungia sistemą.

Tam tikrų rūšių papildomus jutiklius, pvz., keleivių salono kontrolės įtaisą (ultragarsinį, infraraudonųjų bangų) arba transporto priemonės polinkio kampo jutiklį ir t. t., galima išjungti sąmoningai. Šiuo atveju kiekvieną kartą prieš įjungiant SS turi būti atlikti atskiri sąmoningi veiksmai. Neturi būti įmanoma išjungti jutiklių, jei tebėra įjungta signalizacijos sistema.

7.3.1.2.   Apsauga nuo netikro pavojaus signalo

| 7.3.1.2.1. | Turi būti užtikrinta, kad įjungta arba išjungta SS negalėtų be reikalo įjungti pavojaus signalo dėl:






  a) | fizinio poveikio transporto priemonei: 6.4.2.13 punkte nurodytas bandymas; |
| --- | --- | --- |

7.3.1.2.1.

Turi būti užtikrinta, kad įjungta arba išjungta SS negalėtų be reikalo įjungti pavojaus signalo dėl:

a)

fizinio poveikio transporto priemonei: 6.4.2.13 punkte nurodytas bandymas;

| b) | priežasčių, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu: 6.4.2.12 punkte nurodytas bandymas; |
| --- | --- |

b)

priežasčių, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu: 6.4.2.12 punkte nurodytas bandymas;

| c) | akumuliatoriaus įtampos sumažėjimo, kai iš jo nuolat tiekiama elektros energija: 6.4.2.14 punkte nurodytas bandymas; |
| --- | --- |

c)

akumuliatoriaus įtampos sumažėjimo, kai iš jo nuolat tiekiama elektros energija: 6.4.2.14 punkte nurodytas bandymas;

| d) | netikro pavojaus signalo, kurį perduoda keleivių salono kontrolės įtaisas: 6.4.2.15 punkte nurodytas bandymas. |
| --- | --- |

d)

netikro pavojaus signalo, kurį perduoda keleivių salono kontrolės įtaisas: 6.4.2.15 punkte nurodytas bandymas.

| 7.3.1.2.2. | Jei paraiškos suteikti patvirtinimą pateikėjas gali įrodyti, pvz., techniniais duomenimis, kad apsauga nuo netikro pavojaus signalo yra tinkamai užtikrinta, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba gali nereikalauti atlikti tam tikrų pirmiau minėtų bandymų. |
| --- | --- |

7.3.1.2.2.

Jei paraiškos suteikti patvirtinimą pateikėjas gali įrodyti, pvz., techniniais duomenimis, kad apsauga nuo netikro pavojaus signalo yra tinkamai užtikrinta, už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba gali nereikalauti atlikti tam tikrų pirmiau minėtų bandymų.

7.3.2.   Garsinė signalizacija

7.3.2.1.   Bendrosios nuostatos

Perspėjimo signalas turi būti aiškiai girdimas ir atpažįstamas; jis turi gerokai skirtis nuo kitų kelių transporte naudojamų garsinių signalų.

Be originaliosios įrangos garsinio perspėjimo įtaiso, toje transporto priemonės dalyje, kurią kontroliuoja SS, galima įrengti atskirąjį garsinį perspėjimo įtaisą, jei jį galima apsaugoti, kad jis nebūtų lengvai ir greitai prieinamas.

Naudojant atskirąjį garsinį perspėjimo įtaisą pagal 7.3.2.2 punktą, originaliosios įrangos standartinį garsinį perspėjimo įtaisą turi būti galima papildomai įjungti naudojant SS, jei, kaip nors sutrikdžius standartinio garsinio perspėjimo įtaiso (paprastai lengviau prieinamo) veikimą, nebūtų padaryta įtakos atskirojo garsinio perspėjimo įtaiso veikimui.

7.3.2.2.   Garsinio signalo trukmė

| Ne trumpesnė kaip | 25 s |
| --- | --- |
| Ne ilgesnė kaip | 30 s |

Ne trumpesnė kaip

25 s

Ne ilgesnė kaip

30 s

Garsinis signalas pakartotinai gali būti skleidžiamas tik padarius kitą, t. y. įvykusį pasibaigus pirmiau nurodytam laikotarpiui, fizinį poveikį transporto priemonei (apribojimai: žr. 7.3.1.1 ir 7.3.1.2 punktus).

Išjungus signalizacijos sistemą, signalas turi būti nedelsiant nutrauktas.

7.3.2.3.   Garsinio signalo reikalavimai

| 7.3.2.3.1. | Vienodo tono signalą (vienodo dažnio garso virpesius) skleidžiantis įtaisas, pvz., sirena, kurios garsiniai ir kt. duomenys atitinka EEK taisyklės Nr. 28 I dalį.
  Protarpinis signalas (įsijungiantis ir išsijungiantis):
  Aktyvinimo dažnis ...(2 ± 1) Hz
  Veikimo trukmė = Neveikimo trukmė ± 10 % |
| --- | --- |

7.3.2.3.1.

Vienodo tono signalą (vienodo dažnio garso virpesius) skleidžiantis įtaisas, pvz., sirena, kurios garsiniai ir kt. duomenys atitinka EEK taisyklės Nr. 28 I dalį.

Protarpinis signalas (įsijungiantis ir išsijungiantis):

Aktyvinimo dažnis ...(2 ± 1) Hz

Veikimo trukmė = Neveikimo trukmė ± 10 %

| 7.3.2.3.2. | Garsinio signalo įtaisas, skleidžiantis kintamo dažnio garso virpesius: garsiniai ir kt. duomenys pagal EEK Taisyklės Nr. 28 I dalį, bet taikomas vienodas gana didelis dažnio pokytis iš pirmiau nurodyto intervale (1 800–3 550 Hz) abiem kryptimis.
  Pokyčių dažnis ...(2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

7.3.2.3.2.

Garsinio signalo įtaisas, skleidžiantis kintamo dažnio garso virpesius: garsiniai ir kt. duomenys pagal EEK Taisyklės Nr. 28 I dalį, bet taikomas vienodas gana didelis dažnio pokytis iš pirmiau nurodyto intervale (1 800–3 550 Hz) abiem kryptimis.

Pokyčių dažnis ...(2 ± 1) Hz

| 7.3.2.3.3. | Garso lygis
  Garso šaltinis turi būti:






  i) | garsinis perspėjimo įtaisas, patvirtintas pagal EEK taisyklės Nr. 28 I dalį, arba |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3.3.

Garso lygis

Garso šaltinis turi būti:

i)

garsinis perspėjimo įtaisas, patvirtintas pagal EEK taisyklės Nr. 28 I dalį, arba

| ii) | EEK taisyklės Nr. 28 I dalies 6.1 ir 6.2 punktų reikalavimus atitinkantis įtaisas. |
| --- | --- |

ii)

EEK taisyklės Nr. 28 I dalies 6.1 ir 6.2 punktų reikalavimus atitinkantis įtaisas.

Tačiau, jei garso šaltinis – ne originaliosios įrangos garsinis perspėjimo įtaisas, mažiausią leidžiamą garso lygį galima sumažinti iki 100 dB(A), jei matuojama EEK taisyklės Nr. 28 I dalyje nurodytomis sąlygomis.

7.3.3.   Regimoji signalizacija – jei įrengta

7.3.3.1.   Bendrosios nuostatos

Įsibrovus į transporto priemonę arba padarius jai fizinį poveikį, įtaisas turi įjungti regimąjį pavojaus signalą, kaip nurodyta 7.3.3.2 ir 7.3.3.3 punktuose.

7.3.3.2.   Regimojo signalo trukmė

Regimojo signalo trukmė turi būti nuo 25 s iki 5 min nuo jo įjungimo. Išjungus signalizacijos sistemą, signalas turi būti nedelsiant nutrauktas.

7.3.3.3.   Regimojo signalo pobūdis

Mirksintys transporto priemonės visi posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa, įskaitant visas tos pačios elektros grandinės lempas.

Aktyvinimo dažnis ...(2 ± 1) Hz

Atsižvelgiant į garsinį signalą, taip pat leidžiama naudoti asinchroninius signalus.

Veikimo trukmė = Neveikimo trukmė ± 10 %

7.3.4.   Radijo signalizacija (pranešimų gaviklis) – jei įrengta

SS gali turėti įrenginį, kuris pavojaus signalą perduoda radijo bangomis.

7.3.5.   Signalizacijos įjungimo blokavimas

| 7.3.5.1. | Varikliui veikiant neturi būti įmanoma tyčia arba netyčia įjungti signalizacijos sistemos. |
| --- | --- |

7.3.5.1.

Varikliui veikiant neturi būti įmanoma tyčia arba netyčia įjungti signalizacijos sistemos.

7.3.6.   SS įjungimas ir išjungimas

7.3.6.1.   Įjungimas

SS leidžiama įjungti visomis tinkamomis priemonėmis, jeigu jomis negalima netyčia įjungti netikro pavojaus signalo.

7.3.6.2.   Išjungimas

SS turi būti išjungiama vienu iš toliau nurodytų įtaisų arba jų deriniu; leidžiama naudoti kitus įtaisus, kurių darbinės charakteristikos yra lygiavertės:

| 7.3.6.2.1. | Mechaniniu raktu (atitinkančiu šios taisyklės 10 priedo reikalavimus), kurį galima sujungti su centrine transporto priemonės rakinimo sistema, valdoma iš išorės ir turinčia bent 1 000 variantų. |
| --- | --- |

7.3.6.2.1.

Mechaniniu raktu (atitinkančiu šios taisyklės 10 priedo reikalavimus), kurį galima sujungti su centrine transporto priemonės rakinimo sistema, valdoma iš išorės ir turinčia bent 1 000 variantų.

| 7.3.6.2.2. | Elektriniu ir (arba) elektroniniu įtaisu, pvz., nuotolinio valdymo įtaisu, kuriame numatyta bent 50 000 variantų, naudojami važiavimo kodai ir (arba) kurio nuskaitymo trukmė ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., per 24 valandas ne daugiau kaip 5 000 variantų iš ne mažiau kaip 50 000 variantų; |
| --- | --- |

7.3.6.2.2.

Elektriniu ir (arba) elektroniniu įtaisu, pvz., nuotolinio valdymo įtaisu, kuriame numatyta bent 50 000 variantų, naudojami važiavimo kodai ir (arba) kurio nuskaitymo trukmė ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., per 24 valandas ne daugiau kaip 5 000 variantų iš ne mažiau kaip 50 000 variantų;

| 7.3.6.2.3. | Apsaugotame keleivių salone įrengtu mechaniniu raktu arba elektriniu ar elektroniniu įtaisu, kuriuo galima nustatyti įlipimo ir (arba) išlipimo delsą. |
| --- | --- |

7.3.6.2.3.

Apsaugotame keleivių salone įrengtu mechaniniu raktu arba elektriniu ar elektroniniu įtaisu, kuriuo galima nustatyti įlipimo ir (arba) išlipimo delsą.

7.3.7.   Išlipimo delsa

Jeigu SS įjungimo įtaisas įrengtas apsaugotoje vietoje, turi būti numatyta galimybė nustatyti išlipimo delsą. Turi būti įmanoma nustatyti 15–45 s išlipimo delsą, skaičiuojamą nuo įtaiso įjungimo. Delsą galima keisti atsižvelgiant į kiekvieno operatoriaus poreikius.

7.3.8.   Įlipimo delsa

Jei SS išjungimo įtaisas įrengtas apsaugotoje vietoje, turi būti numatyta galimybė prieš įjungiant garsinius ir regimuosius signalus nustatyti ne trumpesnę kaip 5 s ir ne ilgesnę kaip 15 s delsą. Delsą galima keisti atsižvelgiant į kiekvieno operatoriaus poreikius.

7.3.9.   Būsenos indikatorius

| 7.3.9.1. | Informacijai apie SS būseną (įjungta, išjungta, signalas nustatomas, signalas įjungtas) pateikti keleivių salone ir už jo ribų leidžiama įtaisyti regimuosius indikatorius. Ne keleivių salone įrengtų įtaisų regimųjų signalų šviesos stipris turi būti ne didesnis kaip 0,5 cd. |
| --- | --- |

7.3.9.1.

Informacijai apie SS būseną (įjungta, išjungta, signalas nustatomas, signalas įjungtas) pateikti keleivių salone ir už jo ribų leidžiama įtaisyti regimuosius indikatorius. Ne keleivių salone įrengtų įtaisų regimųjų signalų šviesos stipris turi būti ne didesnis kaip 0,5 cd.

| 7.3.9.2. | Jei yra numatyti trumpalaikių „dinaminių“ procesų, pvz., perjungimo iš įjungimo padėties į išjungimo padėtį ir atvirkščiai, indikatoriai, jie turi būti regimieji ir atitikti 7.3.10.1 punkto reikalavimus. Šie regimieji rodmenys taip pat gali būti vienu metu veikiantys posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa (-os), tačiau posūkio rodikliais rodomų regimųjų indikatorių trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 3 s. |
| --- | --- |

7.3.9.2.

Jei yra numatyti trumpalaikių „dinaminių“ procesų, pvz., perjungimo iš įjungimo padėties į išjungimo padėtį ir atvirkščiai, indikatoriai, jie turi būti regimieji ir atitikti 7.3.10.1 punkto reikalavimus. Šie regimieji rodmenys taip pat gali būti vienu metu veikiantys posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa (-os), tačiau posūkio rodikliais rodomų regimųjų indikatorių trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 3 s.

7.3.10.   Energijos tiekimas

Energija transporto priemonių signalizacijos sistemai tiekiama iš transporto priemonės akumuliatoriaus arba iš įkraunamos baterijos. Jei numatyta, galima naudoti papildomą įkraunamą arba neįkraunamą bateriją. Iš šių baterijų jokiu būdu negalima tiekti energijos kitoms transporto priemonės elektros sistemos dalims.

7.3.11.   Neprivalomų funkcijų reikalavimai

7.3.11.1.   Savikontrolė, automatinė gedimų indikacija

Įjungus SS, triktis, pvz., neuždarytas duris ir t. t., galima nustatyti naudojant savikontrolės funkciją (patikimumo kontrolę), ir apie šią padėtį turi būti pranešama.

7.3.11.2.   Pavojaus signalo perdavimo įtaisas

Nepaisant SS būsenos (ar sistema įjungta, ar išjungta) ir (arba) jos funkcijos, leidžiama naudoti regimojo, garsinio ir (arba) radijo bangomis skleidžiamo pavojaus signalo perdavimo įtaisą. Jis turi būti įjungiamas būnant transporto priemonėje ir neturi turėti įtakos SS būsenai (įjungta arba išjungta). Be to, transporto priemonės naudotojui turi būti įmanoma išjungti šį pavojaus signalo perdavimo įtaisą. Jei tai garsinio pavojaus signalo perdavimo įtaisas, jo skleidžiamo signalo skambėjimo trukmė veikimo laikotarpiu neribojama. Pavojaus signalo perdavimo įtaisas neturi nei užblokuoti variklio, nei jo išjungti, kai jis veikia.

7.4.   BANDYMŲ SĄLYGOS

Visos sudedamosios TPSS arba SS dalys turi būti išbandytos pagal 6.4 punkte aprašytą metodiką.

Šis reikalavimas netaikomas:

| 7.4.1. | Sudedamosioms dalims, kurios įrengiamos ir bandomos kaip sudedamoji transporto priemonės dalis, nepaisant to, ar įrengta TPSS arba SS (pvz., lempoms), arba |
| --- | --- |

7.4.1.

Sudedamosioms dalims, kurios įrengiamos ir bandomos kaip sudedamoji transporto priemonės dalis, nepaisant to, ar įrengta TPSS arba SS (pvz., lempoms), arba

| 7.4.2. | Sudedamosioms dalims, kurios prieš tai buvo išbandytos kaip transporto priemonės dalis ir dėl kurių buvo pateikti dokumentais pagrįsti įrodymai. |
| --- | --- |

7.4.2.

Sudedamosioms dalims, kurios prieš tai buvo išbandytos kaip transporto priemonės dalis ir dėl kurių buvo pateikti dokumentais pagrįsti įrodymai.

7.5.   INSTRUKCIJOS

Kartu su kiekviena transporto priemone turi būti pateikiama:

| 7.5.1. | Naudojimo instrukcijos. |
| --- | --- |

7.5.1.

Naudojimo instrukcijos.

| 7.5.2. | Techninės priežiūros instrukcijos. |
| --- | --- |

7.5.2.

Techninės priežiūros instrukcijos.

| 7.5.3. | Bendro pobūdžio įspėjimas apie pavojų, kuris kiltų kaip nors pakeitus sistemą arba prie jos pritaisius kokius nors priedus. |
| --- | --- |

7.5.3.

Bendro pobūdžio įspėjimas apie pavojų, kuris kiltų kaip nors pakeitus sistemą arba prie jos pritaisius kokius nors priedus.

8.   IV DALIS. IMOBILIZATORIŲ PATVIRTINIMAS IR TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į JŲ IMOBILIZATORIUS

8.1.   APIBRĖŽTYS

Šios taisyklės IV dalyje:

8.1.1.   „Imobilizatorius“– įtaisas, skirtas užtikrinti, kad transporto priemonė negalėtų važiuoti varoma nuosavu varikliu (neteisėto naudojimo prevencija).

8.1.2.   „Valdymo įranga“– imobilizatoriui įjungti ir (arba) išjungti būtina įranga.

8.1.3.   „Būsenos indikatorius“– įtaisas, skirtas imobilizatoriaus būsenai nurodyti (įjungtas, išjungtas, perjungiamas iš įjungto į išjungtą ir atvirkščiai).

8.1.4.   „Įjungimo būsena“– būsena, kai transporto priemonė negali važiuoti varoma nuosavu varikliu.

8.1.5.   „Išjungimo būsena“– būsena, kai transporto priemonė gali važiuoti įprastu būdu.

8.1.6.   „Raktas“– įtaisas, suprojektuotas ir pagamintas taip, kad būtų galima valdyti blokavimo sistemą, kuri buvo suprojektuota ir pagaminta taip, kad ją būtų galima valdyti tik tuo įtaisu.

8.1.7.   „Blokuotė“– tai konstrukcijos funkcija, kurią naudojant imobilizatorių galima užblokuoti neįjungtą.

8.1.8.   „Važiavimo kodas“– elektroninis kodas, sudarytas iš kelių elementų, kurių derinys kas kartą panaudojus siųstuvą pakeičiamas atsitiktine tvarka.

8.1.9.   „Imobilizatoriaus tipas“– sistemos, iš principo nesiskiriančios šiais esminiais aspektais:

8.1.10.   „Transporto priemonių tipas atsižvelgiant į jų imobilizatorių“– transporto priemonės, iš principo nesiskiriančios šiais esminiais aspektais:

8.2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

| 8.2.1. | Imobilizatorių turi būti įmanoma įjungti ir išjungti pagal toliau nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

8.2.1.

Imobilizatorių turi būti įmanoma įjungti ir išjungti pagal toliau nurodytus reikalavimus.

| 8.2.2. | Jei imobilizatorius pritaikytas perduoti signalą radijo bangomis, pvz., norint įjungti arba išjungti, jis turi atitikti tam tikrus ETSI standartus (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 5 išnašą), pvz., EN 300 220–1 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000–09) ir EN 301 489–3 V1.2.1. (2000–08) (įskaitant rekomendacinio pobūdžio reikalavimus). Imobilizatoriui įjungti ir išjungti skirtų radijo signalų dažnis ir didžiausia spinduliavimo galia turi atitikti CEPT/ERC (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 6 išnašą) rekomendaciją Nr. 70–03 (2000 m. vasario 17 d.) dėl mažo nuotolio įtaisų naudojimo (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 7 išnašą). |
| --- | --- |

8.2.2.

