# Uradni list L 201/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.201.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 201 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 533. avgust 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.201.slv

Uradni list

Evropske unije

L 201

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 533. avgust 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 692/2010 z dne 30. julija 2010 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 23 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 693/2010 z dne 2. avgusta 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 26 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 694/2010 z dne 2. avgusta 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 28 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/427/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje | 30 |
| | | 2010/428/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 28. julija 2010 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122x1507xNK603 (DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5138)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2010/429/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 28. julija 2010 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 x MON 810 (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5139)

   (
  1
  ) | 46 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 692/2010 z dne 30. julija 2010 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

23

Uredba Komisije (EU) št. 693/2010 z dne 2. avgusta 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

26

Uredba Komisije (EU) št. 694/2010 z dne 2. avgusta 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

28

SKLEPI

2010/427/EU

*

Sklep Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje

30

2010/428/EU

*

Sklep Komisije z dne 28. julija 2010 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122x1507xNK603 (DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5138)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5138)

1

41

2010/429/EU

*

Sklep Komisije z dne 28. julija 2010 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 x MON 810 (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5139)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5139)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 691/2010

z dne 29. julija 2010

o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti člena 11;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 549/2004 zahteva, da se z izvedbenimi pravili določi načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 549/2004 zahteva, da se z izvedbenimi pravili določi načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja.

| (2) | Načrt izvedbe mora prispevati k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prometa z izboljšanjem celotne učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti v skladu s področji, opredeljenimi v okviru uspešnosti iz osrednjega načrta ATM, vse skupaj z ozirom na prevladujoče varnostne cilje. |
| --- | --- |

(2)

Načrt izvedbe mora prispevati k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prometa z izboljšanjem celotne učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti v skladu s področji, opredeljenimi v okviru uspešnosti iz osrednjega načrta ATM, vse skupaj z ozirom na prevladujoče varnostne cilje.

| (3) | Načrt izvedbe mora zagotoviti kazalnike in zavezujoče cilje na ključnih področjih delovanja, pri čemer se v celoti dosegajo in vzdržujejo zahtevane varnostne stopnje, obenem pa se omogoča zastavljanje ciljev uspešnosti na drugih ključnih področjih uspešnosti. |
| --- | --- |

(3)

Načrt izvedbe mora zagotoviti kazalnike in zavezujoče cilje na ključnih področjih delovanja, pri čemer se v celoti dosegajo in vzdržujejo zahtevane varnostne stopnje, obenem pa se omogoča zastavljanje ciljev uspešnosti na drugih ključnih področjih uspešnosti.

| (4) | Načrt izvedbe je treba določiti in upravljati z dolgoročnim pogledom na družbene cilje na visoki ravni. |
| --- | --- |

(4)

Načrt izvedbe je treba določiti in upravljati z dolgoročnim pogledom na družbene cilje na visoki ravni.

| (5) | Načrt izvedbe mora obravnavati navigacijske službe zračnega prometa s pristopom od izhoda na letalo do izhoda na letalo (gate-to-gate), vključno z letališči, z namenom izboljšanja celotne uspešnosti omrežja. |
| --- | --- |

(5)

Načrt izvedbe mora obravnavati navigacijske službe zračnega prometa s pristopom od izhoda na letalo do izhoda na letalo (gate-to-gate), vključno z letališči, z namenom izboljšanja celotne uspešnosti omrežja.

| (6) | Soodvisnosti med nacionalnimi ravnmi in ravnmi funkcionalnih blokov zračnega prostora ter ravnijo omrežja in soodvisnosti med cilji uspešnosti, vse skupaj z ozirom na prevladujoče varnostne cilje, je treba pri pripravi in spremljanju načrta izvedbe natančno upoštevati. |
| --- | --- |

(6)

Soodvisnosti med nacionalnimi ravnmi in ravnmi funkcionalnih blokov zračnega prostora ter ravnijo omrežja in soodvisnosti med cilji uspešnosti, vse skupaj z ozirom na prevladujoče varnostne cilje, je treba pri pripravi in spremljanju načrta izvedbe natančno upoštevati.

| (7) | Načrti izvedbe morajo v času trajanja referenčnega obdobja zavezovati države članice, da se dosežejo cilji enotnega evropskega neba in ravnovesje med potrebami vseh uporabnikov zračnega prostora in zagotavljanjem storitev, ki jih nudijo navigacijske službe zračnega prometa. |
| --- | --- |

(7)

Načrti izvedbe morajo v času trajanja referenčnega obdobja zavezovati države članice, da se dosežejo cilji enotnega evropskega neba in ravnovesje med potrebami vseh uporabnikov zračnega prostora in zagotavljanjem storitev, ki jih nudijo navigacijske službe zračnega prometa.

| (8) | Nacionalni nadzorni organi imajo ključno vlogo pri izvajanju načrta izvedbe. Države članice morajo zato zagotoviti učinkovito izvajanje teh dodatnih odgovornosti. |
| --- | --- |

(8)

Nacionalni nadzorni organi imajo ključno vlogo pri izvajanju načrta izvedbe. Države članice morajo zato zagotoviti učinkovito izvajanje teh dodatnih odgovornosti.

| (9) | Načrti izvedbe morajo opisati ukrepe, kot so načrti pobud, namenjeni usmerjanju interesnih skupin k izboljšanju uspešnosti na nacionalni ravni, ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora in evropski ravni. |
| --- | --- |

(9)

Načrti izvedbe morajo opisati ukrepe, kot so načrti pobud, namenjeni usmerjanju interesnih skupin k izboljšanju uspešnosti na nacionalni ravni, ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora in evropski ravni.

| (10) | V okoliščinah, ki jih v času sprejetja načrtov izvedbe ni bilo mogoče predvideti in ki jih države članice ali organi, podvrženi ciljem uspešnosti, ne morejo rešiti ali nadzirati, mora postavitev ustreznih mehanizmov opozarjanja omogočiti izvajanje ustreznih ukrepov, namenjenih ohranjanju varnostnih zahtev ter trajnosti nudenja storitev. |
| --- | --- |

(10)

V okoliščinah, ki jih v času sprejetja načrtov izvedbe ni bilo mogoče predvideti in ki jih države članice ali organi, podvrženi ciljem uspešnosti, ne morejo rešiti ali nadzirati, mora postavitev ustreznih mehanizmov opozarjanja omogočiti izvajanje ustreznih ukrepov, namenjenih ohranjanju varnostnih zahtev ter trajnosti nudenja storitev.