Jei imobilizatorius pritaikytas perduoti signalą radijo bangomis, pvz., norint įjungti arba išjungti, jis turi atitikti tam tikrus ETSI standartus (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 5 išnašą), pvz., EN 300 220–1 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000–09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000–09) ir EN 301 489–3 V1.2.1. (2000–08) (įskaitant rekomendacinio pobūdžio reikalavimus). Imobilizatoriui įjungti ir išjungti skirtų radijo signalų dažnis ir didžiausia spinduliavimo galia turi atitikti CEPT/ERC (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 6 išnašą) rekomendaciją Nr. 70–03 (2000 m. vasario 17 d.) dėl mažo nuotolio įtaisų naudojimo (žr. 6.2.3 punkte pateiktą 7 išnašą).

| 8.2.3. | Imobilizatorius ir jo įrengimo būdas turi būti suprojektuotas taip, kad visos transporto priemonės, kuriose būtų įrengtas tas prietaisas, ir toliau atitiktų techninius reikalavimus. |
| --- | --- |

8.2.3.

Imobilizatorius ir jo įrengimo būdas turi būti suprojektuotas taip, kad visos transporto priemonės, kuriose būtų įrengtas tas prietaisas, ir toliau atitiktų techninius reikalavimus.

| 8.2.4. | Imobilizatoriaus neturi būti įmanoma įjungti, jeigu uždegimo raktas yra variklio veikimo padėtyje, išskyrus šiuos atvejus:






  a) | transporto priemonė yra įrengta kaip greitosios pagalbos, priešgaisrinės tarnybos arba policijos automobilis arba kai ją ketinama taip įrengti; arba |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

Imobilizatoriaus neturi būti įmanoma įjungti, jeigu uždegimo raktas yra variklio veikimo padėtyje, išskyrus šiuos atvejus:

a)

transporto priemonė yra įrengta kaip greitosios pagalbos, priešgaisrinės tarnybos arba policijos automobilis arba kai ją ketinama taip įrengti; arba

| b) | variklis būtinas:






  i) | ne pačiai transporto priemonei varyti, o naudojamas kaip įrangos, kuri yra transporto priemonės dalis arba kuri yra įrengta transporto priemonėje, energijos šaltinis, arba |
| --- | --- | --- |

b)

variklis būtinas:

i)

ne pačiai transporto priemonei varyti, o naudojamas kaip įrangos, kuri yra transporto priemonės dalis arba kuri yra įrengta transporto priemonėje, energijos šaltinis, arba

| ii) | transporto priemonės akumuliatorių elektros energiją palaikyti tokio lygio, kad ją būtų galima tiekti įrangai arba prietaisams, |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonės akumuliatorių elektros energiją palaikyti tokio lygio, kad ją būtų galima tiekti įrangai arba prietaisams,

kai transporto priemonė nejuda ir yra įjungtas stovėjimo stabdys. Jei taikoma ši išimtis, tai turi būti nurodyta pranešimo priedo 2 punkte (šios taisyklės 2 priedas).

| 8.2.5. | Neturi būti įmanoma ilgam išjungti imobilizatoriaus. |
| --- | --- |

8.2.5.

Neturi būti įmanoma ilgam išjungti imobilizatoriaus.

| 8.2.6. | Imobilizatorius turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad įrengtas neturėtų neigiamos įtakos numatytoms transporto priemonės funkcijoms ir saugiam veikimui net sugedęs. |
| --- | --- |

8.2.6.

Imobilizatorius turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad įrengtas neturėtų neigiamos įtakos numatytoms transporto priemonės funkcijoms ir saugiam veikimui net sugedęs.

| 8.2.7. | Imobilizatorius turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad, pagal gamintojo nurodymus tą prietaisą įrengus transporto priemonėje, nebūtų įmanoma, pvz., naudojantis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, kuriuos lengvai gali įsigyti visi žmonės, greitai ir neatkreipiant dėmesio sutrikdyti jo veikimo arba sugadinti jį. Mėginant nutraukti imobilizatoriaus veikimą turi būti sunku pakeisti jo pagrindinę sudedamąją dalį arba mazgą ir tai atlikti turi būti įmanoma tik per ilgą laiko tarpą. |
| --- | --- |

8.2.7.

Imobilizatorius turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad, pagal gamintojo nurodymus tą prietaisą įrengus transporto priemonėje, nebūtų įmanoma, pvz., naudojantis pigiais lengvai paslepiamais įrankiais, įranga ar gaminiais, kuriuos lengvai gali įsigyti visi žmonės, greitai ir neatkreipiant dėmesio sutrikdyti jo veikimo arba sugadinti jį. Mėginant nutraukti imobilizatoriaus veikimą turi būti sunku pakeisti jo pagrindinę sudedamąją dalį arba mazgą ir tai atlikti turi būti įmanoma tik per ilgą laiko tarpą.

| 8.2.8. | Imobilizatorius turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad jį įrengus pagal gamintojo nurodymus, gana ilgą naudojimo laiką atlaikytų transporto priemonėje susidarančias sąlygas (dėl bandymo žr. 8.4 punktą). Pirmiausia, naudojant imobilizatorių, neturi pablogėti transporto priemonėje įrengtų elektros grandinių savybės (laido skerspjūviai, kontakto patikimumas ir t. t.). |
| --- | --- |

8.2.8.

Imobilizatorius turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad jį įrengus pagal gamintojo nurodymus, gana ilgą naudojimo laiką atlaikytų transporto priemonėje susidarančias sąlygas (dėl bandymo žr. 8.4 punktą). Pirmiausia, naudojant imobilizatorių, neturi pablogėti transporto priemonėje įrengtų elektros grandinių savybės (laido skerspjūviai, kontakto patikimumas ir t. t.).

| 8.2.9. | Imobilizatorių galima derinti arba sujungti su kitomis transporto priemonės sistemomis (pvz., variklio valdymu, signalizacijos sistemomis). |
| --- | --- |

8.2.9.

Imobilizatorių galima derinti arba sujungti su kitomis transporto priemonės sistemomis (pvz., variklio valdymu, signalizacijos sistemomis).

| 8.2.10. | Imobilizatorius neturėtų blokuoti transporto priemonės stabdžių atleidimo, išskyrus atvejus, kai tai imobilizatorius, kuris blokuoja pneumatiniu būdu atleidžiamų spyruoklinių stabdžių atleidimą (9) ir veikia taip, kad, esant įprastam darbo režimui arba gedimo atveju, būtų laikomasi Taisyklės Nr. 13 techninių reikalavimų, galiojančių teikiant tipo patvirtinimo paraišką pagal šią taisyklę.
  Šio punkto nuostatas atitinkantis imobilizatorius, blokuojantis pneumatiniu būdu atleidžiamų spyruoklinių stabdžių atleidimą, taip pat turi atitikti šioje taisyklėje nustatytus techninius reikalavimus. |
| --- | --- |

8.2.10.

Imobilizatorius neturėtų blokuoti transporto priemonės stabdžių atleidimo, išskyrus atvejus, kai tai imobilizatorius, kuris blokuoja pneumatiniu būdu atleidžiamų spyruoklinių stabdžių atleidimą (9) ir veikia taip, kad, esant įprastam darbo režimui arba gedimo atveju, būtų laikomasi Taisyklės Nr. 13 techninių reikalavimų, galiojančių teikiant tipo patvirtinimo paraišką pagal šią taisyklę.

Šio punkto nuostatas atitinkantis imobilizatorius, blokuojantis pneumatiniu būdu atleidžiamų spyruoklinių stabdžių atleidimą, taip pat turi atitikti šioje taisyklėje nustatytus techninius reikalavimus.

| 8.2.11. | Imobilizatorius neturi veikti kaip transporto priemonės stabdžių suaktyvinimo priemonė. |
| --- | --- |

8.2.11.

Imobilizatorius neturi veikti kaip transporto priemonės stabdžių suaktyvinimo priemonė.

8.3.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

8.3.1.   Blokavimo laipsnis

| 8.3.1.1. | Imobilizatorius turi būti suprojektuotas taip, kad bent dviem toliau nurodytais būdais neleistų važiuoti transporto priemone naudojant jos pačios varomąją jėgą:






  8.3.1.1.1. | Jei šis prietaisas įrengiamas pardavus transporto priemonę arba jei tai transporto priemonė yra su dyzeliniu varikliu – atjungtų bent dvi atskiras grandines, kurios būtinos norint važiuoti transporto priemone naudojant jos pačios varomąją jėgą, (pvz., starterį, uždegimo grandinę, degalų tiekimo sistemą, pneumatiniu būdu atleidžiamus spyruoklinius stabdžius ir t. t.). |
| --- | --- | --- |

8.3.1.1.

Imobilizatorius turi būti suprojektuotas taip, kad bent dviem toliau nurodytais būdais neleistų važiuoti transporto priemone naudojant jos pačios varomąją jėgą:

8.3.1.1.1.

Jei šis prietaisas įrengiamas pardavus transporto priemonę arba jei tai transporto priemonė yra su dyzeliniu varikliu – atjungtų bent dvi atskiras grandines, kurios būtinos norint važiuoti transporto priemone naudojant jos pačios varomąją jėgą, (pvz., starterį, uždegimo grandinę, degalų tiekimo sistemą, pneumatiniu būdu atleidžiamus spyruoklinius stabdžius ir t. t.).

| 8.3.1.1.2. | Kodu sutrikdytų bent vieno valdymo prietaiso, kuris būtinas važiuojant transporto priemone, veikimą. |
| --- | --- |

8.3.1.1.2.

Kodu sutrikdytų bent vieno valdymo prietaiso, kuris būtinas važiuojant transporto priemone, veikimą.

| 8.3.1.2. | Dėl imobilizatoriaus, skirto įrengti katalizinį konverterį turinčioje transporto priemonėje, nesudegę degalai neturi patekti į išmetamąsias dujas. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Dėl imobilizatoriaus, skirto įrengti katalizinį konverterį turinčioje transporto priemonėje, nesudegę degalai neturi patekti į išmetamąsias dujas.

8.3.2.   Veikimo patikimumas

Veikimo patikimumas turi būti užtikrintas tinkama imobilizatoriaus konstrukcija, atsižvelgiant į konkrečias transporto priemonėje susidarančias aplinkos sąlygas (žr. 8.2.8 ir 8.4 punktus).

8.3.3.   Veikimo sauga

Turi būti užtikrinta, kad dėl nė vieno iš 8.4 punkte nurodytų bandymų nepasikeistų imobilizatoriaus būsena (įjungtas/išjungtas).

8.3.4.   Imobilizatoriaus įjungimas

| 8.3.4.1. | Vairuotojui nesiimant papildomų veiksmų imobilizatorius turi būti įjungiamas bent vienu iš toliau nurodytų būdų:






  a) | uždegimo raktą pasukant į neutraliąją uždegimo spynos padėtį ir suaktyvinant duris; be to, jei tai tokie imobilizatoriai, kurie iš karto išjungiami prieš įprastą transporto priemonės užvedimą arba jo metu, juos leidžiama įjungti išjungiant degimą; |
| --- | --- | --- |

8.3.4.1.

Vairuotojui nesiimant papildomų veiksmų imobilizatorius turi būti įjungiamas bent vienu iš toliau nurodytų būdų:

a)

uždegimo raktą pasukant į neutraliąją uždegimo spynos padėtį ir suaktyvinant duris; be to, jei tai tokie imobilizatoriai, kurie iš karto išjungiami prieš įprastą transporto priemonės užvedimą arba jo metu, juos leidžiama įjungti išjungiant degimą;

| b) | ne ilgiau kaip po 1 min nuo rakto ištraukimo iš uždegimo spynos. |
| --- | --- |

b)

ne ilgiau kaip po 1 min nuo rakto ištraukimo iš uždegimo spynos.

| 8.3.4.2. | Jei, kaip nurodyta 8.2.4 punkte, imobilizatorių galima įjungti, kai uždegimo raktas yra variklio veikimo padėtyje, imobilizatorių taip pat galima įjungti atidarant vairuotojo duris ir (arba) teisėtam naudotojui atliekant tam tikrą sąmoningą veiksmą. |
| --- | --- |

8.3.4.2.

Jei, kaip nurodyta 8.2.4 punkte, imobilizatorių galima įjungti, kai uždegimo raktas yra variklio veikimo padėtyje, imobilizatorių taip pat galima įjungti atidarant vairuotojo duris ir (arba) teisėtam naudotojui atliekant tam tikrą sąmoningą veiksmą.

8.3.5.   Išjungimas

| 8.3.5.1. | Išjungiama naudojant vieną iš toliau nurodytų įtaisų arba jų derinį. Leidžiama naudoti kitus lygiavertės apsaugos įtaisus, kurių darbinės charakteristikos yra lygiavertės. |
| --- | --- |

8.3.5.1.

Išjungiama naudojant vieną iš toliau nurodytų įtaisų arba jų derinį. Leidžiama naudoti kitus lygiavertės apsaugos įtaisus, kurių darbinės charakteristikos yra lygiavertės.

| 8.3.5.1.1. | Klaviatūra individualiai pasirenkamam kodui, kuris turi ne mažiau kaip 10 000 variantų, įvesti. |
| --- | --- |

8.3.5.1.1.

Klaviatūra individualiai pasirenkamam kodui, kuris turi ne mažiau kaip 10 000 variantų, įvesti.

| 8.3.5.1.2. | Elektrinis arba elektroninis įtaisas, pvz., nuotolinio valdymo įtaisas, kuriame numatyta bent 50 000 variantų, naudojami važiavimo kodai ir (arba) kurio nuskaitymo trukmė ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., per 24 valandas ne daugiau kaip 5 000 variantų iš ne mažiau kaip 50 000 variantų. |
| --- | --- |

8.3.5.1.2.

Elektrinis arba elektroninis įtaisas, pvz., nuotolinio valdymo įtaisas, kuriame numatyta bent 50 000 variantų, naudojami važiavimo kodai ir (arba) kurio nuskaitymo trukmė ne mažesnė kaip 10 dienų, pvz., per 24 valandas ne daugiau kaip 5 000 variantų iš ne mažiau kaip 50 000 variantų.

| 8.3.5.1.3. | Jei gali būti išjungiama nuotolinio valdymo įtaisu, po 5 min nuo išjungimo imobilizatorius turi vėl įsijungti, jei nebuvo imtasi papildomų veiksmų su starterio grandine. |
| --- | --- |

8.3.5.1.3.

Jei gali būti išjungiama nuotolinio valdymo įtaisu, po 5 min nuo išjungimo imobilizatorius turi vėl įsijungti, jei nebuvo imtasi papildomų veiksmų su starterio grandine.

8.3.6.   Būsenos indikatorius

| 8.3.6.1. | Informacijai apie imobilizatoriaus būseną (įjungtas, išjungtas, perjungiamas iš įjungto į išjungtą ir atvirkščiai) pateikti keleivių salone ir už jo ribų leidžiama įtaisyti regimuosius indikatorius. Ne keleivių salone įrengtų įtaisų regimųjų signalų šviesos stipris turi būti ne didesnis kaip 0,5 cd. |
| --- | --- |

8.3.6.1.

Informacijai apie imobilizatoriaus būseną (įjungtas, išjungtas, perjungiamas iš įjungto į išjungtą ir atvirkščiai) pateikti keleivių salone ir už jo ribų leidžiama įtaisyti regimuosius indikatorius. Ne keleivių salone įrengtų įtaisų regimųjų signalų šviesos stipris turi būti ne didesnis kaip 0,5 cd.

| 8.3.6.2. | Jei yra numatyti trumpalaikių „dinaminių“ procesų, pvz., perjungimo iš įjungimo padėties į išjungimo padėtį ir atvirkščiai, indikatoriai, jie turi būti regimieji ir atitikti 8.3.6.1 punkto reikalavimus. Šie regimieji indikatoriai taip pat gali būti vienu metu veikiantys posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa (-os), bet posūkio rodikliais rodomų regimųjų indikatorių trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 3 sekundės. |
| --- | --- |

8.3.6.2.

Jei yra numatyti trumpalaikių „dinaminių“ procesų, pvz., perjungimo iš įjungimo padėties į išjungimo padėtį ir atvirkščiai, indikatoriai, jie turi būti regimieji ir atitikti 8.3.6.1 punkto reikalavimus. Šie regimieji indikatoriai taip pat gali būti vienu metu veikiantys posūkio rodikliai ir (arba) keleivių salono lempa (-os), bet posūkio rodikliais rodomų regimųjų indikatorių trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 3 sekundės.

8.4.   VEIKIMO PARAMETRAI IR BANDYMŲ SĄLYGOS

8.4.1.   Veikimo parametrai

Visos imobilizatoriaus sudedamosios dalys turi atitikti šios taisyklės 6.4 punkte nustatytus reikalavimus.

Šis reikalavimas netaikomas:

| i) | sudedamosioms dalims, kurios įrengiamos ir bandomos kaip sudedamoji transporto priemonės dalis, nepaisant to, ar įrengtas imobilizatorius (pvz., lempoms); arba |
| --- | --- |

i)

sudedamosioms dalims, kurios įrengiamos ir bandomos kaip sudedamoji transporto priemonės dalis, nepaisant to, ar įrengtas imobilizatorius (pvz., lempoms); arba

| ii) | sudedamosioms dalims, kurios prieš tai buvo išbandytos kaip transporto priemonės dalys ir dėl kurių buvo pateikti dokumentais pagrįsti įrodymai. |
| --- | --- |

ii)

sudedamosioms dalims, kurios prieš tai buvo išbandytos kaip transporto priemonės dalys ir dėl kurių buvo pateikti dokumentais pagrįsti įrodymai.

8.4.2   Bandymų sąlygos

Visi bandymai paeiliui atliekami su vienu imobilizatoriumi. Tačiau bandymus atliekančios institucijos nuožiūra galima naudoti kitus bandinius, jei manoma, kad tai neturės įtakos kitų bandymų rezultatams

8.4.3.   Veikimo bandymas

Atlikus visus toliau nurodytus bandymus, imobilizatorius turi būti išbandytas šios taisyklės 6.4.2.1.2 punkte nurodytomis įprastomis bandymo sąlygomis, kad būtų patikrinta, ar jis tebeveikia pagal nustatytus reikalavimus. Prireikus prieš bandymą galima pakeisti lydžiuosius saugiklius.

Visos imobilizatoriaus sudedamosios dalys turi atitikti šios taisyklės 6.4.2.2–6.4.2.8 ir 6.4.2.12 punktuose nustatytus reikalavimus.

8.5.   INSTRUKCIJOS

(8.5.1–8.5.3 punktai skirti tik įrengimui po pardavimo.)

Kartu su kiekvienu imobilizatoriumi turi būti pateikiama:

| 8.5.1. | Įrengimo instrukcijos.






  8.5.1.1. | Transporto priemonių ir jų modelių, kuriems skirtas įtaisas, sąrašas. Šis sąrašas gali būti specialus arba bendro pobūdžio, pvz., „visi automobiliai su benzininiais varikliais ir 12 V akumuliatoriais su įžemintu neigiamu poliumi“. |
| --- | --- | --- |

8.5.1.

Įrengimo instrukcijos.

8.5.1.1.

Transporto priemonių ir jų modelių, kuriems skirtas įtaisas, sąrašas. Šis sąrašas gali būti specialus arba bendro pobūdžio, pvz., „visi automobiliai su benzininiais varikliais ir 12 V akumuliatoriais su įžemintu neigiamu poliumi“.

| 8.5.1.2. | Įrengimo būdas, pavaizduotas nuotraukomis ir (arba) labai aiškiais brėžiniais. |
| --- | --- |

8.5.1.2.

Įrengimo būdas, pavaizduotas nuotraukomis ir (arba) labai aiškiais brėžiniais.

| 8.5.1.3. | Tiekėjo pateikiamos išsamios įrengimo instrukcijos turi būti tokios, kad jeigu jų griežtai laikytųsi kompetentingas montuotojas, nesumažėtų transporto priemonės saugumas ir patikimumas. |
| --- | --- |

8.5.1.3.

Tiekėjo pateikiamos išsamios įrengimo instrukcijos turi būti tokios, kad jeigu jų griežtai laikytųsi kompetentingas montuotojas, nesumažėtų transporto priemonės saugumas ir patikimumas.

| 8.5.1.4. | Pateikiamose įrengimo instrukcijose turi būti nustatyti imobilizatoriaus elektros energijos reikalavimai ir, jei būtina, pateikta rekomendacija naudoti galingesnę bateriją. |
| --- | --- |

8.5.1.4.

Pateikiamose įrengimo instrukcijose turi būti nustatyti imobilizatoriaus elektros energijos reikalavimai ir, jei būtina, pateikta rekomendacija naudoti galingesnę bateriją.

| 8.5.1.5. | Tiekėjas turi nurodyti procedūras, pagal kurias po įrengimo būtų galima patikrinti transporto priemonę. Ypatingas dėmesys turi būti skirtas su saugumu susijusioms funkcijoms. |
| --- | --- |

8.5.1.5.

Tiekėjas turi nurodyti procedūras, pagal kurias po įrengimo būtų galima patikrinti transporto priemonę. Ypatingas dėmesys turi būti skirtas su saugumu susijusioms funkcijoms.

| 8.5.2. | Neužpildytas įrengimo pažymėjimas, kurio pavyzdys pateiktas 7 priede. |
| --- | --- |

8.5.2.

Neužpildytas įrengimo pažymėjimas, kurio pavyzdys pateiktas 7 priede.

| 8.5.3. | Imobilizatoriaus pirkėjui skirtas bendras pareiškimas, kuriame atkreipiamas to pirkėjo dėmesys į šiuos dalykus:






  8.5.3.1. | Kad imobilizatorius turėtų būti įrengiamas vadovaujantis gamintojo instrukcijomis. |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Imobilizatoriaus pirkėjui skirtas bendras pareiškimas, kuriame atkreipiamas to pirkėjo dėmesys į šiuos dalykus:

8.5.3.1.

Kad imobilizatorius turėtų būti įrengiamas vadovaujantis gamintojo instrukcijomis.

| 8.5.3.2. | Kad rekomenduojama pasirinkti gerą montuotoją (galima prašyti, kad imobilizatoriaus gamintojas nurodytų tinkamus montuotojus). |
| --- | --- |

8.5.3.2.

Kad rekomenduojama pasirinkti gerą montuotoją (galima prašyti, kad imobilizatoriaus gamintojas nurodytų tinkamus montuotojus).

| 8.5.3.3. | Kad imobilizatoriaus pridedamą įrengimo pažymėjimą turėtų užpildyti montuotojas. |
| --- | --- |

8.5.3.3.

Kad imobilizatoriaus pridedamą įrengimo pažymėjimą turėtų užpildyti montuotojas.

| 8.5.4. | Naudojimo instrukcijos. |
| --- | --- |

8.5.4.

Naudojimo instrukcijos.

| 8.5.5. | Techninės priežiūros instrukcijos. |
| --- | --- |

8.5.5.

Techninės priežiūros instrukcijos.

| 8.5.6. | Bendro pobūdžio įspėjimas apie pavojus, kurie kiltų kaip nors pakeitus imobilizatorių arba prie jo pritaisius kokius nors priedus; atlikus pirmiau minėtus pakeitimus arba pritaisius tokius priedus, iš karto netektų galios 8.5.2 punkte nurodytas įrengimo pažymėjimas. |
| --- | --- |

8.5.6.

Bendro pobūdžio įspėjimas apie pavojus, kurie kiltų kaip nors pakeitus imobilizatorių arba prie jo pritaisius kokius nors priedus; atlikus pirmiau minėtus pakeitimus arba pritaisius tokius priedus, iš karto netektų galios 8.5.2 punkte nurodytas įrengimo pažymėjimas.

9.   TIPO PAKEITIMAI IR IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

| 9.1. | Apie kiekvieną transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipo pakeitimą, susijusį su šia taisykle, pranešama transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipą patvirtinusiam administravimo padaliniui. Tuomet šis padalinys gali:






  9.1.1. | nuspręsti, kad atlikti pakeitimai veikiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad sudedamoji dalis arba transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- | --- |

9.1.

Apie kiekvieną transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipo pakeitimą, susijusį su šia taisykle, pranešama transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipą patvirtinusiam administravimo padaliniui. Tuomet šis padalinys gali:

9.1.1.

nuspręsti, kad atlikti pakeitimai veikiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad sudedamoji dalis arba transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba

| 9.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą. |
| --- | --- |

9.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą.

| 9.2. | Apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.3 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms susitarimo susitariančiosioms šalims. |
| --- | --- |

9.2.

Apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.3 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms susitarimo susitariančiosioms šalims.

| 9.3. | Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija kiekvienam pranešimo blankui, parengtam suteikiant tokį išplėtimą, suteikia eilės numerį. |
| --- | --- |

9.3.

Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija kiekvienam pranešimo blankui, parengtam suteikiant tokį išplėtimą, suteikia eilės numerį.

10.   GAMYBOS ATITIKTIES TVARKA

Gamybos atitikties tvarka turi atitikti Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) nustatytą tvarką, laikantis šių reikalavimų:

| 10.1. | Transporto priemonės arba sudedamosios dalys, kurioms taikoma ši taisyklė, turi būti pagamintos taip, kad atitiktų patvirtintą tipą, atitikdamos taikytinos (-ų) šios taisyklės dalies (-ių) reikalavimus. |
| --- | --- |

10.1.

Transporto priemonės arba sudedamosios dalys, kurioms taikoma ši taisyklė, turi būti pagamintos taip, kad atitiktų patvirtintą tipą, atitikdamos taikytinos (-ų) šios taisyklės dalies (-ių) reikalavimus.

| 10.2. | Su kiekvieno tipo transporto priemone ar sudedamąja dalimi statistiškai kontroliuojama ir atsitiktine tvarka turi būti atliekami atitinkamoje (-se) šios taisyklės dalyje (-se) nustatyti bandymai, laikantis vienos iš įprastų kokybės užtikrinimo procedūrų. |
| --- | --- |

10.2.

Su kiekvieno tipo transporto priemone ar sudedamąja dalimi statistiškai kontroliuojama ir atsitiktine tvarka turi būti atliekami atitinkamoje (-se) šios taisyklės dalyje (-se) nustatyti bandymai, laikantis vienos iš įprastų kokybės užtikrinimo procedūrų.

| 10.3. | Patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija bet kada gali patikrinti kiekviename gamybos padalinyje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šios patikros atliekamos kas dveji metai. |
| --- | --- |

10.3.

Patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija bet kada gali patikrinti kiekviename gamybos padalinyje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šios patikros atliekamos kas dveji metai.

11.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 11.1. | Jei nesilaikoma 10 dalyje nustatytų reikalavimų, pagal šią taisyklę transporto priemonių arba sudedamųjų dalių tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas. |
| --- | --- |

11.1.

Jei nesilaikoma 10 dalyje nustatytų reikalavimų, pagal šią taisyklę transporto priemonių arba sudedamųjų dalių tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas.

| 11.2. | Jei šią taisyklę taikanti susitarimo susitariančioji šalis panaikina anksčiau jos suteiktą patvirtinimą, ji šios taisyklės 2 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyje pateiktus pavyzdžius atitinkančios formos pranešimu nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims. |
| --- | --- |

11.2.

Jei šią taisyklę taikanti susitarimo susitariančioji šalis panaikina anksčiau jos suteiktą patvirtinimą, ji šios taisyklės 2 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyje pateiktus pavyzdžius atitinkančios formos pranešimu nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

12.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių arba sudedamųjų dalių gamybą, jis apie tai praneša patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija šio taisyklės 2 priedo atitinkamai 1, 2 arba 3 dalyje pateiktus pavyzdžius atitinkančios formos pranešimu apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo susitariančiosioms šalims.

13.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi panaikinti esamų patvirtinimų arba tokių patvirtinimų išplėtimų, suteiktų pagal Taisykles Nr. 18 ir 97, išskyrus laikydamosi tų taisyklių laikinųjų nuostatų.

13.1.   Imobilizatoriaus tipo patvirtinimas

| 13.1.1. | Praėjus 36 mėnesiams nuo šios taisyklės pradinės versijos 1 papildymo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus turi suteikti tik tada, jei sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo, kurį norima patvirtinti, tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais pradinės versijos 1 papildymu, reikalavimus. |
| --- | --- |

13.1.1.

Praėjus 36 mėnesiams nuo šios taisyklės pradinės versijos 1 papildymo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus turi suteikti tik tada, jei sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo, kurį norima patvirtinti, tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais pradinės versijos 1 papildymu, reikalavimus.

| 13.1.2. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys ir toliau turi suteikti patvirtinimus tokių tipų sudedamosioms dalims arba atskiriems techniniams mazgams, kurie atitinka pradinę šios taisyklės versiją, jei ta sudedamoji dalis arba atskiras techninis mazgas yra skirti naudoti kaip pakaitinės dalys, įrengtinos naudojamose transporto priemonėse, ir jei tose transporto priemonėse techniškai neįmanoma įrengti sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo, atitinkančio šios taisyklės su pakeitimais, padarytais pradinės versijos 1 papildymu, reikalavimus. |
| --- | --- |

13.1.2.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys ir toliau turi suteikti patvirtinimus tokių tipų sudedamosioms dalims arba atskiriems techniniams mazgams, kurie atitinka pradinę šios taisyklės versiją, jei ta sudedamoji dalis arba atskiras techninis mazgas yra skirti naudoti kaip pakaitinės dalys, įrengtinos naudojamose transporto priemonėse, ir jei tose transporto priemonėse techniškai neįmanoma įrengti sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo, atitinkančio šios taisyklės su pakeitimais, padarytais pradinės versijos 1 papildymu, reikalavimus.

13.2.   Transporto priemonės tipo patvirtinimas

Praėjus 36 mėnesiams nuo šios taisyklės pradinės versijos 1 papildymo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus turi suteikti tik tada, jei patvirtintinas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais pradinės versijos 1 papildymu, reikalavimus.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRAVIMO PADALINIŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitarimo susitariančiosios šalys praneša Jungtinių Tautų sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių, kurie išduoda patvirtinimo liudijimus ir kuriems turi būti nusiųsti kitose šalyse išduoti patvirtinimo suteikimo, tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pranešimų blankai, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1, su pakeitimais).

(2)  Taikoma tik toms transporto priemonėms, kurių elektros sistemoje naudojama 12 voltų įtampa.

(3)  Susitariančiosioms šalims rekomenduojama taikyti I ir IV dalis M1 kategorijos transporto priemonių patvirtinimui ir tik I dalį N1 kategorijos transporto priemonių patvirtinimui, o kitus reikalavimus taikyti neprivalomai. II, III ir IV dalys turėtų būti taikomos, kai tokia įranga montuojama į 1.3–1.5 punktuose nurodytų kategorijų transporto priemones.

(4)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus teikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta ir 51 – Korėjos Respublika. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo Susitarimą dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų arba prisijungė prie šio susitarimo; apie paskirtus numerius šio susitarimo susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų generalinis sekretorius.

(5)  ETSI: Europos telekomunikacijų standartų institutas (European Telecommunications Standards Institute). Jei įsigalint šiai taisyklei šie standartai dar nebūtų parengti, turi būti taikomi atitinkami nacionaliniai reikalavimai.

(6)  CEPT: Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija (Conference of European Posts and Telecommunications).

ERC: Europos radijo ryšio komitetas (European Radio communications Committee)

(7)  Susitariančiosios šalys gali uždrausti naudoti tokį dažnį ir (arba) galią ir gali leisti naudoti kitokį dažnį ir (arba) galią.

(8)  Regimųjų perspėjimo įtaisų sudedamosios dalys – lempos, priklausančios įprastai automobilio apšvietimo sistemai, neprivalo atitikti 6.4.1 punkte nurodytų veikimo parametrų ir su jomis neprivaloma atlikti 6.4.2 punkte išvardytų bandymų.

(9)  Kaip nustatyta EEK Taisyklės Nr. 13 (su pakeitimais) 8 priede.

---

1 PRIEDAS.

1   Dalis

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

INFORMACINIS DOKUMENTAS

pagal Taisyklės Nr. 116 atitinkamai 5, 7 ir 8 dalis, susijusias su transporto priemonių EEK sistemos tipo patvirtinimu atsižvelgiant į apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisus

be signalizacijos sistemos/su signalizacijos sistema (1)

be imobilizatoriaus/su imobilizatoriumi (1)

1.   BENDRIEJI DALYKAI

1.1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas):

1.2.   Tipas:

1.3.   Tipo paženklinimo priemonės, jei paženklinta ant įtaiso (2):

1.3.1.   To ženklo vieta:

1.4.   Transporto priemonės kategorija (3):

1.5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas:

1.6.   EEK patvirtinimo ženklo vieta:

1.7.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

2.   TRANSPORTO PRIEMONĖS BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS SAVYBĖS

2.1.   Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

2.2.   Vairaračio padėtis transporto priemonėje: kairėje/dešinėje (1)

3.   KITA

3.1.   Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo transporto priemone įtaisai

3.1.1.   Apsauginis įtaisas:

3.1.1.1.   Išsamus transporto priemonių tipo aprašas, kuriame nurodoma valdytuvo arba mazgo, kurį veikia apsauginis įtaisas, komponuotė ir konstrukcija:

3.1.1.2.   Apsauginio įtaiso ir jo montavimo transporto priemonėje brėžiniai:

3.1.1.3.   Įtaiso techninis aprašas:

3.1.1.4.   Smulkesnė informacija apie užrakto derinių naudojimą:

3.1.2.   Transporto priemonės imobilizatorius:

3.1.2.1.   Tipo patvirtinimo numeris, jei suteiktas:

3.1.2.2.   Dar nepatvirtintų imobilizatorių

| 3.1.2.2.1. | Transporto priemonės imobilizatoriaus ir priemonių prieš netyčinį suaktyvinimą išsamus techninis aprašas: |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Transporto priemonės imobilizatoriaus ir priemonių prieš netyčinį suaktyvinimą išsamus techninis aprašas:

| 3.1.2.2.2. | Sistema (-os), kurią (-ias) veikia transporto priemonės imobilizatorius: |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Sistema (-os), kurią (-ias) veikia transporto priemonės imobilizatorius:

| 3.1.2.2.3. | Veiksmingų pakaitinių kodų (jei taikoma) derinys: |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Veiksmingų pakaitinių kodų (jei taikoma) derinys:

3.1.3.   Signalizacijos sistema (jei yra):

3.1.3.1.   Tipo patvirtinimo numeris, jei suteiktas:

3.1.3.2.   Dar nepatvirtintų signalizacijos sistemų

| 3.1.3.2.1. | Signalizacijos sistemos ir su ja susijusių transporto priemonės dalių išsamus aprašas: |
| --- | --- |

3.1.3.2.1.

Signalizacijos sistemos ir su ja susijusių transporto priemonės dalių išsamus aprašas:

| 3.1.3.2.2. | Pagrindinių signalizacijos sistemos sudedamųjų dalių sąrašas: |
| --- | --- |

3.1.3.2.2.

Pagrindinių signalizacijos sistemos sudedamųjų dalių sąrašas:

2   Dalis

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)

INFORMACINIS DOKUMENTAS

pagal Taisyklės Nr. 116 6 dalį, susijusią su signalizacijos sistemos EEK sudedamosios dalies tipo patvirtinimu

1.   BENDRIEJI DALYKAI

1.1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas):

1.2.   Tipas:

1.3.   Tipo paženklinimo priemonės, jei paženklinta ant įtaiso (4):

1.3.1.   To ženklo vieta:

1.4.   Gamintojo pavadinimas ir adresas:

1.5.   EEK patvirtinimo ženklo vieta:

1.6.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

2.   ĮTAISO APRAŠAS

2.1.   Signalizacijos sistemos ir su ja susijusių transporto priemonės dalių išsamus aprašas:

2.1.1.   Pagrindinių signalizacijos sistemos sudedamųjų dalių sąrašas:

2.1.2.   Priemonės prieš netikrą pavojaus signalą:

2.2.   Įtaiso suteikiamos apsaugos sritis:

2.3.   Įtaiso įjungimo / išjungimo būdas:

2.4.   Veiksmingų pakaitinių kodų (jei taikoma) derinys:

2.5.   Pagrindinių įtaiso sudedamųjų dalių ir, jei taikoma, jų nuorodinių ženklų sąrašas:

3.   BRĖŽINIAI

3.1.   Pagrindinių įtaiso sudedamųjų dalių brėžiniai (juose turi būti nurodyti EEK patvirtinimo ženklui arba nuorodiniam ženklui skirta vieta (jei taikoma):

4.   INSTRUKCIJOS

4.1.   Transporto priemonių, kuriose įtaisas skirtas montuoti, sąrašas:

4.2.   Įrengimo būdo aprašas, iliustruotas nuotraukomis ir (arba) brėžiniais:

4.3.   Naudojimo instrukcijos:

4.4.   Techninės priežiūros (jeigu ji reikalinga) instrukcijos:

3   Dalis

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

INFORMACINIS DOKUMENTAS

pagal Taisyklės Nr. 116 8 dalį, susijusią su imobilizatoriaus sistemos EEK sudedamosios dalies tipo patvirtinimu

1.   BENDRIEJI DALYKAI

1.1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas):

1.2.   Tipas:

1.3.   Tipo paženklinimo priemonės, jei paženklinta ant įtaiso (5):

1.3.1.   To ženklo vieta:

1.4.   Gamintojo pavadinimas ir adresas:

1.5.   EEK patvirtinimo ženklo vieta:

1.6.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

2.   ĮTAISO APRAŠAS

2.1.   Transporto priemonės imobilizatoriaus ir priemonių, kurių imtasi nuo netyčinio suaktyvinimo, išsamus techninis aprašas:

2.2.   Transporto priemonės sistema (-os), kurią (-ias) veikia transporto priemonės imobilizatorius:

2.3.   Įtaiso įjungimo/išjungimo būdas:

2.4.   Veiksmingų pakaitinių kodų (jei taikoma) derinys:

2.5.   Pagrindinių įtaiso sudedamųjų dalių ir, jei taikoma, jų nuorodinių ženklų sąrašas:

3.   BRĖŽINIAI

3.1.   Pagrindinių įtaiso sudedamųjų dalių brėžiniai (juose turi būti nurodyta EEK patvirtinimo ženklui arba nuorodiniam ženklui skirta vieta (jei taikoma):

4.   INSTRUKCIJOS

4.1.   Transporto priemonių, kuriose įtaisas skirtas montuoti, sąrašas:

4.2.   Įrengimo būdo aprašas, iliustruotas nuotraukomis ir (arba) brėžiniais:

4.3.   Naudojimo instrukcijos:

4.4.   Techninės priežiūros (jeigu ji reikalinga) instrukcijos:

---

(1)  Išbraukti, kas netinka (jei tinka daugiau nei vienas variantas, gali būti, kad nieko išbraukti nereikia).

(2)  Jei tipo paženklinimo priemonėse yra simbolių, kurie nesusiję su transporto priemonių, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų tipu, kuriam skirtas šis informacinis dokumentas, tokie simboliai dokumente turi būti pakeisti simboliu „?“ (pvz., ABC??123??).

(3)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1, su pakeitimais).

(4)  Jei tipo paženklinimo priemonėse yra simbolių, kurie nesusiję su transporto priemonių, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų tipu, kuriam skirtas šis informacinis dokumentas, tokie simboliai dokumente turi būti pakeisti simboliu „?“ (pvz., ABC??123??).

(5)  Jei tipo paženklinimo priemonėse yra simbolių, kurie nesusiję su transporto priemonių, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų tipu, kuriam skirtas šis informacinis dokumentas, tokie simboliai dokumente turi būti pakeisti simboliu „?“ (pvz., ABC??123??).

---

2 PRIEDAS

1   dalis

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)

Image

Priedėlis

EEK tipo patvirtinimo pažymėjimas Nr. ...

dėl transporto priemonių tipo patvirtinimo pagal Taisyklę Nr. 116

| 1. | Papildoma informacija:






  1.1. | Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso (-ų) ir transporto priemonės dalių, kurią (-ias) jis (jie) veikia, trumpas aprašas: |
| --- | --- | --- |

1.

Papildoma informacija:

1.1.

Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso (-ų) ir transporto priemonės dalių, kurią (-ias) jis (jie) veikia, trumpas aprašas:

| 1.2. | Imobilizatoriaus trumpas aprašas: |
| --- | --- |

1.2.