| (11) | Izvesti je treba posvetovanje z interesnimi skupinami na nacionalni ravni in/ali ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora ter na ravni Evropske unije. |
| --- | --- |

(11)

Izvesti je treba posvetovanje z interesnimi skupinami na nacionalni ravni in/ali ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora ter na ravni Evropske unije.

| (12) | Ob ustreznem upoštevanju dejstva, da je uspešnost vojaških misij, sodelovanje in usklajevanje med civilnimi in vojaškimi organi največjega pomena za doseganje ciljev uspešnosti. |
| --- | --- |

(12)

Ob ustreznem upoštevanju dejstva, da je uspešnost vojaških misij, sodelovanje in usklajevanje med civilnimi in vojaškimi organi največjega pomena za doseganje ciljev uspešnosti.

| (13) | Načrt izvedbe ne sme posegati v določbe člena 13 Uredbe (ES) št. 549/2004, ki so namenjene varovanju bistvenih interesov varnostne ali obrambne politike. |
| --- | --- |

(13)

Načrt izvedbe ne sme posegati v določbe člena 13 Uredbe (ES) št. 549/2004, ki so namenjene varovanju bistvenih interesov varnostne ali obrambne politike.

| (14) | Ključne kazalnike delovanja je treba izbrati na podlagi specifičnosti in merljivosti ter zaradi omogočanja ugotavljanja odgovornosti za doseganje ciljev uspešnosti. Pridruženi cilji morajo biti dosegljivi, realni in hitri ter namenjeni učinkovitemu usmerjanju trajnostne uspešnosti navigacijskih storitev zračnega prometa. |
| --- | --- |

(14)

Ključne kazalnike delovanja je treba izbrati na podlagi specifičnosti in merljivosti ter zaradi omogočanja ugotavljanja odgovornosti za doseganje ciljev uspešnosti. Pridruženi cilji morajo biti dosegljivi, realni in hitri ter namenjeni učinkovitemu usmerjanju trajnostne uspešnosti navigacijskih storitev zračnega prometa.

| (15) | Izvajanje zavezujočih ciljev uspešnosti s podporo spodbud, ki so lahko finančne narave, zahteva ustrezno povezavo z Uredbo Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (2). |
| --- | --- |

(15)

Izvajanje zavezujočih ciljev uspešnosti s podporo spodbud, ki so lahko finančne narave, zahteva ustrezno povezavo z Uredbo Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (2).

| (16) | Izdelava in izvajanje ključnih kazalnikov uspešnosti in ciljev uspešnosti zahtevata ustrezno skladnost z varnostnimi cilji in standardi iz Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (3) ter njenih pravil za izvajanje skupaj z ukrepi, ki jih je Evropska unija sprejela za doseganje in ohranjanje teh ciljev. |
| --- | --- |

(16)

Izdelava in izvajanje ključnih kazalnikov uspešnosti in ciljev uspešnosti zahtevata ustrezno skladnost z varnostnimi cilji in standardi iz Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (3) ter njenih pravil za izvajanje skupaj z ukrepi, ki jih je Evropska unija sprejela za doseganje in ohranjanje teh ciljev.

| (17) | Med referenčnimi obdobji je treba izdelati učinkovit postopek spremljanja uspešnosti, da se v razvoju uspešnosti zagotovi izpolnjevanje ciljev in po potrebi sprejmejo novi ukrepi. |
| --- | --- |

(17)

Med referenčnimi obdobji je treba izdelati učinkovit postopek spremljanja uspešnosti, da se v razvoju uspešnosti zagotovi izpolnjevanje ciljev in po potrebi sprejmejo novi ukrepi.

| (18) | Pri sprejemanju vseevropskih ciljev uspešnosti za prvo referenčno obdobje mora Komisija ustrezno upoštevati dejansko finančno stanje izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki je zlasti posledica že sprejetih ukrepov za omejevanje stroškov, zlasti od leta 2009 ter morebitnih prevelikih ali premajhnih plačil pristojbin za zračne poti, ki so se izvedla v preteklih letih. Ustrezno je treba upoštevati tudi napredek, ki so ga obstoječi funkcionalni bloki zračnega prostora že dosegli. |
| --- | --- |

(18)

Pri sprejemanju vseevropskih ciljev uspešnosti za prvo referenčno obdobje mora Komisija ustrezno upoštevati dejansko finančno stanje izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki je zlasti posledica že sprejetih ukrepov za omejevanje stroškov, zlasti od leta 2009 ter morebitnih prevelikih ali premajhnih plačil pristojbin za zračne poti, ki so se izvedla v preteklih letih. Ustrezno je treba upoštevati tudi napredek, ki so ga obstoječi funkcionalni bloki zračnega prostora že dosegli.

| (19) | V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 mora ta uredba veljati za funkcije mreže za upravljanje zračnega prometa iz člena 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) z ustrezno spremembo te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 mora ta uredba veljati za funkcije mreže za upravljanje zračnega prometa iz člena 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) z ustrezno spremembo te uredbe.

| (20) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in obseg

1.   Ta uredba določa potrebne ukrepe za izboljšanje celotne uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja za splošni zračni promet na področjih ICAO, EUR in AFI, kjer so za zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa odgovorne države članice z namenom, da bi izpolnjevale zahteve vseh uporabnikov zračnega prostora.

2.   Za namene zastavljanja ciljev ta uredba velja za navigacijske službe zračnega prometa, ki jih nudijo izvajalci služb zračnega prometa, določeni v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in izvajalci meteoroloških služb, če so določeni v skladu s členom 9(1) navedene uredbe.

3.   Države članice se lahko odločijo, da te uredbe ne uporabljajo pri navigacijskih službah zračnega prometa na terminalih na letališčih z manj kot 50 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto. O tem je treba obvestiti Komisijo. Če nobeno od letališč v državi članici ne doseže mejne vrednosti 50 000 premikov v komercialnem zračnem prevozu na leto, cilji uspešnosti veljajo kot minimalna zahteva za letališče z največ premiki v komercialnem zračnem prevozu.