Imobilizatoriaus trumpas aprašas:

| 1.3. | Signalizacijos sistemos (jeigu ji yra) aprašas, įskaitant vardinę maitinimo įtampą (1): |
| --- | --- |

1.3.

Signalizacijos sistemos (jeigu ji yra) aprašas, įskaitant vardinę maitinimo įtampą (1):

| 2. | Pastabos: |
| --- | --- |

2.

Pastabos:

2 dalis

2 dalis

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)

Image

Priedėlis

EEK tipo patvirtinimo pažymėjimas Nr. ...

dėl transporto priemonių signalizacijos sistemos tipo patvirtinimo pagal Taisyklę Nr. 116

| 1. | Papildoma informacija:






  1.1. | Signalizacijos sistemos (jeigu ji yra) aprašas, įskaitant maitinimo įtampą (2): |
| --- | --- | --- |

1.

Papildoma informacija:

1.1.

Signalizacijos sistemos (jeigu ji yra) aprašas, įskaitant maitinimo įtampą (2):

| 1.2. | Transporto priemonių, kuriose signalizacijos sistema skirta montuoti, sąrašas: |
| --- | --- |

1.2.

Transporto priemonių, kuriose signalizacijos sistema skirta montuoti, sąrašas:

| 1.3. | Transporto priemonių, kuriose signalizacijos sistema buvo išbandyta, sąrašas: |
| --- | --- |

1.3.

Transporto priemonių, kuriose signalizacijos sistema buvo išbandyta, sąrašas:

| 1.4. | Pagrindinių signalizacijos sistemos sudedamųjų dalių (tinkamai nurodytų) sąrašas: |
| --- | --- |

1.4.

Pagrindinių signalizacijos sistemos sudedamųjų dalių (tinkamai nurodytų) sąrašas:

| 2. | Pastabos: |
| --- | --- |

2.

Pastabos:

3 dalis

3 dalis

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)

Image

Priedėlis

EEK tipo patvirtinimo pažymėjimas Nr. ...

dėl imobilizatoriaus tipo patvirtinimo pagal Taisyklę Nr. 116

| 1. | Papildoma informacija:






  1.1. | Trumpas imobilizatoriaus aprašas: |
| --- | --- | --- |

1.

Papildoma informacija:

1.1.

Trumpas imobilizatoriaus aprašas:

| 1.2. | Transporto priemonių, kuriose imobilizatorius skirtas montuoti, sąrašas: |
| --- | --- |

1.2.

Transporto priemonių, kuriose imobilizatorius skirtas montuoti, sąrašas:

| 1.3. | Transporto priemonių, kuriose imobilizatorius buvo išbandytas, sąrašas: |
| --- | --- |

1.3.

Transporto priemonių, kuriose imobilizatorius buvo išbandytas, sąrašas:

| 1.4. | Pagrindinių imobilizatoriaus sudedamųjų dalių (tinkamai nurodytų) sąrašas: |
| --- | --- |

1.4.

Pagrindinių imobilizatoriaus sudedamųjų dalių (tinkamai nurodytų) sąrašas:

| 2. | Pastabos: |
| --- | --- |

2.

Pastabos:

---

(1)  Nurodyti tik toms transporto priemonių signalizacijos sistemoms (TPSS), kurios skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių elektros sistemoje naudojama ne 12 voltų įtampa.

1

(2)  Nurodyti tik toms transporto priemonių signalizacijos sistemoms (TPSS), kurios skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių elektros sistemoje naudojama ne 12 voltų įtampa.

2

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A   PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

1   paveikslas

(žr. šios taisyklės 4.4.3.4 punktą)

Image

2   paveikslas

(žr. šios taisyklės 4.4.3.1 punktą)

Image

3   paveikslas

(žr. šios taisyklės 4.4.3.2 punktą)

Image

4   paveikslas

(žr. šios taisyklės 4.4.3.5 punktą)

Image

5   paveikslas

(žr. šios taisyklės 4.4.3.6 punktą)

Image

6   paveikslas

(žr. šios taisyklės 4.4.3.7 punktą)

Image

B   PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

7   paveikslas

(pavyzdys)

Image

---

4 PRIEDAS

1   dalis

DĖVĖJIMOSI BANDYMŲ TVARKA, SKIRTA VAIRO MECHANIZMĄ VEIKIANTIEMS APSAUGOS NUO NETEISĖTO PASINAUDOJIMO ĮTAISAMS

1.   Bandymų įranga

Bandymų įrangą sudaro:

| 1.1. | Įrenginys, tinkamas primontuoti bandomąjį vairo mechanizmą, prie kurio pritvirtintas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, apibrėžtas šios taisyklės 5.1.2 punkte. |
| --- | --- |

1.1.

Įrenginys, tinkamas primontuoti bandomąjį vairo mechanizmą, prie kurio pritvirtintas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, apibrėžtas šios taisyklės 5.1.2 punkte.

| 1.2. | Raktu valdomos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso suaktyvinimo ir padarymo neaktyviu priemonės. |
| --- | --- |

1.2.

Raktu valdomos apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso suaktyvinimo ir padarymo neaktyviu priemonės.

| 1.3. | Vairo veleno sukimo apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso atžvilgiu priemonės. |
| --- | --- |

1.3.

Vairo veleno sukimo apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso atžvilgiu priemonės.

2.   Bandymo metodas

| 2.1. | Bandomasis vairo mechanizmas, prie kurio pritvirtintas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, pritvirtinamas prie 1.1 punkte nurodyto įrenginio. |
| --- | --- |

2.1.

Bandomasis vairo mechanizmas, prie kurio pritvirtintas apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas, pritvirtinamas prie 1.1 punkte nurodyto įrenginio.

| 2.2. | Vieną bandymo procedūros ciklą turi sudaryti šios operacijos:






  2.2.1. | Pradinė padėtis. Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti padarytas neaktyviu, o vairo velenas pasuktas į tokią padėtį, kurioje neįmanoma suaktyvinti apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso, nebent jis yra tokio tipo, kad vairą galima blokuoti bet kurioje padėtyje. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Vieną bandymo procedūros ciklą turi sudaryti šios operacijos:

2.2.1.

Pradinė padėtis. Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas turi būti padarytas neaktyviu, o vairo velenas pasuktas į tokią padėtį, kurioje neįmanoma suaktyvinti apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso, nebent jis yra tokio tipo, kad vairą galima blokuoti bet kurioje padėtyje.

| 2.2.2. | Paruošimas suaktyvinti. Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas raktu nustatomas iš neaktyvios padėties į aktyvią padėtį. |
| --- | --- |

2.2.2.

Paruošimas suaktyvinti. Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas raktu nustatomas iš neaktyvios padėties į aktyvią padėtį.

| 2.2.3. (1) | Suaktyvinimas. Vairo velenas pasukamas taip, kad apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso suaktyvinimo momentu tą veleną veikiantis sukamasis momentas būtų 40 Nm ± 2 Nm. |
| --- | --- |

2.2.3. (1)

Suaktyvinimas. Vairo velenas pasukamas taip, kad apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso suaktyvinimo momentu tą veleną veikiantis sukamasis momentas būtų 40 Nm ± 2 Nm.

| 2.2.4. | Padarymas neaktyviu. Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas padaromas neaktyviu įprastomis priemonėmis, kad būtų lengviau, sukamąjį momentą sumažinus iki nulio. |
| --- | --- |

2.2.4.

Padarymas neaktyviu. Apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas padaromas neaktyviu įprastomis priemonėmis, kad būtų lengviau, sukamąjį momentą sumažinus iki nulio.

| 2.2.5. (1) | Grąžinimas. Vairo velenas atsukamas atgal į padėtį, kurioje neįmanoma suaktyvinti apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso. |
| --- | --- |

2.2.5. (1)

Grąžinimas. Vairo velenas atsukamas atgal į padėtį, kurioje neįmanoma suaktyvinti apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaiso.

| 2.2.6. | Sukimas priešinga kryptimi. 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 ir 2.2.5 punktuose nurodytos procedūros pakartojamos priešinga vairo veleno sukimosi kryptimi. |
| --- | --- |

2.2.6.

Sukimas priešinga kryptimi. 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 ir 2.2.5 punktuose nurodytos procedūros pakartojamos priešinga vairo veleno sukimosi kryptimi.

| 2.2.7. | Laiko tarpas tarp dviejų iš eilės įtaiso suaktyvinimų turi būti ne trumpesnis kaip 10 s. |
| --- | --- |

2.2.7.

Laiko tarpas tarp dviejų iš eilės įtaiso suaktyvinimų turi būti ne trumpesnis kaip 10 s.

| 2.3. | Dėvėjimosi ciklas pakartojamas šios taisykles 5.3.1.3 punkte nurodytą skaičių kartų. |
| --- | --- |

2.3.

Dėvėjimosi ciklas pakartojamas šios taisykles 5.3.1.3 punkte nurodytą skaičių kartų.

2   dalis

BANDYMŲ TVARKA, SKIRTA VAIRO MECHANIZMĄ VEIKIANTIEMS APSAUGOS NUO NETEISĖTO PASINAUDOJIMO ĮTAISAMS, TURINTIEMS SUKAMOJO MOMENTO RIBOJIMO ĮTAISĄ

1.   Bandymų įranga

Bandymų įrangą sudaro:

| 1.1. | įrenginys, skirtas atitinkamoms vairavimo sistemos dalims primontuoti, arba, jei bandymas atliekamas su visa transporto priemone, kėlimo sistema, galinti pakelti visus vairu valdomus ratus nuo žemės, ir |
| --- | --- |

1.1.

įrenginys, skirtas atitinkamoms vairavimo sistemos dalims primontuoti, arba, jei bandymas atliekamas su visa transporto priemone, kėlimo sistema, galinti pakelti visus vairu valdomus ratus nuo žemės, ir

| 1.2. | įtaisas (-ai), galintis (-ys) sudaryti ir išmatuoti vairą veikiantį sukamąjį momentą, nurodytą 2.3 punkte. Matavimo tikslumas turi būti £ 2 %. |
| --- | --- |

1.2.

įtaisas (-ai), galintis (-ys) sudaryti ir išmatuoti vairą veikiantį sukamąjį momentą, nurodytą 2.3 punkte. Matavimo tikslumas turi būti £ 2 %.

2.   Bandymo procedūros aprašas

| 2.1. | Jei bandymas atliekamas su visa transporto priemone, jis atliekamas visus transporto priemonės vairu valdomus ratus pakėlus nuo žemės. |
| --- | --- |

2.1.

Jei bandymas atliekamas su visa transporto priemone, jis atliekamas visus transporto priemonės vairu valdomus ratus pakėlus nuo žemės.

| 2.2. | Vairo mechanizmo blokatorius turi būti suaktyvintas, kad vairo mechanizmas būtų užblokuotas. |
| --- | --- |

2.2.

Vairo mechanizmo blokatorius turi būti suaktyvintas, kad vairo mechanizmas būtų užblokuotas.

| 2.3. | Vairą turi veikti toks sukamasis momentas, kad jis pasisuktų. |
| --- | --- |

2.3.

Vairą turi veikti toks sukamasis momentas, kad jis pasisuktų.

| 2.4. | Bandymo ciklą sudaro vairo pasukimas 90°, po to – pasukimas 180° priešinga kryptimi ir dar vienas pasukimas 90° pradine kryptimi (žr. paveikslą);
  1 ciklas = + 90° / – 180° / + 90°; leidžiamasis nuokrypis: ± 10 %. |
| --- | --- |

2.4.

Bandymo ciklą sudaro vairo pasukimas 90°, po to – pasukimas 180° priešinga kryptimi ir dar vienas pasukimas 90° pradine kryptimi (žr. paveikslą);

1 ciklas = + 90° / – 180° / + 90°; leidžiamasis nuokrypis: ± 10 %.

Image

| 2.5. | Ciklo trukmė: 20 s ± 2 s. |
| --- | --- |

2.5.

Ciklo trukmė: 20 s ± 2 s.

| 2.6. | Turi būti atliekami penki ciklai. |
| --- | --- |

2.6.

Turi būti atliekami penki ciklai.

| 2.7. | Visais bandymo ciklais mažiausiasis užregistruotas sukamasis momentas turi būti didesnis už nurodytąjį šios taisyklės 5.3.1.4.2 punkte. |
| --- | --- |

2.7.

Visais bandymo ciklais mažiausiasis užregistruotas sukamasis momentas turi būti didesnis už nurodytąjį šios taisyklės 5.3.1.4.2 punkte.

---

(1)  Jei apsaugos nuo neteisėto pasinaudojimo įtaisas gali blokuoti vairo mechanizmą bet kurioje padėtyje, 2.2.3 ir 2.2.5 punktuose aprašytos procedūros neatliekamos.

---

5 PRIEDAS

(atsarginis)

---

6 PRIEDAS

ATITIKTIES PAŽYMĖJIMO PAVYZDYS

Image

---

7 PRIEDAS

ĮRENGIMO PAŽYMĖJIMO PAVYZDYS

Image

---

8 PRIEDAS

6.4.2.11 ir 7.4 punktai

KELEIVIŲ SALONO APSAUGOS SISTEMŲ BANDYMAS

Image

---

9 PRIEDAS

ELEKTROMAGNETINIS SUDERINAMUMAS

Pastaba: Atliekant elektromagnetinio suderinamumo bandymus, atsižvelgiant į bandymų įrangą, turi būti taikoma 1 arba 2 dalys.

1.   ISO Metodas

Atsparumas trikdžiams, perduodamiems maitinimo linijomis

Maitinimo linijoms, taip pat kitoms TPSS ir (arba) SS jungtims, kurios gali būti funkciškai sujungtos su maitinimo linijomis, pagal tarptautinį standartą ISO 7637-1:1990 perduodami 1, 2, 3a, 3b, 4 ir 5 bandomieji impulsai.

Išjungta TPSS ir (arba) SS

Taikant III stiprumo laipsnį, perduodami 1–5 bandomieji impulsai. Perduodant visus bandomuosius impulsus, taikoma A funkcinė būsena.

Įjungta TPSS ir (arba) SS

Perduodami 1–5 bandomieji impulsai. Perduodant visus bandomuosius impulsus, taikoma 1 lentelėje nurodyta funkcinė būsena.

1   lentelė.

Stiprumo laipsnis ir funkcinė būsena (taikoma maitinimo linijoms)

| Bandomojo impulso numeris | Bandymo lygis | Funkcinė būsena |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2 | III | A |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |
| 4 | III | B |
| 4 | I | A |
| 5 | III | A |

Bandomojo impulso numeris

Bandymo lygis

Funkcinė būsena

1

III

C

2

III

A

3a

III

C

3b

III

A

4

III

B

4

I

A

5

III

A

Atsparumas signalų perdavimo linijose atsirandantiems trikdžiams

Su maitinimo linijomis nesujungti laidai (pvz., specialios signalų perdavimo linijos) bandomi pagal tarptautinį standartą ISO/DIS 7637-3:1995 (ir 1 pataisą). Perduodant visus bandomuosius impulsus, taikoma 2 lentelėje nurodyta funkcinė būsena.

2   lentelė.

Stiprumo laipsnis ir funkcinė būsena (signalų perdavimo linijoms)

| Bandomojo impulso numeris | Bandymo lygis | Funkcinė būsena |
| --- | --- | --- |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |

Bandomojo impulso numeris

Bandymo lygis

Funkcinė būsena

3a

III

C

3b

III

A

Atsparumas spinduliuojamiems aukšto dažnio trikdžiams

Transporto priemonėje įrengtos TPSS ir (arba) SS atsparumo bandymai gali būti atliekami taikant Taisyklės Nr. 10 su 02 serijos pakeitimais reikalavimus ir bandymų metodus, 6 priede aprašytus transporto priemonėms, o 9 priede – atskiriems techniniams mazgams.

Elektros trikdžiai, kuriuos sukelia elektrostatinės iškrovos

Atsparumas elektros trikdžiams bandomas pagal techninę ataskaitą ISO/TR 10605-1993.

Spinduliavimas

Bandymai atliekami pagal Taisyklės Nr. 10 su 02 serijos pakeitimais reikalavimus ir bandymų metodus, 4 ir 5 prieduose nustatytus transporto priemonėms, o 7 ir 8 prieduose – atskiriems techniniams mazgams.

2.   IEC Metodas

Elektromagnetinis laukas

Su TPSS ir (arba) SS atliekamas pagrindinis bandymas. Su sistema atliekamas poveikio elektromagnetiniu lauku bandymas, nustatytas IEC leidinyje 839-1-3-1998 aprašytame A-13 bandyme, taikant 20–1 000 MHz dažnių diapazoną ir 30 V/m elektromagnetinio lauko stiprį.

Be to, su TPSS ir (arba) SS atliekami trumpalaikio įtampos padidėjimo dėl laidumo ir susijungimo bandymai, aprašyti tarptautinio standarto ISO 7637 atitinkamose dalyse: ISO 7637-1:1990, ISO 7637-2:1990 ir ISO 7637-3:1995.

Elektros trikdžiai, kuriuos sukelia elektrostatinės iškrovos

Su TPSS ir (arba) SS atliekamas pagrindinis bandymas. Su sistema atliekamas atsparumo elektrostatinėms iškrovoms bandymas, aprašytas EN 61000-4-2 arba ISO/TR 10605-1993 (gamintojo nuožiūra).

Spinduliavimas

Su TPSS ir (arba) SS atliekami radijo dažnių trikdžių slopinimo bandymai pagal Taisyklės Nr. 10 su 02 serijos pakeitimais reikalavimus ir bandymų metodus, 4 ir 5 prieduose nustatytus transporto priemonėms, o 7 ir 8 prieduose – atskiriems techniniams mazgams.

---

10 PRIEDAS

MECHANINIU RAKTU VALDOMO JUNGIKLIO REIKALAVIMAI

| 1. | Raktu valdomo jungiklio cilindras virš dangalo neturi kyšoti daugiau kaip 1 mm ir iškyša turi būti kūgio formos. |
| --- | --- |

1.

Raktu valdomo jungiklio cilindras virš dangalo neturi kyšoti daugiau kaip 1 mm ir iškyša turi būti kūgio formos.

| 2. | Cilindro šerdies ir jo korpuso jungtis turi gebėti išlaikyti 600 N tempiamąją jėgą ir 25 Nm sukamąjį momentą. |
| --- | --- |

2.

Cilindro šerdies ir jo korpuso jungtis turi gebėti išlaikyti 600 N tempiamąją jėgą ir 25 Nm sukamąjį momentą.

| 3. | Raktu valdomas jungiklis turi būti apsaugotas taip, kad jo nebūtų galima pragręžti. |
| --- | --- |

3.

Raktu valdomas jungiklis turi būti apsaugotas taip, kad jo nebūtų galima pragręžti.

| 4. | Rakto forma privalo būti tokia, kad jis turėtų bent 1 000 veiksmingų derinių. |
| --- | --- |

4.

Rakto forma privalo būti tokia, kad jis turėtų bent 1 000 veiksmingų derinių.

| 5. | Raktu valdomo jungiklio neturi būti įmanoma pasukti raktu, kuris nuo tam jungikliui skirto rakto skirtųsi tik vienu deriniu. |
| --- | --- |

5.

Raktu valdomo jungiklio neturi būti įmanoma pasukti raktu, kuris nuo tam jungikliui skirto rakto skirtųsi tik vienu deriniu.

| 6. | Raktu valdomo išorinio jungiklio anga raktui įkišti turi būti su slankiuoju dangteliu arba kitaip apsaugoma, kad į ją nepatektų purvo ir (arba) vandens. |
| --- | --- |

6.

Raktu valdomo išorinio jungiklio anga raktui įkišti turi būti su slankiuoju dangteliu arba kitaip apsaugoma, kad į ją nepatektų purvo ir (arba) vandens.

---

| 30.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 164/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 164/231

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT EEK statusą nurodančio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 122 — Suvienodinti M, N ir O kategorijų transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į šildymo sistemas, techniniai reikalavimai

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

| | taisyklės pradinės redakcijos klaidų ištaisymo Nr. 2, paskelbto 2006 m. gruodžio 13 d. depozitoriumo pranešimu C.N.1156.2006.TREATIES-2; |
| --- | --- |

taisyklės pradinės redakcijos klaidų ištaisymo Nr. 2, paskelbto 2006 m. gruodžio 13 d. depozitoriumo pranešimu C.N.1156.2006.TREATIES-2;

| | taisyklės pradinės redakcijos 1 papildymo. Įsigaliojimo data – 2009 m. liepos 22 d. |
| --- | --- |

taisyklės pradinės redakcijos 1 papildymo. Įsigaliojimo data – 2009 m. liepos 22 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys. Bendroji informacija |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | I dalis. Transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į šildymo sistemą |
| --- | --- |

5.

| 6. | II dalis. Šildymo sistemos patvirtinimas atsižvelgiant į eksploatavimo saugą |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonės arba sudedamosios dalies tipo patvirtinimo pakeitimas ir tipo išplėtimo patvirtinimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Patvirtinimo bandymus atliekančių technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI

| 1 priedas. — | Informaciniai dokumentai ir pranešimo blankai |
| --- | --- |

1 priedas. —

| 2 priedas. — | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2 priedas. —

| 3 priedas. — | Šildymo sistemoms, naudojančioms šilumos likutį, taikomi reikalavimai. ORAS |
| --- | --- |

3 priedas. —

| 4 priedas. — | Oro kokybės bandymo tvarka |
| --- | --- |

4 priedas. —

| 5 priedas. — | Temperatūros matavimo tvarka |
| --- | --- |

5 priedas. —

| 6 priedas. — | Degimo krosnelių išmetamų medžiagų bandymo tvarka |
| --- | --- |

6 priedas. —

| 7 priedas. — | Degimo krosnelėms taikomi papildomi reikalavimai |
| --- | --- |

7 priedas. —

| 8 priedas. — | Suskystintųjų naftos dujų (SND) degimo krosnelių ir SND šildymo sistemų saugos reikalavimai |
| --- | --- |

8 priedas. —

| 9 priedas. — | Tam tikroms transporto priemonėms taikomos papildomos nuostatos, kaip apibrėžta ADR |
| --- | --- |

9 priedas. —

1.   TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Ši taisyklė taikoma visoms M, N ir O (1) kategorijų transporto priemonėms, kuriose sumontuota šildymo sistema.
  Tipo patvirtinimas suteikiamas pagal:






  1.2. | I dalis. Transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į šildymo sistemą; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ši taisyklė taikoma visoms M, N ir O (1) kategorijų transporto priemonėms, kuriose sumontuota šildymo sistema.

Tipo patvirtinimas suteikiamas pagal:

1.2.

I dalis. Transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į šildymo sistemą;

| 1.3. | II dalis. Šildymo sistemos patvirtinimas atsižvelgiant į eksploatavimo saugą. |
| --- | --- |

1.3.

II dalis. Šildymo sistemos patvirtinimas atsižvelgiant į eksploatavimo saugą.

2.   APIBRĖŽTYS. BENDROJI INFORMACIJA

Šioje taisyklėje:

2.1.   Transporto priemonė– M, N arba O (1) kategorijos transporto priemonė, kurioje sumontuota šildymo sistema.

2.2.   Gamintojas– asmuo arba įstaiga, atsakinga patvirtinimą suteikiančiai institucijai už visus tipo patvirtinimo procedūros reikalus ir gamybos atitikties užtikrinimą. Asmuo arba įstaiga nebūtinai turi tiesiogiai dalyvauti visuose transporto priemonės arba sudedamosios dalies, kurios tipo patvirtinimo procedūra atliekama, gamybos etapuose.

2.3.   Transporto priemonės vidus– keleiviams ir (arba) kroviniui skirtos uždaros transporto priemonės erdvės.

2.4.   Salono šildymo sistema– bet kokio tipo įtaisas temperatūrai salone didinti.

2.5.   Krovinio skyriaus šildymo sistema– bet kokio tipo įtaisas temperatūrai krovinio skyriuje didinti.

2.6.   Krovinio skyrius– kroviniams skirta transporto priemonės vidinė erdvė.

2.7.   Salonas– vairuotojui ir keleiviams skirta transporto priemonės vidinė erdvė.

2.8.   Dujinis kuras– normalios temperatūros ir slėgio (288,2 K ir 101,33 kPa) sąlygomis dujų pavidalo kuras, kaip antai suskystintosios naftos dujos (SND) ir suslėgtosios gamtinės dujos (SGD).

2.9.   Perkaitimas– dėl degimo krosnelės šildomo oro įleidimo angos visiško užsikimšimo susidariusi būsena.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PATVIRTINIMO, ATSIŽVELGIANT Į ŠILDYMO SISTEMĄ, PARAIŠKA

| 3.1.1. | Transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į šildymo sistemą, paraišką teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

3.1.1.

Transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į šildymo sistemą, paraišką teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

| 3.1.2. | Paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:






  3.1.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, konfigūraciją ir sudedamąsias medžiagas; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

3.1.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, konfigūraciją ir sudedamąsias medžiagas;

| 3.1.2.2. | šildymo sistemos ir jos bendro išdėstymo brėžiniai. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

šildymo sistemos ir jos bendro išdėstymo brėžiniai.

| 3.1.3. | Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 1 priedo 1 dalies 1 priedėlyje. |
| --- | --- |

3.1.3.

Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 1 priedo 1 dalies 1 priedėlyje.

| 3.1.4. | Tvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė turi būti pateikta už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai. |
| --- | --- |

3.1.4.

Tvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė turi būti pateikta už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai.

| 3.1.5. | Jeigu tvirtintinoje transporto priemonėje įrengiama krosnelė, kuriai suteiktas EEK tipo patvirtinimas, tipo patvirtinimo numeris ir gamintojo naudojami šio tipo krosnelės tipo žymenys nurodomi transporto priemonės tipo patvirtinimo paraiškoje. |
| --- | --- |

3.1.5.

Jeigu tvirtintinoje transporto priemonėje įrengiama krosnelė, kuriai suteiktas EEK tipo patvirtinimas, tipo patvirtinimo numeris ir gamintojo naudojami šio tipo krosnelės tipo žymenys nurodomi transporto priemonės tipo patvirtinimo paraiškoje.

| 3.1.6. | Jeigu tvirtintinoje transporto priemonėje įrengta krosnelė, kuriai nesuteiktas EEK tipo patvirtinimas, vienas tvirtintiną tipą atitinkantis bandinys pateikiamas technikos tarnybai. |
| --- | --- |

3.1.6.

Jeigu tvirtintinoje transporto priemonėje įrengta krosnelė, kuriai nesuteiktas EEK tipo patvirtinimas, vienas tvirtintiną tipą atitinkantis bandinys pateikiamas technikos tarnybai.

3.2.   KROSNELĖS TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.2.1. | Krosnelės, kaip sudedamosios dalies, tipo patvirtinimo paraišką teikia šildymo sistemos gamintojas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Krosnelės, kaip sudedamosios dalies, tipo patvirtinimo paraišką teikia šildymo sistemos gamintojas.

| 3.2.2. | Paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:






  3.2.2.1. | išsamus šildymo sistemos tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, konfigūraciją ir sudedamąsias medžiagas; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

3.2.2.1.

išsamus šildymo sistemos tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, konfigūraciją ir sudedamąsias medžiagas;

| 3.2.2.2. | šildymo sistemos ir jos bendro išdėstymo brėžinys. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

šildymo sistemos ir jos bendro išdėstymo brėžinys.

| 3.2.3. | Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 1 priedo 1 dalies 2 priedėlyje. |
| --- | --- |

3.2.3.

Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 1 priedo 1 dalies 2 priedėlyje.

| 3.2.4. | Vienas tvirtintiną tipą atitinkantis krosnelės bandinys pateikiamas technikos tarnybai. |
| --- | --- |

3.2.4.

Vienas tvirtintiną tipą atitinkantis krosnelės bandinys pateikiamas technikos tarnybai.

| 3.2.5. | Bandinys aiškiai pažymimas nenutrinamu pareiškėjo prekės pavadinimu ar ženklu ir tipo žymeniu. |
| --- | --- |

3.2.5.

Bandinys aiškiai pažymimas nenutrinamu pareiškėjo prekės pavadinimu ar ženklu ir tipo žymeniu.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Tipo patvirtinimas suteikiamas, jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka atitinkamoje (–se) šios taisyklės dalyje (–se) pateiktus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.1.

Tipo patvirtinimas suteikiamas, jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka atitinkamoje (–se) šios taisyklės dalyje (–se) pateiktus reikalavimus.

| 4.2. | Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu taisyklės pradinė redakcija žymima 00) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati Susitariančioji Šalis negali suteikti to paties numerio šioje taisyklėje nurodytai kito tipo transporto priemonei ar šildymo sistemai. |
| --- | --- |

4.2.

Suteikiamas kiekvieno patvirtinto tipo patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu taisyklės pradinė redakcija žymima 00) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati Susitariančioji Šalis negali suteikti to paties numerio šioje taisyklėje nurodytai kito tipo transporto priemonei ar šildymo sistemai.

| 4.3. | Atitinkamą šios taisyklės 1 priedo 2 dalyje pateikto blanko pavyzdį atitinkantis pranešimas apie tipo patvirtinimą arba tipo išplėtimo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims. |
| --- | --- |

4.3.

Atitinkamą šios taisyklės 1 priedo 2 dalyje pateikto blanko pavyzdį atitinkantis pranešimas apie tipo patvirtinimą arba tipo išplėtimo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

| 4.4. | Patvirtinimo blanke nurodytoje lengvai pasiekiamoje kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, ir kiekvienos atskirai pateiktos sudedamosios dalies, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, vietoje pritvirtinamas gerai matomas apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas tipo patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris. (2) |
| --- | --- |

4.4.

Patvirtinimo blanke nurodytoje lengvai pasiekiamoje kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, ir kiekvienos atskirai pateiktos sudedamosios dalies, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, vietoje pritvirtinamas gerai matomas apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas tipo patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris. (2)

| 4.5. | Jeigu suteiktas sudedamosios dalies tipo patvirtinimas, nurodomas šios taisyklės numeris, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir 4.2 punkte nurodytas patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.5.

Jeigu suteiktas sudedamosios dalies tipo patvirtinimas, nurodomas šios taisyklės numeris, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir 4.2 punkte nurodytas patvirtinimo numeris.

| 4.6. | Jeigu transporto priemonė atitinka pagal vieną ar daugiau kitų prie susitarimo pridėtų taisyklių patvirtinto tipo transporto priemonę, patvirtinimą suteikusioje šalyje pagal šią taisyklę 4.2 punkte nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė(s), pagal kurią (–ias) patvirtinimas suteiktas pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje, nurodoma (–os) vertikaliai išdėstytose skiltyse dešinėje 4.2 punkte nustatyto simbolio pusėje. |
| --- | --- |

4.6.

Jeigu transporto priemonė atitinka pagal vieną ar daugiau kitų prie susitarimo pridėtų taisyklių patvirtinto tipo transporto priemonę, patvirtinimą suteikusioje šalyje pagal šią taisyklę 4.2 punkte nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė(s), pagal kurią (–ias) patvirtinimas suteiktas pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje, nurodoma (–os) vertikaliai išdėstytose skiltyse dešinėje 4.2 punkte nustatyto simbolio pusėje.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.8. | Jeigu tai transporto priemonė, patvirtinimo ženklas turi būti pritvirtintas prie gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės arba ant jos. |
| --- | --- |

4.8.

Jeigu tai transporto priemonė, patvirtinimo ženklas turi būti pritvirtintas prie gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės arba ant jos.

| 4.9. | Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

4.9.

Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

5.   I DALIS. TRANSPORTO PRIEMONĖS PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į ŠILDYMO SISTEMĄ

5.1.   Apibrėžtis

Šios taisyklės I dalyje:

5.1.1.   Transporto priemonės tipas, atsižvelgiant į šildymo sistemą– transporto priemonių, kurios nesiskiria esminėmis savybėmis, kaip antai šildymo sistemos veikimo principas (–ai), tipas.

5.2.   Techniniai reikalavimai

| 5.2.1. | Kiekvienos transporto priemonės salone įrengiama šildymo sistema. Jeigu transporto priemonės krovinio skyriuje įrengiama šildymo sistema, ji turi atitikti šios taisyklės reikalavimus. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kiekvienos transporto priemonės salone įrengiama šildymo sistema. Jeigu transporto priemonės krovinio skyriuje įrengiama šildymo sistema, ji turi atitikti šios taisyklės reikalavimus.

| 5.2.2. | Transporto priemonės, kurios tipas turi būti patvirtintas, šildymo sistema turi atitikti šios taisyklės II dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

5.2.2.

Transporto priemonės, kurios tipas turi būti patvirtintas, šildymo sistema turi atitikti šios taisyklės II dalies reikalavimus.

5.3.   Degimo krosnelės įrengimo transporto priemonėse reikalavimai

5.3.1.   Taikymo sritis

| 5.3.1.1. | Laikantis 5.3.1.2 punkto nuostatų, degimo krosnelės įrengiamos vadovaujantis 5.3 punkto reikalavimais. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Laikantis 5.3.1.2 punkto nuostatų, degimo krosnelės įrengiamos vadovaujantis 5.3 punkto reikalavimais.

| 5.3.1.2. | O kategorijos transporto priemonės, kuriose įrengtos skystojo kuro krosnelės, laikomos atitinkančiomis 5.3 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

O kategorijos transporto priemonės, kuriose įrengtos skystojo kuro krosnelės, laikomos atitinkančiomis 5.3 punkto reikalavimus.

5.3.2.   Degimo krosnelės išdėstymas

| 5.3.2.1. | Kėbulo dalys ir visos kitos sudedamosios dalys prie krosnelės turi būti apsaugotos nuo per didelės šilumos ir galimo kuro ar tepalų užteršimo. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Kėbulo dalys ir visos kitos sudedamosios dalys prie krosnelės turi būti apsaugotos nuo per didelės šilumos ir galimo kuro ar tepalų užteršimo.

| 5.3.2.2. | Degimo krosnelė neturi kelti gaisro pavojaus, net jeigu perkaistų. Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu jį montuojant užtikrinamas tinkamas atstumas iki visų dalių ir tinkamas vėdinimas, naudojant ugniai atsparias medžiagas ar šilumos ekranus. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Degimo krosnelė neturi kelti gaisro pavojaus, net jeigu perkaistų. Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu jį montuojant užtikrinamas tinkamas atstumas iki visų dalių ir tinkamas vėdinimas, naudojant ugniai atsparias medžiagas ar šilumos ekranus.

| 5.3.2.3. | Jei tai yra M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės, degimo krosnelė negali būti įrengta salone. Tačiau ją galima montuoti sandariame apvalkale, kuris turi atitikti ir 5.3.2.2 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Jei tai yra M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės, degimo krosnelė negali būti įrengta salone. Tačiau ją galima montuoti sandariame apvalkale, kuris turi atitikti ir 5.3.2.2 punkto sąlygas.

| 5.3.2.4. | 7 priedo 4 punkte nurodytas žymuo (arba jo dublikatas) turi būti pritvirtintas taip, kad, sumontavus krosnelę transporto priemonėje, jį būtų galima lengvai perskaityti. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

7 priedo 4 punkte nurodytas žymuo (arba jo dublikatas) turi būti pritvirtintas taip, kad, sumontavus krosnelę transporto priemonėje, jį būtų galima lengvai perskaityti.

| 5.3.2.5. | Reikėtų imtis visų pagrįstų atsargumo priemonių, idant krosnelė būtų išdėstyta taip, kad sužeidimo rizika ir žala asmeniniam turtui būtų kuo mažesnė. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Reikėtų imtis visų pagrįstų atsargumo priemonių, idant krosnelė būtų išdėstyta taip, kad sužeidimo rizika ir žala asmeniniam turtui būtų kuo mažesnė.

5.3.3.   Kuro tiekimas

| 5.3.3.1. | Kuro pripildymo įtaisas negali būti įrengtas salone ir turi būti patikimai uždengtas uždoriu, kad kuras nenutekėtų. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Kuro pripildymo įtaisas negali būti įrengtas salone ir turi būti patikimai uždengtas uždoriu, kad kuras nenutekėtų.

| 5.3.3.2. | Jeigu tai skystojo kuro krosnelės, kurių tiekimo sistema įrengta atskirai nuo transporto priemonės, kuro tipas ir pripildymo įtaiso vieta turi būti aiškiai paženklinti. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Jeigu tai skystojo kuro krosnelės, kurių tiekimo sistema įrengta atskirai nuo transporto priemonės, kuro tipas ir pripildymo įtaiso vieta turi būti aiškiai paženklinti.

| 5.3.3.3. | Prie kuro pripildymo angos turi būti pritvirtintas pranešimas, kad, prieš užpildant krosnelę kuru, ji turi būti išjungta. Be to, į gamintojo naudojimo instrukcijas turi būti įtraukti tinkami patarimai. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Prie kuro pripildymo angos turi būti pritvirtintas pranešimas, kad, prieš užpildant krosnelę kuru, ji turi būti išjungta. Be to, į gamintojo naudojimo instrukcijas turi būti įtraukti tinkami patarimai.

5.3.4.   Išmetimo sistema

| 5.3.4.1. | Išmetimo anga turi būti įrengta taip, kad pro ventiliatorius, šildomo oro įleidimo angas ar atidaromus langus išmetamos medžiagos nepatektų į transporto priemonę. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Išmetimo anga turi būti įrengta taip, kad pro ventiliatorius, šildomo oro įleidimo angas ar atidaromus langus išmetamos medžiagos nepatektų į transporto priemonę.

5.3.5.   Degimo kameros oro įleidimo anga

| 5.3.5.1. | Į krosnelės degimo kamerą oras neturi būti įtraukiamas iš transporto priemonės salono. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Į krosnelės degimo kamerą oras neturi būti įtraukiamas iš transporto priemonės salono.

| 5.3.5.2. | Oro įleidimo anga turi būti taip įrengta ar apsaugota, kad jos nebūtų galima užkimšti šiukšlėmis ar uždengti bagažu. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Oro įleidimo anga turi būti taip įrengta ar apsaugota, kad jos nebūtų galima užkimšti šiukšlėmis ar uždengti bagažu.

5.3.6.   Šildomo oro įleidimo anga

| 5.3.6.1. | Tiekiamas šildomas oras gali būti šviežias arba recirkuliuojamas; jis turi būti įtrauktas iš švarios zonos, kurios negali užteršti eigos variklio, degimo krosnelės ar kurio nors kito transporto priemonės įtaiso išmetami dūmai. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Tiekiamas šildomas oras gali būti šviežias arba recirkuliuojamas; jis turi būti įtrauktas iš švarios zonos, kurios negali užteršti eigos variklio, degimo krosnelės ar kurio nors kito transporto priemonės įtaiso išmetami dūmai.

| 5.3.6.2. | Įleidimo ortakis turi būti apsaugotas tinkleliu ar kitomis tinkamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

Įleidimo ortakis turi būti apsaugotas tinkleliu ar kitomis tinkamomis priemonėmis.

5.3.7.   Šildomo oro išleidimo anga

| 5.3.7.1. | Bet koks ortakis karštam orui pro transporto priemonę nukreipti turi būti įrengtas ar apsaugotas taip, kad jį palietus nebūtų galima susižeisti ar padaryti žalos. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Bet koks ortakis karštam orui pro transporto priemonę nukreipti turi būti įrengtas ar apsaugotas taip, kad jį palietus nebūtų galima susižeisti ar padaryti žalos.

| 5.3.7.2. | Oro išleidimo anga turi būti įrengta ar apsaugota taip, kad jos nebūtų galima užkimšti šiukšlėmis ar uždengti bagažu. |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Oro išleidimo anga turi būti įrengta ar apsaugota taip, kad jos nebūtų galima užkimšti šiukšlėmis ar uždengti bagažu.

5.3.8.   Automatinis šildymo sistemos valdymo įtaisas

| 5.3.8.1. | Šildymo sistema turi išsijungti automatiškai, kuro tiekimas turi būti sustabdytas per penkias sekundes nuo transporto priemonės variklio išjungimo. Jeigu rankinis įtaisas jau yra įjungtas, šildymo sistema gali ir toliau veikti. |
| --- | --- |

5.3.8.1.