4.   Če država članica meni, da so nekatere ali vse njene navigacijske službe zračnega prometa na terminalih zavezane tržnim pogojem v skladu s postopki, določenimi v členu 1(6) Uredbe (ES) št. 1794/2006, in s podporo nacionalnega nadzornega organa, najpozneje 12 mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja oceni, ali so pogoji iz Priloge I izpolnjeni. Če država članica ugotovi, da so ti pogoji izpolnjeni, ne glede na število opravljenih premikov v komercialnem zračnem prometu, lahko s, da ne določi ugotovljenih stroškov po tej uredbi in da ne uporabi zavezujočih ciljev za stroškovno učinkovitost teh storitev.

5.   V skladu s členom 11(6)(c)(ii) Uredbe (ES) št. 549/2004 in (členom 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004 ter brez poseganja v člen 4(2) te uredbe zastavljanje ciljev glede stroškovne učinkovitosti velja za vse ugotovljene stroške, ki se zaračunajo uporabnikom zračnega prostora.

6.   Države članice lahko uporabljajo to uredbo tudi:

| (a) | v zračnem prostoru, ki spada pod njihovo odgovornost, v drugih področij ICAO pod pogojem, da o tem obvestijo Komisijo in druge države članice teh področij in brez poseganja v pravice in dolžnosti držav članic po Čikaški konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (Čikaška konvencija); |
| --- | --- |

(a)

v zračnem prostoru, ki spada pod njihovo odgovornost, v drugih področij ICAO pod pogojem, da o tem obvestijo Komisijo in druge države članice teh področij in brez poseganja v pravice in dolžnosti držav članic po Čikaški konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (Čikaška konvencija);

| (b) | za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki so prejeli dovoljenje za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa brez certifikata v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004. |
| --- | --- |

(b)

za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki so prejeli dovoljenje za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa brez certifikata v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004.

7.   Kljub določbam o varovanju informacij Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) in njenih izvedbenih uredb Komisije (ES) št. 1321/2007 (7) in (ES) št. 1330/2007 (8) zahteve v zvezi z zagotavljanjem podatkov iz poglavja V veljajo za nacionalne organe, izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce letališč, letališke koordinatorje in letalske prevoznike pod pogoji iz Priloge IV.

Člen 2

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004.

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „upravljavec letališča“ je „organ za upravljanje letališča“, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (9); |
| --- | --- |

(a)

„upravljavec letališča“ je „organ za upravljanje letališča“, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (9);

| (b) | „podatki“ so informacije o kakovosti, količini in drugih pomembnih zadevah v zvezi z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih za namene izvajanja načrta izvedbe zbere in sistematično obdela Komisija ali pa to opravi nekdo drug v njenem imenu; |
| --- | --- |

(b)

„podatki“ so informacije o kakovosti, količini in drugih pomembnih zadevah v zvezi z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih za namene izvajanja načrta izvedbe zbere in sistematično obdela Komisija ali pa to opravi nekdo drug v njenem imenu;

| (c) | „kazalniki uspešnosti“ so kazalniki, ki se uporabljajo za namene spremljanja, primerjanja in pregledovanja uspešnosti; |
| --- | --- |

(c)

„kazalniki uspešnosti“ so kazalniki, ki se uporabljajo za namene spremljanja, primerjanja in pregledovanja uspešnosti;

| (d) | „ključni kazalniki uspešnosti“ so kazalniki uspešnosti, ki se uporabljajo za namene zastavljanja ciljev uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

„ključni kazalniki uspešnosti“ so kazalniki uspešnosti, ki se uporabljajo za namene zastavljanja ciljev uspešnosti;

| (e) | „premiki v komercialnem zračnem prevozu“ so vsota vzletov in pristankov, ki vključujejo prevoz potnikov, tovora ali pošte, za najem ali plačilo, ki se izračuna na podlagi povprečja treh let pred sprejetjem načrta izvedbe, ne glede na najvišjo vzletno maso in število uporabljenih potniških sedežev; |
| --- | --- |

(e)

„premiki v komercialnem zračnem prevozu“ so vsota vzletov in pristankov, ki vključujejo prevoz potnikov, tovora ali pošte, za najem ali plačilo, ki se izračuna na podlagi povprečja treh let pred sprejetjem načrta izvedbe, ne glede na najvišjo vzletno maso in število uporabljenih potniških sedežev;

| (f) | „zavezujoč cilj“ je cilj uspešnosti, ki ga države članice sprejmejo kot del nacionalnega načrta izvedbe ali načrta izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora in ki je predmet sistema spodbud, ki zagotavlja nagrade, kazni in/ali korektivne ukrepe; |
| --- | --- |

(f)

„zavezujoč cilj“ je cilj uspešnosti, ki ga države članice sprejmejo kot del nacionalnega načrta izvedbe ali načrta izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora in ki je predmet sistema spodbud, ki zagotavlja nagrade, kazni in/ali korektivne ukrepe;

| (g) | „letalski prevoznik“ je podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z zakonodajo Evropske unije; |
| --- | --- |

(g)

„letalski prevoznik“ je podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z zakonodajo Evropske unije;

| (h) | „predstavnik uporabnikov zračnega prostora“ je vsaka pravna oseba ali subjekt, ki zastopa interese ene ali več kategorij uporabnikov navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(h)

„predstavnik uporabnikov zračnega prostora“ je vsaka pravna oseba ali subjekt, ki zastopa interese ene ali več kategorij uporabnikov navigacijskih služb zračnega prometa;

| (i) | „ugotovljeni stroški“ so stroški, opredeljeni v točkah (a) in (b) člena 15(2) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(i)

„ugotovljeni stroški“ so stroški, opredeljeni v točkah (a) in (b) člena 15(2) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (j) | „nacionalni organi“ so regulativni organi na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, stroški za katere se lahko terjajo od uporabnikov zračnega prostora, če so namenjeni zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa pri uporabi člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1794/2006; |
| --- | --- |

(j)

„nacionalni organi“ so regulativni organi na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, stroški za katere se lahko terjajo od uporabnikov zračnega prostora, če so namenjeni zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa pri uporabi člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1794/2006;

| (k) | „kultura pravičnosti“ je kultura, v kateri glavni upravljavci in drugi niso kaznovani za svoja dejanja, opustitve ali odločitve, če so v skladu z njihovimi izkušnjami ter usposabljanjem, v kateri pa se huda malomarnost, namerne kršitve in destruktivna dejanja ne tolerirajo; |
| --- | --- |

(k)

„kultura pravičnosti“ je kultura, v kateri glavni upravljavci in drugi niso kaznovani za svoja dejanja, opustitve ali odločitve, če so v skladu z njihovimi izkušnjami ter usposabljanjem, v kateri pa se huda malomarnost, namerne kršitve in destruktivna dejanja ne tolerirajo;

| (l) | „letališki koordinator“ je funkcija, ustanovljena na koordiniranih letališčih z uporabo Uredbe (EGS) št. 95/93; |
| --- | --- |

(l)

„letališki koordinator“ je funkcija, ustanovljena na koordiniranih letališčih z uporabo Uredbe (EGS) št. 95/93;

| (m) | „spremljanje uspešnosti“ je neprekinjen postopek zbiranja in analiziranja podatkov, da se izmeri dejanska uspešnost sistema glede na opredeljene cilje. |
| --- | --- |

(m)

„spremljanje uspešnosti“ je neprekinjen postopek zbiranja in analiziranja podatkov, da se izmeri dejanska uspešnost sistema glede na opredeljene cilje.

Člen 3

Organ za oceno uspešnosti

1.   Če Komisija sklene imenovati organ za oceno uspešnosti, da bi pomagala izvajati načrt izvedbe, to imenovanje velja za določeno obdobje v skladu z referenčnimi obdobji.

2.   Organ za oceno uspešnosti ima ustrezna pooblastila in nepristranskost za izvajanje nalog, ki jih določi Komisija, zlasti na ustreznih ključnih področjih uspešnosti.

3.   Organ za oceno uspešnosti pomaga Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe, zlasti pri naslednjih nalogah:

| (a) | zbiranje, pregledovanje, potrjevanje in objavljanje podatkov, povezanih z uspešnostjo; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje, pregledovanje, potrjevanje in objavljanje podatkov, povezanih z uspešnostjo;

| (b) | opredelitev novih ali sprememba ključnih področij uspešnosti v skladu s področji, opredeljenimi v okviru uspešnosti iz osrednjega načrta ATM (upravljanje zračnega prometa), kot je navedeno v členu 8(1) in povezanih ključnih kazalnikov uspešnosti; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev novih ali sprememba ključnih področij uspešnosti v skladu s področji, opredeljenimi v okviru uspešnosti iz osrednjega načrta ATM (upravljanje zračnega prometa), kot je navedeno v členu 8(1) in povezanih ključnih kazalnikov uspešnosti;

| (c) | za drugo referenčno obdobje in pozneje, opredelitev ustreznih ključnih kazalnikov uspešnosti, da se pokrijejo vsa ključna področja uspešnosti, uspešnost funkcij omrežja in navigacijskih služb zračnega prometa storitev med letom in storitev na terminalih; |
| --- | --- |

(c)

za drugo referenčno obdobje in pozneje, opredelitev ustreznih ključnih kazalnikov uspešnosti, da se pokrijejo vsa ključna področja uspešnosti, uspešnost funkcij omrežja in navigacijskih služb zračnega prometa storitev med letom in storitev na terminalih;

| (d) | vzpostavitev pregleda vseevropskih ciljev uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev pregleda vseevropskih ciljev uspešnosti;

| (e) | določitev mejnih vrednosti za aktiviranje mehanizmov opozarjanja iz člena 9(3); |
| --- | --- |

(e)

določitev mejnih vrednosti za aktiviranje mehanizmov opozarjanja iz člena 9(3);

| (f) | ocena skladnosti sprejetih načrtov izvedbe, vključno s cilji uspešnosti, z vseevropskimi cilji; |
| --- | --- |

(f)

ocena skladnosti sprejetih načrtov izvedbe, vključno s cilji uspešnosti, z vseevropskimi cilji;

| (g) | po potrebi ocena skladnosti mejnih vrednosti opozarjanja, sprejetih z uporabo člena 18(3), z vseevropskimi mejnimi vrednostmi opozarjanja iz člena 9(3); |
| --- | --- |

(g)

po potrebi ocena skladnosti mejnih vrednosti opozarjanja, sprejetih z uporabo člena 18(3), z vseevropskimi mejnimi vrednostmi opozarjanja iz člena 9(3);

| (h) | po potrebi ocena pregledanih ciljev uspešnosti ali korektivnih ukrepov, ki so jih sprejele zadevne države članice; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi ocena pregledanih ciljev uspešnosti ali korektivnih ukrepov, ki so jih sprejele zadevne države članice;

| (i) | spremljanje, primerjanje in pregled uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa, na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora in na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

(i)

spremljanje, primerjanje in pregled uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa, na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora in na ravni Evropske unije;

| (j) | spremljanje, primerjanje in pregled uspešnosti funkcij omrežja; |
| --- | --- |

(j)

spremljanje, primerjanje in pregled uspešnosti funkcij omrežja;

| (k) | nenehno spremljanje celotne uspešnosti omrežja ATM, vključno s pripravo letnih poročil za Odbor za enotno evropsko nebo; |
| --- | --- |

(k)

nenehno spremljanje celotne uspešnosti omrežja ATM, vključno s pripravo letnih poročil za Odbor za enotno evropsko nebo;

| (l) | ocena doseganja ciljev uspešnosti ob koncu vsakega referenčnega obdobja v povezavi s pripravo naslednjega obdobja. |
| --- | --- |

(l)

ocena doseganja ciljev uspešnosti ob koncu vsakega referenčnega obdobja v povezavi s pripravo naslednjega obdobja.

4.   Na zahtevo Komisije organ za oceno uspešnosti predloži priložnostne informacije ali poročila o vprašanjih, povezanih z uspešnostjo.