Šildymo sistema turi išsijungti automatiškai, kuro tiekimas turi būti sustabdytas per penkias sekundes nuo transporto priemonės variklio išjungimo. Jeigu rankinis įtaisas jau yra įjungtas, šildymo sistema gali ir toliau veikti.

6.   II DALIS. ŠILDYMO SISTEMOS PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į EKSPLOATAVIMO SAUGĄ

6.1.   Apibrėžtys

Šios taisyklės II dalyje:

6.1.1.   Šildymo sistema– bet kokio tipo įtaisas temperatūrai transporto priemonės viduje, taip pat ir krovinio skyriuje didinti.

6.1.2.   Degimo krosnelė– skystąjį ar dujinį kurą, o ne transporto priemonės eigos variklio šilumos likutį tiesiogiai naudojantis įtaisas.

6.1.3.   Degimo krosnelės tipas– įtaisų, kurie nesiskiria toliau nurodytomis esminėmis savybėmis, tipas:

kuro tipu (pvz., skystasis kuras ar dujinis kuras),

šilumnešiu (pvz., oras ar vanduo),

vieta transporto priemonėje (pvz., salonas ar krovinio skyrius).

6.1.4.   Šildymo sistema, naudojanti šilumos likutį– bet kokio tipo įtaisas, transporto priemonės vidaus temperatūrai didinti naudojantis transporto priemonės eigos variklio šilumos likutį; šilumnešiu gali būti vanduo, tepalas ar oras.

6.2.   Techniniai reikalavimai. Bendrieji reikalavimai

Šildymo sistemoms taikomi reikalavimai:

| — | į saloną patenkantis šildomas oras neturi būti užterštas labiau už orą prie įleidimo į transporto priemonę angos, |
| --- | --- |

—

į saloną patenkantis šildomas oras neturi būti užterštas labiau už orą prie įleidimo į transporto priemonę angos,

| — | transporto priemonei važiuojant keliu, vairuotojams ir keleiviams turi būti neįmanoma prisiliesti prie galinčių nudeginti transporto priemonės detalių ar nudegti įkaitus orui, |
| --- | --- |

—

transporto priemonei važiuojant keliu, vairuotojams ir keleiviams turi būti neįmanoma prisiliesti prie galinčių nudeginti transporto priemonės detalių ar nudegti įkaitus orui,

| — | degimo krosnelių išmetamos medžiagos turi atitikti priimtinas ribines vertes. |
| --- | --- |

—

degimo krosnelių išmetamos medžiagos turi atitikti priimtinas ribines vertes.

Visų šių reikalavimų bandomosios patikros procedūros nustatytos 4, 5 ir 6 prieduose.

| 6.2.1. | Šioje lentelėje nurodyti priedai, kurie taikomi tam tikro tipo šildymo sistemai, įrengtai atitinkamos kategorijos transporto priemonėse:










  Šildymo sistema | Transporto priemonės kategorija | 4 priedas
  Oro kokybė | 5 priedas
  Temperatūra | 6 priedas
  Išmetimas | 8 priedas
  SND sauga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Variklio šilumos likutis; vanduo | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Variklio šilumos likutis; oras
  (žr. 1 pastabą) | M | Taip | Taip | | |
| N | Taip | Taip | | |
| O | | | | |
| Variklio šilumos likutis; tepalai | M | Taip | Taip | | |
| N | Taip | Taip | | |
| O | | | | |
| Dujiniu kuru kūrenama krosnelė
  (žr. 2 pastabą) | M | Taip | Taip | Taip | Taip |
| N | Taip | Taip | Taip | Taip |
| O | Taip | Taip | Taip | Taip |
| Skystuoju kuru kūrenama krosnelė
  (žr. 2 pastabą) | M | Taip | Taip | Taip | |
| N | Taip | Taip | Taip | |
| O | Taip | Taip | Taip | |
| 1 pastaba: | šie bandymų reikalavimai netaikomi 3 priedo reikalavimus atitinkančioms šildymo sistemoms. |

6.2.1.

Šioje lentelėje nurodyti priedai, kurie taikomi tam tikro tipo šildymo sistemai, įrengtai atitinkamos kategorijos transporto priemonėse:

Šildymo sistema

Transporto priemonės kategorija

4 priedas

Oro kokybė

5 priedas

Temperatūra

6 priedas

Išmetimas

8 priedas

SND sauga

Variklio šilumos likutis; vanduo

M

N

O

Variklio šilumos likutis; oras

(žr. 1 pastabą)

M

Taip

Taip

N

Taip

Taip

O

Variklio šilumos likutis; tepalai

M

Taip

Taip

N

Taip

Taip

O

Dujiniu kuru kūrenama krosnelė

(žr. 2 pastabą)

M

Taip

Taip

Taip

Taip

N

Taip

Taip

Taip

Taip

O

Taip

Taip

Taip

Taip

Skystuoju kuru kūrenama krosnelė

(žr. 2 pastabą)

M

Taip

Taip

Taip

N

Taip

Taip

Taip

O

Taip

Taip

Taip

1 pastaba:

šie bandymų reikalavimai netaikomi 3 priedo reikalavimus atitinkančioms šildymo sistemoms.

| 2 pastaba: | ne salone įrengtos degimo krosnelės, kuriose vanduo naudojamas kaip šilumnešis, laikomos atitinkančiomis 4 ir 5 priedų reikalavimus. |
| --- | --- |

2 pastaba:

ne salone įrengtos degimo krosnelės, kuriose vanduo naudojamas kaip šilumnešis, laikomos atitinkančiomis 4 ir 5 priedų reikalavimus.

6.3.   Techniniai reikalavimai. Degimo krosnelės

Degimo krosnelėms taikomi papildomi reikalavimai nustatyti 7 priede.

7.   TRANSPORTO PRIEMONĖS ARBA SUDEDAMOSIOS DALIES TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR TIPO IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

| 7.1. | Apie kiekvieną tipo pakeitimą pranešama tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:






  7.1.1. | laikyti, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė atitinka reikalavimus; arba |
| --- | --- | --- |

7.1.

Apie kiekvieną tipo pakeitimą pranešama tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

7.1.1.

laikyti, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė atitinka reikalavimus; arba

| 7.1.2. | reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

7.1.2.

reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

| 7.2. | Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.3 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims. |
| --- | --- |

7.2.

Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, 4.3 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

| 7.3. | Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam išplėtimo patvirtinimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama atitinkamai šios taisyklės 1 priedo 2 dalies 1 arba 2 priedėlyje pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

7.3.

Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam išplėtimo patvirtinimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama atitinkamai šios taisyklės 1 priedo 2 dalies 1 arba 2 priedėlyje pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

| 8.1. | Pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė ir sudedamosios dalys turi būti pagamintos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

8.1.

Pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė ir sudedamosios dalys turi būti pagamintos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus.

| 8.2. | Tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

8.2.

Tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per dvejus metus.

9.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 9.1. | Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

9.1.

Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų.

| 9.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, apie tai ji nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims naudodama šios taisyklės 1 priedo 2 dalies 1 arba 2 priedėlyje pateikto pavyzdžio pranešimo blanką. |
| --- | --- |

9.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, apie tai ji nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims naudodama šios taisyklės 1 priedo 2 dalies 1 arba 2 priedėlyje pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones arba sudedamąsias dalis, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudodama šios taisyklės 1 priedo 2 dalies 1 arba 2 priedėlyje pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

11.   PATVIRTINIMO BANDYMUS ATLIEKANČIŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių, kurie išduoda patvirtinimo liudijimus ir kuriems turi būti nusiųsti patvirtinimo suteikimo, tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo panaikinimo pranešimai, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais dokumentu Amend. 4).

(2)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus teikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta ir 51 – Korėjos Respublika. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

---

1 PRIEDAS

1   DALIS

1 priedėlis

INFORMACINIO DOKUMENTO PAVYZDYS

(dėl transporto priemonės tipo, vadovaujantis taisyklės 4.3 punktu, susijusio su šildymo sistemos ir su transporto priemonės EEK tipo patvirtinimu, atsižvelgiant į šildymo sistemą)

Jeigu įrengti šildymo sistemos ar sudedamųjų dalių elektroniniai valdikliai, turi būti pateikti duomenys apie tų valdiklių darbinius parametrus.

0.   BENDROJI INFORMACIJA

| 0.1. | Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): ... |
| --- | --- |

0.1.

Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

| 0.2. | Tipas ir bendras (–i) komercinis (–iai) aprašas (–ai): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tipas ir bendras (–i) komercinis (–iai) aprašas (–ai): ...

| 0.3. | Tipo identifikavimo priemonės, jeigu tipas paženklintas ant transporto priemonės: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tipo identifikavimo priemonės, jeigu tipas paženklintas ant transporto priemonės: ...

| 0.4. | Minėto ženklo vieta: ... |
| --- | --- |

0.4.

Minėto ženklo vieta: ...

| 0.5. | Transporto priemonės kategorija (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

Transporto priemonės kategorija (1): ...

| 0.6. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

0.6.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

| 0.7. | Surinkimo gamyklos (–ų) adresas (–ai): ... |
| --- | --- |

0.7.

Surinkimo gamyklos (–ų) adresas (–ai): ...

1.   TRANSPORTO PRIEMONĖS KONSTRUKCIJOS BENDROSIOS CHARAKTERISTIKOS

| 1.1. | Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: |
| --- | --- |

1.1.

Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

2.   VARIKLIS

| 2.1. | Gamintojo suteiktas variklio kodas: ... (kaip paženklinta ant variklio ar kaip nurodyta kitais būdais): |
| --- | --- |

2.1.

Gamintojo suteiktas variklio kodas: ... (kaip paženklinta ant variklio ar kaip nurodyta kitais būdais):

| 2.2. | Veikimo principas: priverstinis uždegimas /slėginis uždegimas / keturtaktis / dvitaktis (2) |
| --- | --- |

2.2.

Veikimo principas: priverstinis uždegimas /slėginis uždegimas / keturtaktis / dvitaktis (2)

| 2.3. | Cilindrų skaičius ir išdėstymas: ... |
| --- | --- |

2.3.

Cilindrų skaičius ir išdėstymas: ...

| 2.4. | Didžiausia naudingoji galia: ... kW, kai ... min-1 (gamintojo nurodyta vertė) |
| --- | --- |

2.4.

Didžiausia naudingoji galia: ... kW, kai ... min-1 (gamintojo nurodyta vertė)

| 2.5. | Aušinimo sistema (skystis / oras) (2) |
| --- | --- |

2.5.

Aušinimo sistema (skystis / oras) (2)

| 2.6. | Variklio temperatūros kontrolės mechanizmo vardinis nustatymas: ... |
| --- | --- |

2.6.

Variklio temperatūros kontrolės mechanizmo vardinis nustatymas: ...

| 2.7. | Kompresorius: yra / nėra (2) |
| --- | --- |

2.7.

Kompresorius: yra / nėra (2)

| 2.7.1. | Tipas (–ai): ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Tipas (–ai): ...

| 2.7.2. | Sistemos aprašas (didžiausias pripūtimo slėgis: ... į turbokompresorių patenkančių išleidimo dujų slėgio reguliatorius, jeigu yra): |
| --- | --- |

2.7.2.

Sistemos aprašas (didžiausias pripūtimo slėgis: ... į turbokompresorių patenkančių išleidimo dujų slėgio reguliatorius, jeigu yra):

3.   KĖBULAS

| 3.1. | Glaustas transporto priemonės aprašymas atsižvelgiant į šildymo sistemą, jeigu šildymo sistemoje naudojama variklio aušinimo skysčio šiluma: ... |
| --- | --- |

3.1.

Glaustas transporto priemonės aprašymas atsižvelgiant į šildymo sistemą, jeigu šildymo sistemoje naudojama variklio aušinimo skysčio šiluma: ...

| 3.2. | Glaustas transporto priemonės tipo aprašymas atsižvelgiant į šildymą, jeigu aušinimo oras arba variklio išmetamosios dujos naudojamas kaip šilumos šaltinis, įskaitant: ... |
| --- | --- |

3.2.

Glaustas transporto priemonės tipo aprašymas atsižvelgiant į šildymą, jeigu aušinimo oras arba variklio išmetamosios dujos naudojamas kaip šilumos šaltinis, įskaitant: ...

| 3.2.1. | šildymo sistemos išdėstymo brėžinį, kuriame nurodyta jos padėtis transporto priemonėje: ... |
| --- | --- |

3.2.1.

šildymo sistemos išdėstymo brėžinį, kuriame nurodyta jos padėtis transporto priemonėje: ...

| 3.2.2. | šilumos sistemų, šildymui naudojančių išmetamąsias dujas, šilumokaičio arba sudedamųjų dalių, kuriose vyksta šilumos mainai, išdėstymo brėžinį (jei tai yra variklio aušinimo orą šildymui naudojančios šildymo sistemos): ... |
| --- | --- |

3.2.2.

šilumos sistemų, šildymui naudojančių išmetamąsias dujas, šilumokaičio arba sudedamųjų dalių, kuriose vyksta šilumos mainai, išdėstymo brėžinį (jei tai yra variklio aušinimo orą šildymui naudojančios šildymo sistemos): ...

| 3.2.3. | Šilumokaičio arba atitinkamų sudedamųjų dalių, kuriose vyksta šilumos mainai, pjūvis, nurodant sienelės storį, naudotas medžiagas ir paviršiaus charakteristikas: ... |
| --- | --- |

3.2.3.

Šilumokaičio arba atitinkamų sudedamųjų dalių, kuriose vyksta šilumos mainai, pjūvis, nurodant sienelės storį, naudotas medžiagas ir paviršiaus charakteristikas: ...

| 3.2.4. | turi būti nurodyti kitų svarbių šilumos sistemos sudedamųjų dalių, kaip, pavyzdžiui, krosnelės ventiliatorius, techniniai reikalavimai, atsižvelgiant į jų konstravimo metodą ir techninius duomenis: ... |
| --- | --- |

3.2.4.

turi būti nurodyti kitų svarbių šilumos sistemos sudedamųjų dalių, kaip, pavyzdžiui, krosnelės ventiliatorius, techniniai reikalavimai, atsižvelgiant į jų konstravimo metodą ir techninius duomenis: ...

| 3.3. | Trumpas transporto priemonės aprašymas atsižvelgiant į degimo šildymo sistemą ir automatinę kontrolę: ... |
| --- | --- |

3.3.

Trumpas transporto priemonės aprašymas atsižvelgiant į degimo šildymo sistemą ir automatinę kontrolę: ...

| 3.3.1. | degimo krosnelės, oro įleidimo sistemos, išmetimo sistemos, kuro bako, kuro tiekimo sistemos (įskaitant vožtuvus) ir elektros jungčių išdėstymo brėžinys, kuriame nurodoma jų vieta transporto priemonėje. |
| --- | --- |

3.3.1.

degimo krosnelės, oro įleidimo sistemos, išmetimo sistemos, kuro bako, kuro tiekimo sistemos (įskaitant vožtuvus) ir elektros jungčių išdėstymo brėžinys, kuriame nurodoma jų vieta transporto priemonėje.

| 3.4. | Sunaudojama didžiausia elektros galia: ...kW |
| --- | --- |

3.4.

Sunaudojama didžiausia elektros galia: ...kW

2 priedėlis

INFORMACINIO DOKUMENTO PAVYZDYS

(dėl šildymo sistemos tipo, vadovaujantis taisyklės 4.3 punktu, susijęs su šildymo sistemos EEK tipo patvirtinimu, atsižvelgiant į eksploatavimo saugą)

Jeigu įrengti šildymo sistemos ar sudedamųjų dalių elektroniniai valdikliai, turi būti pateikti duomenys apie tų valdiklių darbinius parametrus.

1.   BENDROJI INFORMACIJA

| 1.1. | Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): ... |
| --- | --- |

1.1.

Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

| 1.2. | Tipas ir bendras (–i) komercinis (–iai) aprašas (–ai): ... |
| --- | --- |

1.2.

Tipas ir bendras (–i) komercinis (–iai) aprašas (–ai): ...

| 1.3. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

1.3.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

| 1.4. | Jei tai yra sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, EEB patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas: ... |
| --- | --- |

1.4.

Jei tai yra sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, EEB patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas: ...

| 1.5. | Surinkimo gamyklos (–ų) adresas (–ai): ... |
| --- | --- |

1.5.

Surinkimo gamyklos (–ų) adresas (–ai): ...

2.   DEGIMO KROSNELĖ (JEI YRA)

| 2.1. | Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): ... |
| --- | --- |

2.1.

Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

| 2.2. | Tipas ir bendras (–i) komercinis (–iai) aprašas (–ai): ... |
| --- | --- |

2.2.

Tipas ir bendras (–i) komercinis (–iai) aprašas (–ai): ...

| 2.3. | Tipo (jei jis nurodytas ant šildymo sistemos) identifikavimo priemonės: ... |
| --- | --- |

2.3.

Tipo (jei jis nurodytas ant šildymo sistemos) identifikavimo priemonės: ...

| 2.4. | Minėto ženklo vieta: ... |
| --- | --- |

2.4.

Minėto ženklo vieta: ...

| 2.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

2.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

| 2.6. | Surinkimo gamyklos (–ų) adresas (–ai): ... |
| --- | --- |

2.6.

Surinkimo gamyklos (–ų) adresas (–ai): ...

| 2.7. | Bandymo slėgis (jeigu degimo krosnelė kūrenama suskystintosiomis naftos dujomis ar pan., dujų slėgis krosnelės dujų įleidimo angoje): ... |
| --- | --- |

2.7.

Bandymo slėgis (jeigu degimo krosnelė kūrenama suskystintosiomis naftos dujomis ar pan., dujų slėgis krosnelės dujų įleidimo angoje): ...

| 2.8. | Išsamus degimo krosnelės ir visų jos sudedamųjų dalių aprašas, išdėstymo brėžiniai ir montavimo aprašas: ... |
| --- | --- |

2.8.

Išsamus degimo krosnelės ir visų jos sudedamųjų dalių aprašas, išdėstymo brėžiniai ir montavimo aprašas: ...

2   DALIS

2

DALIS

1 priedėlis

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

PRANEŠIMAS

Image

2 priedėlis

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

PRANEŠIMAS

Image

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), 7 priedas (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais dokumentu Amend.4).

1

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

2

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A   PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image

B   PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image

C   PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.6 punktą)

Image

---

(1)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

ŠILDYMO SISTEMOMS, NAUDOJANČIOMS ŠILUMOS LIKUTĮ, TAIKOMI REIKALAVIMAI. ORAS

| 1. | Šios taisyklės 6.2 punkte nurodyti reikalavimai, taikomi šildymo sistemoms, kuriose įrengti šilumokaičiai, kurių pirmine grandine prateka išmetamosios dujos arba užterštas oras, laikomi įvykdytais, jeigu laikomasi šių sąlygų: |
| --- | --- |

1.

Šios taisyklės 6.2 punkte nurodyti reikalavimai, taikomi šildymo sistemoms, kuriose įrengti šilumokaičiai, kurių pirmine grandine prateka išmetamosios dujos arba užterštas oras, laikomi įvykdytais, jeigu laikomasi šių sąlygų:

| 2. | bet koks ne didesnis kaip 2 barų dujų slėgis šilumokaičio pirminės grandinės sienelėse neturi sukelti dujų nutekėjimo; |
| --- | --- |

2.

bet koks ne didesnis kaip 2 barų dujų slėgis šilumokaičio pirminės grandinės sienelėse neturi sukelti dujų nutekėjimo;

| 3. | šilumokaičio pirminės grandinės sienelės neturi būti pagamintos iš nuimamų detalių; |
| --- | --- |

3.

šilumokaičio pirminės grandinės sienelės neturi būti pagamintos iš nuimamų detalių;

| 4. | šilumokaičio, kuriame vyksta šilumos mainai, sienelė turi būti mažiausiai 2 mm storio, jeigu ji yra pagaminta iš nelegiruotojo plieno;






  4.1. | jeigu naudojamos kitos medžiagos (įskaitant sudėtines arba dengtąsias medžiagas), sienelės storis turi būti toks, kad šilumokaičio naudojimo laikas būtų toks pat, kaip 4 dalyje nurodytu atveju; |
| --- | --- | --- |

4.

šilumokaičio, kuriame vyksta šilumos mainai, sienelė turi būti mažiausiai 2 mm storio, jeigu ji yra pagaminta iš nelegiruotojo plieno;

4.1.

jeigu naudojamos kitos medžiagos (įskaitant sudėtines arba dengtąsias medžiagas), sienelės storis turi būti toks, kad šilumokaičio naudojimo laikas būtų toks pat, kaip 4 dalyje nurodytu atveju;

| 4.2. | jeigu šilumokaičio, kuriame vyksta šilumos mainai, sienelė yra emaliuota, tokia emale padengta sienelė turi būti mažiausiai 1 mm storio, o ši emalė turi būti patvari, sandari ir neakytoji. |
| --- | --- |

4.2.

jeigu šilumokaičio, kuriame vyksta šilumos mainai, sienelė yra emaliuota, tokia emale padengta sienelė turi būti mažiausiai 1 mm storio, o ši emalė turi būti patvari, sandari ir neakytoji.

| 5. | po šilumokaičiu vamzdyje, kuriuo teka išmetamosios dujos, turi būti mažiausiai 30 mm ilgio atvira ir lengvai pasiekiama sritis korozijai tirti.






  5.1. | šios srities korozijai tirti sienelė neturi būti storesnė nei išmetamųjų dujų vamzdžiai šilumokaičio viduje, o medžiagos, iš kurių pagaminta minėta sienelė, ir jos paviršiaus savybės turi būti palyginami su medžiagomis, iš kurių pagaminti išmetamųjų dujų vamzdžiai, ir pastarųjų paviršiaus savybėmis; |
| --- | --- | --- |

5.

po šilumokaičiu vamzdyje, kuriuo teka išmetamosios dujos, turi būti mažiausiai 30 mm ilgio atvira ir lengvai pasiekiama sritis korozijai tirti.

5.1.

šios srities korozijai tirti sienelė neturi būti storesnė nei išmetamųjų dujų vamzdžiai šilumokaičio viduje, o medžiagos, iš kurių pagaminta minėta sienelė, ir jos paviršiaus savybės turi būti palyginami su medžiagomis, iš kurių pagaminti išmetamųjų dujų vamzdžiai, ir pastarųjų paviršiaus savybėmis;

| 5.2. | jeigu šilumokaitis kartu su transporto priemonės duslintuvu sudaro atskirą agregatą, pastarojo įtaiso išorinė sienelė turi būti laikoma 5.1 punkte nurodytus reikalavimus atitinkančia sritimi, kurioje gali atsirasti bet kokia korozija. |
| --- | --- |

5.2.

jeigu šilumokaitis kartu su transporto priemonės duslintuvu sudaro atskirą agregatą, pastarojo įtaiso išorinė sienelė turi būti laikoma 5.1 punkte nurodytus reikalavimus atitinkančia sritimi, kurioje gali atsirasti bet kokia korozija.

| 6. | Jeigu šildymo sistemos, naudojančios šilumos likutį, šildydamos naudoja aušinamąjį variklio orą, šios taisyklės 6.2 punkto sąlygos laikomos įvykdytomis net jeigu šilumokaitis nenaudojamas, su sąlyga, kad laikomasi šių sąlygų:






  6.1. | šildant naudojamas aušinamasis oras susiliečia tik su tais variklio paviršiais, kurie nesudaryti iš nuimamų detalių; ir |
| --- | --- | --- |

6.

Jeigu šildymo sistemos, naudojančios šilumos likutį, šildydamos naudoja aušinamąjį variklio orą, šios taisyklės 6.2 punkto sąlygos laikomos įvykdytomis net jeigu šilumokaitis nenaudojamas, su sąlyga, kad laikomasi šių sąlygų:

6.1.

šildant naudojamas aušinamasis oras susiliečia tik su tais variklio paviršiais, kurie nesudaryti iš nuimamų detalių; ir

| 6.2. | aušinamojo oro grandinės sienelių ir šilumai perduoti skirtų paviršių jungtys turi būti nelaidžios dujoms ir tepalui.
  Šios sąlygos pripažįstamos įvykdytomis, jeigu, pavyzdžiui:






  — | kiekvieną uždegimo žvakę dengiantis korpusas nukreipia bet kokias nutekėjusias dujas už šildomo oro grandinės ribų, |
| --- | --- | --- |

6.2.

aušinamojo oro grandinės sienelių ir šilumai perduoti skirtų paviršių jungtys turi būti nelaidžios dujoms ir tepalui.

Šios sąlygos pripažįstamos įvykdytomis, jeigu, pavyzdžiui:

—

kiekvieną uždegimo žvakę dengiantis korpusas nukreipia bet kokias nutekėjusias dujas už šildomo oro grandinės ribų,

| — | cilindro galvutės ir išmetimo sistemos vamzdyno jungtis įrengta šildomo oro grandinės išorinėje pusėje, |
| --- | --- |

—

cilindro galvutės ir išmetimo sistemos vamzdyno jungtis įrengta šildomo oro grandinės išorinėje pusėje,

| — | tarp cilindro galvutės ir cilindro yra dviguba apsauga nuo protėkio, ir bet kokios pro pirmąją jungtį pratekėjusios dujos nukreipiamos už šildomo oro grandinės ribų, apsauga nuo protėkio tarp cilindro galvutės ir paties cilindro išlieka, kai cilindro galvutės veržlės nuo šalčio suplonėja viena trečiąja gamintojo numatyto vardinio sukimo momento, arba |
| --- | --- |

—

tarp cilindro galvutės ir cilindro yra dviguba apsauga nuo protėkio, ir bet kokios pro pirmąją jungtį pratekėjusios dujos nukreipiamos už šildomo oro grandinės ribų, apsauga nuo protėkio tarp cilindro galvutės ir paties cilindro išlieka, kai cilindro galvutės veržlės nuo šalčio suplonėja viena trečiąja gamintojo numatyto vardinio sukimo momento, arba

| — | vieta, kurioje cilindro galvutė yra prijungta prie cilindro, yra už šildančio oro grandinės. |
| --- | --- |

—

vieta, kurioje cilindro galvutė yra prijungta prie cilindro, yra už šildančio oro grandinės.

---

4 PRIEDAS

ORO KOKYBĖS BANDYMO TVARKA

| 1. | Suteikiant transporto priemonės tipo patvirtinimą atliekamas toliau nurodytas bandymas.






  1.1. | Krosnelė įjungiama vienai valandai didžiausia galia ramaus oro sąlygomis (vėjo greitis ≤ 2 m/s), uždarius visus langus ir, jeigu naudojama degimo krosnelė, išjungus eigos variklį. Jeigu, nustačius didžiausią galią, krosnelė po mažiau nei valandos automatiškai išsijungia, matavimus galima atlikti prieš išsijungimą. |
| --- | --- | --- |

1.

Suteikiant transporto priemonės tipo patvirtinimą atliekamas toliau nurodytas bandymas.

1.1.

Krosnelė įjungiama vienai valandai didžiausia galia ramaus oro sąlygomis (vėjo greitis ≤ 2 m/s), uždarius visus langus ir, jeigu naudojama degimo krosnelė, išjungus eigos variklį. Jeigu, nustačius didžiausią galią, krosnelė po mažiau nei valandos automatiškai išsijungia, matavimus galima atlikti prieš išsijungimą.

| 1.2. | CO kiekis aplinkos ore matuojamas imant mėginius:






  1.2.1. | transporto priemonės išorėje kuo arčiau šildomo oro įleidimo angos; ir |
| --- | --- | --- |

1.2.

CO kiekis aplinkos ore matuojamas imant mėginius:

1.2.1.

transporto priemonės išorėje kuo arčiau šildomo oro įleidimo angos; ir

| 1.2.2. | transporto priemonės viduje mažesniu kaip 1 m atstumu nuo šildomo oro išleidimo angos. |
| --- | --- |

1.2.2.

transporto priemonės viduje mažesniu kaip 1 m atstumu nuo šildomo oro išleidimo angos.

| 1.3. | Kad būtų gauti reprezentaciniai rodmenys, matuojama 10 minučių. |
| --- | --- |

1.3.

Kad būtų gauti reprezentaciniai rodmenys, matuojama 10 minučių.

| 1.4. | Rodmuo, gautas išmatavus 1.2.2 punkte nurodytoje vietoje, turi būti mažiau kaip 20 CO mln. d. didesnis už rodmenį, gautą išmatavus 1.2.1 punkte nurodytoje vietoje. |
| --- | --- |

1.4.

Rodmuo, gautas išmatavus 1.2.2 punkte nurodytoje vietoje, turi būti mažiau kaip 20 CO mln. d. didesnis už rodmenį, gautą išmatavus 1.2.1 punkte nurodytoje vietoje.

| 2. | Jeigu tipo patvirtinimas krosnelėms suteikiamas kaip sudedamosioms dalims, po 5 bei 6 prieduose ir 7 priedo 1.3 punkte nurodytų bandymų atliekami toliau nurodytas bandymas.






  2.1. | Šilumokaičio pirminė grandinė išbandoma atliekant nuotėkio tikrinimą, siekiant užtikrinti, kad užterštas oras nepatektų ten, kur yra salonui skirtas šildomas oras. |
| --- | --- | --- |

2.

Jeigu tipo patvirtinimas krosnelėms suteikiamas kaip sudedamosioms dalims, po 5 bei 6 prieduose ir 7 priedo 1.3 punkte nurodytų bandymų atliekami toliau nurodytas bandymas.

2.1.

Šilumokaičio pirminė grandinė išbandoma atliekant nuotėkio tikrinimą, siekiant užtikrinti, kad užterštas oras nepatektų ten, kur yra salonui skirtas šildomas oras.

| 2.2. | Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu, taikant 0,5 hPa slėgmačio slėgį, šilumokaičio nuotėkio srautas yra ne didesnis kaip 30 dm3/h. |
| --- | --- |

2.2.

Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu, taikant 0,5 hPa slėgmačio slėgį, šilumokaičio nuotėkio srautas yra ne didesnis kaip 30 dm3/h.

---

5 PRIEDAS

TEMPERATŪROS MATAVIMO TVARKA

| 1. | Uždarę visus langus, įjunkite krosnelę vienai valandai didžiausia galia ramaus oro sąlygomis (vėjo greitis ≤ 2 m/s). Jeigu, nustačius didžiausią galią, krosnelė po mažiau nei valandos automatiškai išsijungia, matavimus galima atlikti anksčiau. Jeigu šildomas oras patenka iš transporto priemonės išorės, bandymas atliekamas ne mažesnės kaip 15 °C aplinkos oro temperatūros sąlygomis. |
| --- | --- |

1.

Uždarę visus langus, įjunkite krosnelę vienai valandai didžiausia galia ramaus oro sąlygomis (vėjo greitis ≤ 2 m/s). Jeigu, nustačius didžiausią galią, krosnelė po mažiau nei valandos automatiškai išsijungia, matavimus galima atlikti anksčiau. Jeigu šildomas oras patenka iš transporto priemonės išorės, bandymas atliekamas ne mažesnės kaip 15 °C aplinkos oro temperatūros sąlygomis.

| 2. | Bet kokios su įprastai keliu važiuojančios transporto priemonės vairuotoju galinčios susiliesti šildymo sistemos dalies paviršiaus temperatūra matuojama kontaktiniu termometru. Nė vienos tokios dalies temperatūra neturi viršyti 70 °C, jei ji yra iš nepadengto metalo, arba 80 °C, jei ji yra iš kitų medžiagų. |
| --- | --- |

2.

Bet kokios su įprastai keliu važiuojančios transporto priemonės vairuotoju galinčios susiliesti šildymo sistemos dalies paviršiaus temperatūra matuojama kontaktiniu termometru. Nė vienos tokios dalies temperatūra neturi viršyti 70 °C, jei ji yra iš nepadengto metalo, arba 80 °C, jei ji yra iš kitų medžiagų.

| 2.1. | Jei tai yra šildymo sistemos dalis (–ys) už vairuotojo sėdynės, taip pat perkaitimo atveju, temperatūra neturi viršyti 110 °C. |
| --- | --- |

2.1.

Jei tai yra šildymo sistemos dalis (–ys) už vairuotojo sėdynės, taip pat perkaitimo atveju, temperatūra neturi viršyti 110 °C.

| 2.2. | Nė vienos įprastai keliu važiuojančios M1 ir N kategorijos transporto priemonės sistemos dalies, galinčios susiliesti su sėdinčiais keleiviais, temperatūra neturi viršyti 110 °C, išskyrus išleidimo sistemos ardyną. |
| --- | --- |

2.2.

Nė vienos įprastai keliu važiuojančios M1 ir N kategorijos transporto priemonės sistemos dalies, galinčios susiliesti su sėdinčiais keleiviais, temperatūra neturi viršyti 110 °C, išskyrus išleidimo sistemos ardyną.

| 2.3. | Nė vienos įprastai keliu važiuojančios M2 ir M3 kategorijos transporto priemonės sistemos dalies, galinčios susiliesti su sėdinčiais keleiviais, temperatūra neturi viršyti 70 °C, jei ji yra iš nepadengto metalo, arba 80 °C, jei ji yra iš kitų medžiagų. |
| --- | --- |

2.3.

Nė vienos įprastai keliu važiuojančios M2 ir M3 kategorijos transporto priemonės sistemos dalies, galinčios susiliesti su sėdinčiais keleiviais, temperatūra neturi viršyti 70 °C, jei ji yra iš nepadengto metalo, arba 80 °C, jei ji yra iš kitų medžiagų.

| 3. | Jei tai yra šildymo sistemos dalis (–ys) už vairuotojo sėdynės ir perkaitimo atveju, temperatūra neturi viršyti 110 °C.
  Į saloną patekusio šildomo oro temperatūra neturi viršyti 150 °C; turi būti matuojama išleidimo angos viduryje. |
| --- | --- |

3.

Jei tai yra šildymo sistemos dalis (–ys) už vairuotojo sėdynės ir perkaitimo atveju, temperatūra neturi viršyti 110 °C.

Į saloną patekusio šildomo oro temperatūra neturi viršyti 150 °C; turi būti matuojama išleidimo angos viduryje.

---

6 PRIEDAS

DEGIMO KROSNELIŲ IŠMETAMŲ MEDŽIAGŲ BANDYMO TVARKA

| 1. | Krosnelė įjungiama vienai valandai didžiausia galia ramaus oro sąlygomis (vėjo greitis ≤ 2 m/s), esant 20 ± 10 °C aplinkos oro temperatūrai ir uždarius visus langus. Jeigu, nustačius didžiausią galią, krosnelė po mažiau nei valandos automatiškai išsijungia, matavimus galima atlikti prieš išsijungimą. |
| --- | --- |

1.

Krosnelė įjungiama vienai valandai didžiausia galia ramaus oro sąlygomis (vėjo greitis ≤ 2 m/s), esant 20 ± 10 °C aplinkos oro temperatūrai ir uždarius visus langus. Jeigu, nustačius didžiausią galią, krosnelė po mažiau nei valandos automatiškai išsijungia, matavimus galima atlikti prieš išsijungimą.

| 2. | Sausų ir nesumaišytų išmetamųjų dujų matavimo atitinkamu matuokliu rezultatai neturi viršyti šioje lentelėje nurodytų dydžių:







  Parametras | Krosnelės, kūrenamos dujiniu kuru | Krosnelės, kūrenamos skystuoju kuru |
| --- | --- | --- | --- |
| CO | 0,1 % tūrio | 0,1 % tūrio |
| NOx | 200 mln. d. | 200 mln. d. |
| HC | 100 mln. d. | 100 mln. d. |
| Bacharacho atskaitos vienetas (1) | 1 | 4 |

2.

Sausų ir nesumaišytų išmetamųjų dujų matavimo atitinkamu matuokliu rezultatai neturi viršyti šioje lentelėje nurodytų dydžių:

Parametras

Krosnelės, kūrenamos dujiniu kuru

Krosnelės, kūrenamos skystuoju kuru

CO

0,1 % tūrio

0,1 % tūrio

NOx

200 mln. d.

200 mln. d.

HC

100 mln. d.

100 mln. d.

Bacharacho atskaitos vienetas (1)

1

4

| 3. | Bandymas kartojamas nustačius 100 km/h greičiu važiuojančiai transporto priemonei lygiavertes sąlygas (arba didžiausiu konstrukciniu transporto priemonės greičiu, jeigu didžiausias greitis yra mažesnis nei 100 km/h). Šiomis sąlygomis CO vertė neturi viršyti 0,2 proc. tūrio. Jeigu krosnelė buvo išbandyta kaip sudedamoji dalis, suteikiant transporto priemonės, kurioje montuojama krosnelė, tipo patvirtinimą, bandymo kartoti nereikia. |
| --- | --- |

3.

Bandymas kartojamas nustačius 100 km/h greičiu važiuojančiai transporto priemonei lygiavertes sąlygas (arba didžiausiu konstrukciniu transporto priemonės greičiu, jeigu didžiausias greitis yra mažesnis nei 100 km/h). Šiomis sąlygomis CO vertė neturi viršyti 0,2 proc. tūrio. Jeigu krosnelė buvo išbandyta kaip sudedamoji dalis, suteikiant transporto priemonės, kurioje montuojama krosnelė, tipo patvirtinimą, bandymo kartoti nereikia.

---

(1)  Taikomas ASTM D 2156 standarte nurodytas „Bacharacho atskaitos vienetas“.

---

7 PRIEDAS

DEGIMO KROSNELĖMS TAIKOMI PAPILDOMI REIKALAVIMAI

| 1. | Prie kiekvienos krosnelės pridedamos naudojimo ir priežiūros instrukcijos, o prie krosnelių, parduodamų kaip atsarginės dalys, taip pat turi būti pridėtos įrengimo instrukcijos. |
| --- | --- |

1.

Prie kiekvienos krosnelės pridedamos naudojimo ir priežiūros instrukcijos, o prie krosnelių, parduodamų kaip atsarginės dalys, taip pat turi būti pridėtos įrengimo instrukcijos.

| 2. | Saugos įranga montuojama kaip degimo krosnelės arba transporto priemonės dalis, idant, įvykus avarijai, būtų galima reguliuoti bet kurios degimo krosnelės veikimą. Saugos įranga konstruojama taip, kad, įjungus prietaisą ir liepsnai neužsiliepsnojus ar veikimo metu užgesus, užsidegimo ir įsijungimo laikas, per kurį pradedama tiekti kurą, neviršytų keturių minučių, jeigu sumontuotos skystojo kuro krosnelės, arba vienos minutės, jeigu sumontuotos dujinio kuro krosnelės ir liepsnos kontrolės įtaisas yra termoelektrinis, o jei jis yra automatinis – 10 sekundžių. |
| --- | --- |

2.

Saugos įranga montuojama kaip degimo krosnelės arba transporto priemonės dalis, idant, įvykus avarijai, būtų galima reguliuoti bet kurios degimo krosnelės veikimą. Saugos įranga konstruojama taip, kad, įjungus prietaisą ir liepsnai neužsiliepsnojus ar veikimo metu užgesus, užsidegimo ir įsijungimo laikas, per kurį pradedama tiekti kurą, neviršytų keturių minučių, jeigu sumontuotos skystojo kuro krosnelės, arba vienos minutės, jeigu sumontuotos dujinio kuro krosnelės ir liepsnos kontrolės įtaisas yra termoelektrinis, o jei jis yra automatinis – 10 sekundžių.

| 3. | Degimo kamera ir krosnelių, kuriose vanduo naudojamas kaip šilumnešis, šilumokaitis turi atlaikyti du kartus už normalųjį eksploatavimo slėgį didesnį slėgį arba 2 barų slėgmačio slėgį; pasirenkamas didesnysis slėgis. Bandymo slėgis nurodomas informaciniame dokumente. |
| --- | --- |

3.