5.   Organ za oceno uspešnosti lahko poroča Komisiji in ji predlaga načine za izboljšanje načrta.

6.   V zvezi z nacionalnimi nadzornimi organi:

| (a) | organ za oceno uspešnosti za uspešno opravljanje svoje funkcije nenehnega spremljanja celotne uspešnosti omrežja ATM od nacionalnih nadzornih organov pridobi informacije, ki so potrebne v zvezi z nacionalnimi načrti izvedbe ali načrti izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora; |
| --- | --- |

(a)

organ za oceno uspešnosti za uspešno opravljanje svoje funkcije nenehnega spremljanja celotne uspešnosti omrežja ATM od nacionalnih nadzornih organov pridobi informacije, ki so potrebne v zvezi z nacionalnimi načrti izvedbe ali načrti izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora;

| (b) | organ za oceno uspešnosti nacionalnim nadzornim organom na zahtevo pomaga z zagotavljanjem neodvisnega pogleda na nacionalna vprašanja uspešnosti ali vprašanja uspešnosti funkcionalnih blokov zračnega prostora, kot so na primer dejanska primerjava med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki delujejo v podobnih okoliščinah (primerjanje), analize sprememb uspešnosti v zadnjih 5 letih ali analize napovedi prihodnosti; |
| --- | --- |

(b)

organ za oceno uspešnosti nacionalnim nadzornim organom na zahtevo pomaga z zagotavljanjem neodvisnega pogleda na nacionalna vprašanja uspešnosti ali vprašanja uspešnosti funkcionalnih blokov zračnega prostora, kot so na primer dejanska primerjava med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki delujejo v podobnih okoliščinah (primerjanje), analize sprememb uspešnosti v zadnjih 5 letih ali analize napovedi prihodnosti;

| (c) | nacionalni nadzorni organi lahko zahtevajo pomoč organa za oceno uspešnosti pri opredeljevanju obsega okvirnih vrednosti za nacionalno zastavljanje ciljev ali zastavljanje ciljev funkcionalnih blokov zračnega prostora, ob upoštevanju evropske perspektive. Te vrednosti so na voljo nacionalnim nadzornim organom, izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavcem letališč in uporabnikom zračnega prostora. |
| --- | --- |

(c)

nacionalni nadzorni organi lahko zahtevajo pomoč organa za oceno uspešnosti pri opredeljevanju obsega okvirnih vrednosti za nacionalno zastavljanje ciljev ali zastavljanje ciljev funkcionalnih blokov zračnega prostora, ob upoštevanju evropske perspektive. Te vrednosti so na voljo nacionalnim nadzornim organom, izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavcem letališč in uporabnikom zračnega prostora.

7.   Organ za oceno uspešnosti ustrezno sodeluje z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu pri nalogah iz odstavka 3, kadar so te povezane z varnostjo, da se zagotovi skladnost s cilji in standardi, ki so določeni in se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008.

8.   Za izvajanje funkcij nenehnega spremljanja celotne uspešnosti mreže za upravljanje zračnega prometa, organ za oceno uspešnosti sklene ustrezne delovne dogovore z izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavci letališč, letališkimi koordinatorji in letalskimi prevozniki.

Člen 4

Nacionalni nadzorni organi

1.   Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za izdelavo načrtov izvedbe, pregleda uspešnosti in spremljanja načrtov izvedbe ter ciljev na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora. Pri izvajanju teh nalog ukrepajo nepristransko, neodvisno in pregledno.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni nadzorni organi potrebne vire in zmogljivosti ali dostop do njih na vseh ključnih področjih uspešnosti za izvajanje nalog iz te uredbe, vključno s pooblastili za preiskovanje za izvajanje nalog iz člena 19.

3.   Če ima država članica več nacionalnih nadzornih organov, obvesti Komisijo, kateri nacionalni nadzorni organ je odgovoren za nacionalno koordinacijo in stike s Komisijo za izvajanje te uredbe.

Člen 5

Funkcionalni bloki zračnega prostora

1.   Države članice spodbujajo tesno sodelovanje med svojimi nacionalnimi nadzornimi organi, da se izdela načrt izvedbe na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora.

2.   Če se države članice odločijo, da bodo sprejele načrt izvedbe na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, morajo:

| (a) | zagotoviti skladnost načrta izvedbe s predlogo iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti skladnost načrta izvedbe s predlogo iz Priloge II;

| (b) | obvestiti Komisijo, kateri nacionalni nadzorni organ ali telo je odgovorno za koordinacijo v funkcionalnem bloku zračnega prostora in stike s Komisijo za izvajanje načrta izvedbe; |
| --- | --- |

(b)

obvestiti Komisijo, kateri nacionalni nadzorni organ ali telo je odgovorno za koordinacijo v funkcionalnem bloku zračnega prostora in stike s Komisijo za izvajanje načrta izvedbe;

| (c) | sprejeti ustrezne dogovore, da zagotovijo:






  (i) | določitev enega samega cilja za vsak ključni kazalnik uspešnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

sprejeti ustrezne dogovore, da zagotovijo:

(i)

določitev enega samega cilja za vsak ključni kazalnik uspešnosti;

| (ii) | opredelitev in uporabo ukrepov iz točke (d) člena 11(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 med referenčnim obdobjem, če cilji niso izpolnjeni. V ta namen se uporabijo letne vrednosti iz načrta izvedbe; |
| --- | --- |

(ii)

opredelitev in uporabo ukrepov iz točke (d) člena 11(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 med referenčnim obdobjem, če cilji niso izpolnjeni. V ta namen se uporabijo letne vrednosti iz načrta izvedbe;

| (iii) | ustrezno določitev posledic izpolnjevanja ali neizpolnjevanja ciljev v funkcionalnem bloku zračnega prostora; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezno določitev posledic izpolnjevanja ali neizpolnjevanja ciljev v funkcionalnem bloku zračnega prostora;

| (d) | biti skupno odgovorne za doseganje ciljev uspešnosti, določenih za funkcionalni blok zračnega prostora; |
| --- | --- |

(d)

biti skupno odgovorne za doseganje ciljev uspešnosti, določenih za funkcionalni blok zračnega prostora;

| (e) | če ni bilo vzpostavljeno skupno območje zaračunavanja v smislu člena 4 Uredbe (ES) št. 1794/2006, morajo združiti nacionalne cilje za stroškovno učinkovitost in v informacijo predložiti globalno številko, ki predstavlja prizadevanja za stroškovno učinkovitost na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora. |
| --- | --- |

(e)

če ni bilo vzpostavljeno skupno območje zaračunavanja v smislu člena 4 Uredbe (ES) št. 1794/2006, morajo združiti nacionalne cilje za stroškovno učinkovitost in v informacijo predložiti globalno številko, ki predstavlja prizadevanja za stroškovno učinkovitost na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.