Degimo kamera ir krosnelių, kuriose vanduo naudojamas kaip šilumnešis, šilumokaitis turi atlaikyti du kartus už normalųjį eksploatavimo slėgį didesnį slėgį arba 2 barų slėgmačio slėgį; pasirenkamas didesnysis slėgis. Bandymo slėgis nurodomas informaciniame dokumente.

| 4. | Ant krosnelės turi būti gamintojo žymuo, kuriame nurodomas gamintojo pavadinimas, modelio numeris ir tipas, taip pat vardinė galia kilovatais. Be to, turi būti nurodytas kuro tipas ir prireikus veikimo įtampa bei dujų slėgis. |
| --- | --- |

4.

Ant krosnelės turi būti gamintojo žymuo, kuriame nurodomas gamintojo pavadinimas, modelio numeris ir tipas, taip pat vardinė galia kilovatais. Be to, turi būti nurodytas kuro tipas ir prireikus veikimo įtampa bei dujų slėgis.

| 5. | Uždelstasis degimo orpūčių išsijungimas






  5.1. | Jeigu yra įrengta degimo orpūtė, turi būti numatytas uždelstasis išsijungimas net jeigu krosnelė perkaista ir nutrūksta kuro tiekimas. |
| --- | --- | --- |

5.

Uždelstasis degimo orpūčių išsijungimas

5.1.

Jeigu yra įrengta degimo orpūtė, turi būti numatytas uždelstasis išsijungimas net jeigu krosnelė perkaista ir nutrūksta kuro tiekimas.

| 5.2. | Kitos priemonės, kuriomis neleidžiama kilti žalai dėl deflagracijos ir išmetamųjų dujų korozinio poveikio, gali būti taikomos, jeigu patvirtinimą suteikiančiai institucijai gamintojas pateikia įrodymus apie jų lygiavertiškumą. |
| --- | --- |

5.2.

Kitos priemonės, kuriomis neleidžiama kilti žalai dėl deflagracijos ir išmetamųjų dujų korozinio poveikio, gali būti taikomos, jeigu patvirtinimą suteikiančiai institucijai gamintojas pateikia įrodymus apie jų lygiavertiškumą.

| 6. | Elektros tiekimo reikalavimai






  6.1. | Turi būti laikomasi visų su įtampa susijusių techninių reikalavimų, taikomų ± 16 proc. vardinės įtampos intervalui. Jeigu yra įrengta apsauga nuo minimaliosios įtampos arba viršįtampio, reikalavimų turi būti laikomasi kuo arčiau atkirtos taškų, esant vardinei įtampai. |
| --- | --- | --- |

6.

Elektros tiekimo reikalavimai

6.1.

Turi būti laikomasi visų su įtampa susijusių techninių reikalavimų, taikomų ± 16 proc. vardinės įtampos intervalui. Jeigu yra įrengta apsauga nuo minimaliosios įtampos arba viršįtampio, reikalavimų turi būti laikomasi kuo arčiau atkirtos taškų, esant vardinei įtampai.

| 7. | Įspėjamoji lemputė






  7.1. | Aiškiai vairuotojui matoma lemputė turi duoti signalą, kada įjungiama ar išjungiama degimo krosnelė. |
| --- | --- | --- |

7.

Įspėjamoji lemputė

7.1.

Aiškiai vairuotojui matoma lemputė turi duoti signalą, kada įjungiama ar išjungiama degimo krosnelė.

---

8 PRIEDAS

Suskystintųjų naftos dujų (SND) degimo krosnelių ir suskystintųjų naftos dujų (SND) šildymo sistemų saugos reikalavimai

1.   SUSKYSTINTĄSIAS NAFTOS DUJAS NAUDOJANČIOS ŠILDYMO SISTEMOS, SKIRTOS VARIKLINĖMS KELIŲ TRANSPORTO PRIEMONĖMS

| 1.1. | Jeigu variklinėje transporto priemonėje įrengtą SND šildymo sistemą galima naudoti ir transporto priemonei judant, SND degimo krosnelė ir jos tiekimo sistema turi atitikti šiuos reikalavimus:






  1.1.1. | SND degimo krosnelė turi atitikti darniojo standarto EN 624:2000 reikalavimus (Techniniai suskystintų naftos dujų prietaisų reikalavimai. Transporto priemonėse ir laivuose įrengiama uždarosios apytakos patalpų šildymo įranga, naudojanti suskystintas naftos dujas). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Jeigu variklinėje transporto priemonėje įrengtą SND šildymo sistemą galima naudoti ir transporto priemonei judant, SND degimo krosnelė ir jos tiekimo sistema turi atitikti šiuos reikalavimus:

1.1.1.

SND degimo krosnelė turi atitikti darniojo standarto EN 624:2000 reikalavimus (Techniniai suskystintų naftos dujų prietaisų reikalavimai. Transporto priemonėse ir laivuose įrengiama uždarosios apytakos patalpų šildymo įranga, naudojanti suskystintas naftos dujas).

| 1.1.2. | Jeigu SND balionas įtaisomas stacionariai, visos sistemos sudedamosios dalys, kurios susiliečia su skystojo pavidalo SND (visos dalys nuo pripildymo įtaiso iki garintuvo ir (arba) slėgio reguliatoriaus), ir susijęs skystosios fazės įrenginys turi atitikti Taisyklės Nr. 67 I ir II dalių ir 3–10, 13 bei 15–17 priedų techninius reikalavimus. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jeigu SND balionas įtaisomas stacionariai, visos sistemos sudedamosios dalys, kurios susiliečia su skystojo pavidalo SND (visos dalys nuo pripildymo įtaiso iki garintuvo ir (arba) slėgio reguliatoriaus), ir susijęs skystosios fazės įrenginys turi atitikti Taisyklės Nr. 67 I ir II dalių ir 3–10, 13 bei 15–17 priedų techninius reikalavimus.

| 1.1.3. | Transporto priemonėje sumontuotos SND naudojančios šildymo sistemos dujinės fazės įrenginys turi atitikti darniojo standarto EN 1949:2002 reikalavimus (1) (Buitinių suskystintųjų naftos dujų sistemų įrengimo gyvenamosiose poilsinėse ir kitose kelių transporto priemonėse techniniai reikalavimai). |
| --- | --- |

1.1.3.

Transporto priemonėje sumontuotos SND naudojančios šildymo sistemos dujinės fazės įrenginys turi atitikti darniojo standarto EN 1949:2002 reikalavimus (1) (Buitinių suskystintųjų naftos dujų sistemų įrengimo gyvenamosiose poilsinėse ir kitose kelių transporto priemonėse techniniai reikalavimai).

| 1.1.4. | SND tiekimo sistema konstruojama taip, kad sumontuotai SND naudojančiai degimo krosnelei būtų tiekiamas teisingos fazės ir reikiamo slėgio SND. Iš visam laikui įrengto SND baliono leidžiama tiekti tiek dujinės, tiek skystosios fazės SND. |
| --- | --- |

1.1.4.

SND tiekimo sistema konstruojama taip, kad sumontuotai SND naudojančiai degimo krosnelei būtų tiekiamas teisingos fazės ir reikiamo slėgio SND. Iš visam laikui įrengto SND baliono leidžiama tiekti tiek dujinės, tiek skystosios fazės SND.

| 1.1.5. | Visam laikui įrengto SND baliono skysčio išleidimo angoje, pro kurią SND tiekiamos krosnelei, turi būti įrengtas nuotolinio valdymo vožtuvas su srauto ribotuvu, kaip nustatyta Taisyklės Nr. 67 17.6.1.1 punkte. Nuotolinio valdymo darbinis vožtuvas su srauto ribotuvu valdomas taip, kad jis galėtų automatiškai išsijungti per penkias sekundes nuo transporto priemonės variklio išjungimo, neatsižvelgiant į uždegimo jungiklio padėtį. Jeigu per penkias minutes įsijungia krosnelės arba SND tiekimo sistemos įjungiklis, šildymo sistema gali toliau veikti. Šildymą visada galima pakartotinai įjungti. |
| --- | --- |

1.1.5.

Visam laikui įrengto SND baliono skysčio išleidimo angoje, pro kurią SND tiekiamos krosnelei, turi būti įrengtas nuotolinio valdymo vožtuvas su srauto ribotuvu, kaip nustatyta Taisyklės Nr. 67 17.6.1.1 punkte. Nuotolinio valdymo darbinis vožtuvas su srauto ribotuvu valdomas taip, kad jis galėtų automatiškai išsijungti per penkias sekundes nuo transporto priemonės variklio išjungimo, neatsižvelgiant į uždegimo jungiklio padėtį. Jeigu per penkias minutes įsijungia krosnelės arba SND tiekimo sistemos įjungiklis, šildymo sistema gali toliau veikti. Šildymą visada galima pakartotinai įjungti.

| 1.1.6. | Jeigu iš visam laikui įrengto SND baliono ar atskiro (–ų) kilnojamojo (–ųjų) SND cilindro (–ų) tiekiamos dujinės fazės SND, turi būti imtasi tinkamų priemonių, siekiant užtikrinti, kad:






  1.1.6.1. | į slėgio reguliatorių arba SND degimo krosnelę nepatektų skystojo pavidalo SND (gali būti naudojamas atskirtuvas); bei |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

Jeigu iš visam laikui įrengto SND baliono ar atskiro (–ų) kilnojamojo (–ųjų) SND cilindro (–ų) tiekiamos dujinės fazės SND, turi būti imtasi tinkamų priemonių, siekiant užtikrinti, kad:

1.1.6.1.

į slėgio reguliatorių arba SND degimo krosnelę nepatektų skystojo pavidalo SND (gali būti naudojamas atskirtuvas); bei

| 1.1.6.2. | atsitiktinio atsijungimo atveju dujos negalėtų nutekėti nekontroliuojamos; siekiant sustabdyti suskystintųjų naftos dujų srautą turi būti imtasi tokių priemonių: turi būti įrengtas įtaisas tiesiog už cilindro ar už reguliatoriaus, pritvirtinto prie baliono, arba cilindre ar reguliatoriuje, o jeigu reguliatorius pritvirtintas ne prie cilindro ar baliono, įtaisas įrengiamas tiesiog prieš cilindro ar baliono žarną ar vamzdį, o reguliatoriuje ar už jo pritvirtinamas papildomas įtaisas. |
| --- | --- |

1.1.6.2.

atsitiktinio atsijungimo atveju dujos negalėtų nutekėti nekontroliuojamos; siekiant sustabdyti suskystintųjų naftos dujų srautą turi būti imtasi tokių priemonių: turi būti įrengtas įtaisas tiesiog už cilindro ar už reguliatoriaus, pritvirtinto prie baliono, arba cilindre ar reguliatoriuje, o jeigu reguliatorius pritvirtintas ne prie cilindro ar baliono, įtaisas įrengiamas tiesiog prieš cilindro ar baliono žarną ar vamzdį, o reguliatoriuje ar už jo pritvirtinamas papildomas įtaisas.

| 1.1.7. | Jeigu tiekiamos skystosios fazės SND, garintuvo ir slėgio reguliatoriaus sąranka atitinkamai šildoma tinkamo šaltinio tiekiama šiluma. |
| --- | --- |

1.1.7.

Jeigu tiekiamos skystosios fazės SND, garintuvo ir slėgio reguliatoriaus sąranka atitinkamai šildoma tinkamo šaltinio tiekiama šiluma.

| 1.1.8. | Variklinėse transporto priemonėse, kurių varomosios sistemos naudoja SND, SND degimo krosnelė gali būti prijungta prie to paties stacionariai sumontuoto SND baliono, iš kurio SND tiekiamos varikliui, su sąlyga, kad varomoji sistema atitinka saugos reikalavimus. Jeigu šildymui naudojamas atskiras SND balionas, šiame balione turi būti įrengtas atskiras pripildymo įtaisas. |
| --- | --- |

1.1.8.

Variklinėse transporto priemonėse, kurių varomosios sistemos naudoja SND, SND degimo krosnelė gali būti prijungta prie to paties stacionariai sumontuoto SND baliono, iš kurio SND tiekiamos varikliui, su sąlyga, kad varomoji sistema atitinka saugos reikalavimus. Jeigu šildymui naudojamas atskiras SND balionas, šiame balione turi būti įrengtas atskiras pripildymo įtaisas.

2.   SND NAUDOJANČIOS ŠILDYMO SISTEMOS, SKIRTOS TIK STOVINČIOMS VARIKLINĖMS TRANSPORTO PRIEMONĖMS IR JŲ PRIEKABOMS

| 2.1. | SND degimo krosnelė ir SND šildymo sistemos tiekimo sistema, skirta naudoti tik stovinčiose transporto priemonėse, turi atitikti šiuos reikalavimus:






  2.1.1. | netoli nuo šildymo sistemos valdymo įtaiso, prie skyriaus, kuriame laikomi kilnojamieji SND cilindrai, visam laikui pritvirtinami žymenys, rodantys, kad transporto priemonei judant SND krosnelė turi būti išjungta, o kilnojamojo SND cilindro vožtuvas turi būti uždarytas; |
| --- | --- | --- |

2.1.

SND degimo krosnelė ir SND šildymo sistemos tiekimo sistema, skirta naudoti tik stovinčiose transporto priemonėse, turi atitikti šiuos reikalavimus:

2.1.1.

netoli nuo šildymo sistemos valdymo įtaiso, prie skyriaus, kuriame laikomi kilnojamieji SND cilindrai, visam laikui pritvirtinami žymenys, rodantys, kad transporto priemonei judant SND krosnelė turi būti išjungta, o kilnojamojo SND cilindro vožtuvas turi būti uždarytas;

| 2.1.2. | SND degimo krosnelė turi atitikti 1.1.1 punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

2.1.2.

SND degimo krosnelė turi atitikti 1.1.1 punkto reikalavimus;

| 2.1.3. | SND sistemos dujinės fazės įrenginys turi atitikti 1.1.3 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

2.1.3.

SND sistemos dujinės fazės įrenginys turi atitikti 1.1.3 punkto reikalavimus.

---

(1)  Parengė Europos standartizacijos komitetas (CEN) (http://www.cenorm.be/CENORM/index.htm).

---

9 PRIEDAS

Tam tikroms transporto priemonėms taikomos papildomos nuostatos, kaip apibrėžta ADR

1.   Taikymo sritis

Šis priedas taikomas tam tikroms transporto priemonėms, kurioms Europos sutartimi dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) nustatyti specialūs degimo krosnelių ir jų įrengimo reikalavimai

2.   Apibrėžtys

Šiame priede taikomos ADR 9.1 skyriuje nustatytų transporto priemonių žymenų EX/II, EX/III, AT, FL OX ir MEMU apibrėžtys.

Transporto priemonės, patvirtintos kaip atitinkančios pagal šį priedą EX/III transporto priemonėms taikomus reikalavimus, laikomos atitinkančiomis MEMU transporto priemonėms taikomus reikalavimus.

3.   Techninės nuostatos

3.1.   Bendrosios nuostatos (EX/II, EX/III, AT, FL, OX ir MEMU transporto priemonės)

| 3.1.1. (1) | Degimo krosnelės ir jų išmetamųjų dujų pašalinimo sistemos turi būti sukonstruotos, išdėstytos, apsaugotos ar uždengtos taip, kad nekiltų jokia nepageidaujama krovinio įkaitimo ar užsidegimo rizika. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei įrenginio kuro bakas ir išmetimo sistema atitinka toliau nurodytas nuostatas.






  — | Įrenginio kuro tiekimo bakai turi atitikti šiuos reikalavimus:






  a) | bet kokio nuotėkio atveju kuras turi tekėti ant žemės, nesusiliesdamas su įkaitusiomis transporto priemonės dalimis ar kroviniu; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1. (1)

Degimo krosnelės ir jų išmetamųjų dujų pašalinimo sistemos turi būti sukonstruotos, išdėstytos, apsaugotos ar uždengtos taip, kad nekiltų jokia nepageidaujama krovinio įkaitimo ar užsidegimo rizika. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei įrenginio kuro bakas ir išmetimo sistema atitinka toliau nurodytas nuostatas.

—

Įrenginio kuro tiekimo bakai turi atitikti šiuos reikalavimus:

a)

bet kokio nuotėkio atveju kuras turi tekėti ant žemės, nesusiliesdamas su įkaitusiomis transporto priemonės dalimis ar kroviniu;

| b) | prie degalų bakų, kuriuose laikomas benzinas, kuro pripildymo angos įrengiama veiksminga liepsnos gaudyklė arba uždoris, kuriuo anga susandarinama. |
| --- | --- |

b)

prie degalų bakų, kuriuose laikomas benzinas, kuro pripildymo angos įrengiama veiksminga liepsnos gaudyklė arba uždoris, kuriuo anga susandarinama.

| — | Išmetimo sistema, taip pat ir išmetimo vamzdžiai, išdėstoma arba apsaugoma taip, kad nekiltų pavojus, kad krovinys įkais ar užsidegs. Išmetimo sistemos dalys tiesiogiai po degalų baku (dyzelino) turi būti bent 100 mm atstumu nuo jo arba turi būti apsaugotos šiluminiu ekranu. |
| --- | --- |

—

Išmetimo sistema, taip pat ir išmetimo vamzdžiai, išdėstoma arba apsaugoma taip, kad nekiltų pavojus, kad krovinys įkais ar užsidegs. Išmetimo sistemos dalys tiesiogiai po degalų baku (dyzelino) turi būti bent 100 mm atstumu nuo jo arba turi būti apsaugotos šiluminiu ekranu.

| 3.1.2. | Degimo krosnelės įjungiamos rankiniu būdu. Draudžiama naudoti programuojamuosius įtaisus. |
| --- | --- |

3.1.2.

Degimo krosnelės įjungiamos rankiniu būdu. Draudžiama naudoti programuojamuosius įtaisus.

3.2.   EX/II, EX/III ir MEMU transporto priemonės

Neleidžiama eksploatuoti dujinį kurą naudojančių degimo krosnelių.

3.3.   FL transporto priemonės

| 3.3.1. | Turi būti numatyti bent šie degimo krosnelių išjungimo būdai:






  a) | pagal konstrukciją vairuotojo kabinoje numatytas rankinis išjungimas; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Turi būti numatyti bent šie degimo krosnelių išjungimo būdai:

a)

pagal konstrukciją vairuotojo kabinoje numatytas rankinis išjungimas;

| b) | transporto priemonės variklio išjungimas; tokiu atveju šildymo įtaisą vairuotojas gali vėl įjungti rankiniu būdu; |
| --- | --- |

b)

transporto priemonės variklio išjungimas; tokiu atveju šildymo įtaisą vairuotojas gali vėl įjungti rankiniu būdu;

| c) | kurą tiekiančio siurblio įjungimas variklinėje transporto priemonėje, kuria vežami pavojingi kroviniai. |
| --- | --- |

c)

kurą tiekiančio siurblio įjungimas variklinėje transporto priemonėje, kuria vežami pavojingi kroviniai.

| 3.3.2. | Leidžiamas inercinis degimo krosnelių veikimas jas išjungus. Taikant 3.3.1 punkto b ir c papunkčiuose nurodytus metodus, degimui reikalingo oro tiekimas nutraukiamas, pasirinkus tinkamas priemones, po ne ilgesnio kaip 40 sekundžių inercinio režimo ciklo. Naudojamos tik tos krosnelės, kurių šilumokaičiai, remiantis pateiktais įrodymais, bet kuriuo normalaus naudojimo metu gali išlaikyti sutrumpintą 40 sekundžių inercinio režimo ciklą. |
| --- | --- |

3.3.2.

Leidžiamas inercinis degimo krosnelių veikimas jas išjungus. Taikant 3.3.1 punkto b ir c papunkčiuose nurodytus metodus, degimui reikalingo oro tiekimas nutraukiamas, pasirinkus tinkamas priemones, po ne ilgesnio kaip 40 sekundžių inercinio režimo ciklo. Naudojamos tik tos krosnelės, kurių šilumokaičiai, remiantis pateiktais įrodymais, bet kuriuo normalaus naudojimo metu gali išlaikyti sutrumpintą 40 sekundžių inercinio režimo ciklą.

---

(1)  Atitiktis šio punkto reikalavimams patikrinama naudojant sukomplektuotą transporto priemonę.

---