3.   Če država članica funkcionalnega bloka zračnega prostora ne sprejme načrta izvedbe s cilji na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, mora Komisiji sporočiti informacije o zbranih ciljih uspešnosti s poudarkom na skladnosti na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora z vseevropskimi cilji uspešnosti.

Člen 6

Koordinacija z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA)

Pri uporabi člena 13a Uredbe (ES) št. 549/2004 in v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Komisija ustrezno sodeluje z EASA:

| (a) | varnostni vidiki načrta izvedbe, vključno z izdelavo, pregledom in izvajanjem ključnih kazalnikov varnostne uspešnosti in vseevropskih ciljev varnostne uspešnosti ter zagotavljanje predlogov za ustrezna dejanja in ukrepe po sprožitvi mehanizma opozarjanja; |
| --- | --- |

(a)

varnostni vidiki načrta izvedbe, vključno z izdelavo, pregledom in izvajanjem ključnih kazalnikov varnostne uspešnosti in vseevropskih ciljev varnostne uspešnosti ter zagotavljanje predlogov za ustrezna dejanja in ukrepe po sprožitvi mehanizma opozarjanja;

| (b) | skladnost varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti in ciljev z izvajanjem evropskega programa za varnost v letalstvu, kot ga lahko sprejme Evropska unija. |
| --- | --- |

(b)

skladnost varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti in ciljev z izvajanjem evropskega programa za varnost v letalstvu, kot ga lahko sprejme Evropska unija.

Člen 7

Trajanje referenčnih obdobij

1.   Prvo referenčno obdobje za načrt izvedbe pokriva koledarska leta od 2012 do vključno 2014. Poznejša referenčna obdobja trajajo pet koledarskih let, razen če se s spremembo te uredbe odloči drugače.

2.   Isto referenčno obdobje velja za vseevropske cilje uspešnosti ter nacionalne načrte izvedbe in cilje ali načrte izvedbe ter cilje funkcionalnih blokov zračnega prostora.

Člen 8

Ključna področja in kazalniki uspešnosti

1.   Za namene zastavljanja ciljev lahko Komisija po postopku iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 sklene dodati in spremeniti ostala ključna področja uspešnosti po točki (b) člena 11(4) navedene uredbe.

2.   Za namene zastavljanja ciljev mora vsakemu ključnemu področju uspešnosti ustrezati en ključni kazalnik uspešnosti ali omejeno število ključnih kazalnikov uspešnosti. Uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa se oceni z zavezujočimi cilji za vsak ključni kazalnik uspešnosti.

3.   Ključni kazalniki uspešnosti za zastavljanje vseevropskih ciljev, izbrani za vsako ključno področje uspešnosti, so v oddelku 1 Priloge I.

4.   Ključni kazalniki uspešnosti za določanje ciljev uspešnosti za nacionalne ali funkcionalne bloke zračnega prostora so v oddelku 2 Priloge I.

5.   Ključnih kazalnikov uspešnosti med referenčnim obdobjem ni dovoljeno spreminjati. Spremembe se sprejmejo s spremembo te uredbe najpozneje šest mesecev pred sprejetjem novih vseevropskih ciljev uspešnosti.

6.   Poleg ključnih področij uspešnosti in ključnih kazalnikov uspešnosti iz tega člena lahko države članice na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora določijo in uporabljajo dodatne kazalnike uspešnosti in povezane cilje poleg tistih, ki so določeni v oddelku 2 Priloge I, za lastno spremljanje uspešnosti in/ali kot del njihovih načrtov izvedbe. Dodatni kazalniki in cilji podpirajo doseganje vseevropskih ciljev in posledičnih ciljev na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora. Vključijo in opišejo lahko na primer civilno in vojaško ali meteorološko razsežnost načrta izvedbe. Dodatne kazalnike in cilje lahko spremljajo ustrezni sistemi spodbud, sprejeti na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora.

POGLAVJE II

PRIPRAVA NAČRTOV IZVEDBE

Člen 9

Vseevropski cilji uspešnosti

1.   Komisija sprejme vseevropske cilje uspešnosti po postopku iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 ob upoštevanju ustreznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in po posvetu z interesnimi skupinami, kot je navedeno v členu 10 te uredbe, in po potrebi z drugimi pomembnimi organizacijami ter Evropsko agencijo za varnost v letalstvu glede varnostnih vidikov uspešnosti.

2.   Vseevropske cilje predlaga Evropska komisija najpozneje petnajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja in jih sprejme najpozneje dvanajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja.

3.   Skupaj s sprejetjem vseevropskih ciljev uspešnosti Komisija za vsak ključni kazalnik uspešnosti opredeli mejne vrednosti opozarjanja, nad katerimi se lahko aktivirajo mehanizmi opozarjanja iz člena 18. Mejne vrednosti opozarjanja za ključne kazalnike uspešnosti stroškovne učinkovitosti pokrivajo gibanje prometa in stroškov.

4.   Komisija utemelji vsak vseevropski cilj uspešnosti z opisom predpostavk in razlogov za zastavljanje teh ciljev, kot je uporaba prispevkov nacionalnih nadzornih organov in drugih dejanskih podatkov, prometnih napovedi in, če je ustrezno, pričakovane ravni učinkovitih ugotovljenih stroškov za Evropsko unijo.

Člen 10

Izdelava načrtov izvedbe

1.   Nacionalni nadzorni organi na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora sestavijo načrte izvedbe, ki vsebujejo cilje, skladne z vseevropskimi cilji uspešnosti, in merila za ocenjevanje, določena v Prilogi III. Dovoljen je samo en načrt izvedbe na državo članico ali na funkcionalni blok zračnega prostora, če se država članica odloči za izdelavo načrta izvedbe na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora v skladu s členom 5(1) in (2).

2.   V podporo pripravi načrtov izvedbe nacionalni nadzorni organi zagotovijo, da:

| (a) | izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sporočijo pomembne elemente svojih poslovnih načrtov, pripravljenih v skladu z vseevropskimi cilji; |
| --- | --- |

(a)

izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sporočijo pomembne elemente svojih poslovnih načrtov, pripravljenih v skladu z vseevropskimi cilji;

| (b) | se izvede posvetovanje z interesnimi skupinami v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 549/2004 glede načrtov izvedbe in ciljev. Interesnim skupinam se predložijo ustrezne informacije najmanj tri tedne pred posvetovalnim sestankom. |
| --- | --- |

(b)

se izvede posvetovanje z interesnimi skupinami v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 549/2004 glede načrtov izvedbe in ciljev. Interesnim skupinam se predložijo ustrezne informacije najmanj tri tedne pred posvetovalnim sestankom.

3.   Načrti izvedbe vključujejo zlasti:

| (a) | prometne napovedi, izražene v enotah služb, ki delujejo vsako leto referenčnega obdobja, z utemeljitvijo uporabljenih številk; |
| --- | --- |

(a)

prometne napovedi, izražene v enotah služb, ki delujejo vsako leto referenčnega obdobja, z utemeljitvijo uporabljenih številk;

| (b) | ugotovljene stroške za stroške navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih določijo države članice v skladu z določbami točk (a) in (b) člena 15(2) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

ugotovljene stroške za stroške navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih določijo države članice v skladu z določbami točk (a) in (b) člena 15(2) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (c) | opis naložb, potrebnih za doseganje ciljev uspešnosti z opisom njihove ustreznosti v zvezi z evropskim osrednjim načrtom ATM, in njihovo skladnost z glavnimi področji in smernicami napredka ter spremembami, kot so v njem določene; |
| --- | --- |

(c)

opis naložb, potrebnih za doseganje ciljev uspešnosti z opisom njihove ustreznosti v zvezi z evropskim osrednjim načrtom ATM, in njihovo skladnost z glavnimi področji in smernicami napredka ter spremembami, kot so v njem določene;

| (d) | cilje uspešnosti na vsakem ustreznem ključnem področju uspešnosti, določenim v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za spremljanje in spodbudne namene; |
| --- | --- |

(d)

cilje uspešnosti na vsakem ustreznem ključnem področju uspešnosti, določenim v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za spremljanje in spodbudne namene;

| (e) | opis civilne in vojaške razsežnosti načrta glede uspešnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora (FUA) za povečanje zmogljivosti z ustreznim upoštevanjem učinkovitosti vojaških misij ter po potrebi pomembnih kazalnikov uspešnosti in ciljev v skladu s kazalniki in cilji načrta izvedbe; |
| --- | --- |

(e)

opis civilne in vojaške razsežnosti načrta glede uspešnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora (FUA) za povečanje zmogljivosti z ustreznim upoštevanjem učinkovitosti vojaških misij ter po potrebi pomembnih kazalnikov uspešnosti in ciljev v skladu s kazalniki in cilji načrta izvedbe;

| (f) | opis in utemeljitev, kako so cilji uspešnosti iz točke (d) usklajeni z vseevropskimi cilji uspešnosti in kako prispevajo k njihovemu uresničevanju; |
| --- | --- |

(f)

opis in utemeljitev, kako so cilji uspešnosti iz točke (d) usklajeni z vseevropskimi cilji uspešnosti in kako prispevajo k njihovemu uresničevanju;

| (g) | jasno opredelitev različnih subjektov, ki so odgovorni za doseganje ciljev in njihove posebne prispevke; |
| --- | --- |

(g)

jasno opredelitev različnih subjektov, ki so odgovorni za doseganje ciljev in njihove posebne prispevke;

| (h) | opis spodbudnih mehanizmov za razne odgovorne subjekte za spodbujanje doseganja ciljev v referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

(h)

opis spodbudnih mehanizmov za razne odgovorne subjekte za spodbujanje doseganja ciljev v referenčnem obdobju;

| (i) | ukrepe, ki jih sprejmejo nacionalni nadzorni organi za spremljanje doseganja ciljev uspešnosti; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe, ki jih sprejmejo nacionalni nadzorni organi za spremljanje doseganja ciljev uspešnosti;

| (j) | opis rezultata posvetovanja z interesnimi skupinami, vključno z vprašanji, ki jih postavijo udeleženci, in dogovorjenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(j)

opis rezultata posvetovanja z interesnimi skupinami, vključno z vprašanji, ki jih postavijo udeleženci, in dogovorjenimi ukrepi.

4.   Načrti izvedbe temeljijo na predlogi iz Priloge II in lahko, če se države članice tako odločijo v skladu s členom 8(6), vsebujejo dodatne kazalnike s povezanimi cilji.

Člen 11

Sistemi spodbud

1.   Sistemi spodbud, ki jih uporabijo države članice kot del svojih načrtov izvedbe, morajo biti skladni z naslednjimi splošnimi načeli:

| (a) | morajo biti učinkoviti, sorazmerni, verodostojni in se med referenčnim obdobjem ne smejo spreminjati; |
| --- | --- |

(a)

morajo biti učinkoviti, sorazmerni, verodostojni in se med referenčnim obdobjem ne smejo spreminjati;

| (b) | izvajati se morajo na nediskriminacijski in pregledni osnovi v podporo izboljšanju uspešnosti izvajanja storitev; |
| --- | --- |

(b)

izvajati se morajo na nediskriminacijski in pregledni osnovi v podporo izboljšanju uspešnosti izvajanja storitev;

| (c) | biti morajo del regulativnega okolja, ki je vsem interesnim skupinam znano vnaprej in se lahko uporablja med celotnim referenčnim obdobjem; |
| --- | --- |

(c)

biti morajo del regulativnega okolja, ki je vsem interesnim skupinam znano vnaprej in se lahko uporablja med celotnim referenčnim obdobjem;

| (d) | spodbujati morajo ravnanje subjektov, da zastavljajo cilje z namenom doseganja uspešnosti na visoki ravni in izpolnjujejo povezane cilje. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati morajo ravnanje subjektov, da zastavljajo cilje z namenom doseganja uspešnosti na visoki ravni in izpolnjujejo povezane cilje.

2.   Spodbude glede varnostnih ciljev morajo biti namenjene spodbujanju zahtevanih varnostnih ciljev, da se ti v celoti izpolnijo in ohranijo, obenem pa omogočajo izboljšanje na drugih ključnih področjih uspešnosti. Ne smejo biti finančne narave in sestavljeni morajo biti iz akcijskih načrtov z roki in/ali povezanih ukrepov v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2096/2005 z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (10) in/ali izvedbenimi predpisi iz Uredbe (ES) št. 216/2008.

3.   Spodbude glede stroškovno učinkovitih ciljev morajo biti finančne narave in se morajo upravljati z ustreznimi določbami v odstavkih 1 in 2 člena 11 Uredbe (ES) št. 1794/2006. Sestavljati jih mora mehanizem za delitev tveganja na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.

4.   Spodbude glede ciljev zmogljivosti morajo biti finančne ali druge narave, kot na primer korektivno ukrepanje z roki in povezani ukrepi z morebitnimi nagradami ali kaznimi, ki jih sprejmejo države članice. Če so spodbude finančne, se zanje uporabljajo določbe člena 12 Uredbe (ES) št. 1794/2006.

5.   Spodbude glede okoljskih ciljev morajo biti namenjene doseganju zahtevanih okoljskih ravni uspešnosti, obenem pa omogočati izboljšanje uspešnosti na drugih ključnih področjih uspešnosti. Lahko so finančne ali nefinančne, države članice pa jih določijo ob upoštevanju lokalnih okoliščin.

6.   Poleg tega lahko države članice na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora izdelajo ali odobrijo sisteme spodbud za uporabnike zračnega prostora, kot je določeno v členu 12 Uredbe (ES) št. 1794/2006.

POGLAVJE III

SPREJEMANJE NAČRTOV IZVEDBE

Člen 12

Začetno sprejemanje načrtov izvedbe

Na podlagi predloga nacionalnih nadzornih organov države članice na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora sprejmejo svoje načrte izvedbe z zavezujočimi cilji uspešnosti in o tem poročajo Komisiji najpozneje šest mesecev po sprejetju vseevropskih ciljev.

Člen 13

Ocenjevanje načrtov izvedbe in pregled ciljev

1.   Komisija na podlagi meril iz Priloge III oceni načrte izvedbe, njihove cilje ter zlasti skladnost z vseevropskimi cilji uspešnosti in zadostni prispevek k njihovemu uresničevanju ter ustrezno upošteva razvoj razmer, do katerega lahko pride med datumom sprejetja vseevropskih ciljev in datumom ocene načrta izvedbe.

2.   Če so cilji uspešnosti v načrtu izvedbe skladni z vseevropskimi cilji in ustrezno prispevajo k njihovemu uresničevanju, Komisija o tem obvesti države članice najpozneje štiri mesece po prejetju načrta.

3.   Če cilji uspešnosti v načrtu izvedbe niso skladni z vseevropskimi cilji in ne prispevajo ustrezno k njihovemu uresničevanju, se lahko Komisija najpozneje štiri mesece po sprejetju načrta in po postopku iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 odloči za izdajo priporočila zadevni državi članici, da sprejme popravljene cilje uspešnosti. Takšna odločba se sprejme po posvetu z zadevno državo članico, v njej pa so jasno opredeljeni cilji, ki jih je treba popraviti, ter razlogi za oceno Komisije.

4.   V tem primeru mora zadevna država članica najpozneje dva meseca po izdaji priporočila ob ustreznem upoštevanju mnenja Komisije sprejeti popravljene cilje uspešnosti in ustrezne ukrepe za njihovo doseganje ter o tem obvestiti Komisijo.

Člen 14

Ocenjevanje popravljenih ciljev uspešnosti in sprejetje korektivnih ukrepov

1.   Komisija v dveh mesecih po obvestilu na podlagi meril iz Priloge III oceni popravljene cilje uspešnosti ter zlasti njihovo skladnost z vseevropskimi cilji uspešnosti in zadostni prispevek k uresničevanju le-teh.

2.   Če so popravljeni cilji iz člena 13(4) skladni z vseevropskimi cilji in ustrezno prispevajo k njihovemu uresničevanju, Komisija o tem obvesti države članice najpozneje dva meseca po prejetju popravljenih ciljev.

3.   Če popravljeni cilji uspešnosti in ustrezni ukrepi še vedno niso skladni z vseevropskimi cilji in ne prispevajo ustrezno k njihovemu uresničevanju, lahko Komisija najpozneje dva meseca po prejetju popravljenih ciljev in po postopku iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 sklene, da mora zadevna država članica sprejeti korektivne ukrepe.

4.   Takšen sklep natančno opredeljuje, katere cilje je treba popraviti, in navaja razloge za oceno Komisije. Lahko vsebuje pričakovano stopnjo uspešnosti za te cilje, da lahko zadevne države članice sprejmejo ustrezne korektivne ukrepe, in/ali vključuje predloge za takšne ustrezne ukrepe.

5.   Najpozneje dva meseca po sklepu Komisije se sprejeti korektivni ukrepi zadevne države članice sporočijo Komisiji skupaj z elementi, ki ponazarjajo, kako se zagotavlja skladnost s sklepom Komisije.

Člen 15

Načrti izvedbe in cilji, sprejeti po začetku referenčnega obdobja

Načrti izvedbe ali korektivni ukrepi, sprejeti po začetku referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja postopkov iz členov 13 in 14, veljajo za nazaj od prvega dne referenčnega obdobja.

Člen 16

Sprememba vseevropskih ciljev

1.   Komisija se lahko v skladu po postopku iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 odloči za spremembo vseevropskih ciljev:

| (a) | pred začetkom referenčnega obdobja, če ima trdne dokaze, da prvotni podatki, domneve in razlogi, ki so bili uporabljeni za prvotne vseevropske cilje, niso več veljavni; |
| --- | --- |

(a)

pred začetkom referenčnega obdobja, če ima trdne dokaze, da prvotni podatki, domneve in razlogi, ki so bili uporabljeni za prvotne vseevropske cilje, niso več veljavni;

| (b) | med referenčnim obdobjem, kot posledica uporabe mehanizma opozarjanja iz člena 18. |
| --- | --- |

(b)

med referenčnim obdobjem, kot posledica uporabe mehanizma opozarjanja iz člena 18.

2.   Sprememba vseevropskih ciljev lahko povzroči spremembo obstoječih načrtov izvedbe. V tem primeru lahko Komisija sklene ustrezno prilagoditi časovni razpored iz poglavij II in III te uredbe.

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE DOSEGANJA USPEŠNOSTI

Člen 17

Nenehno spremljanje in poročanje

1.   Nacionalni nadzorni organi na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora in Komisija spremljajo izvajanje načrtov izvedbe. Če med referenčnim obdobjem cilji niso doseženi, nacionalni nadzorni organi uporabijo ustrezne ukrepe, opredeljene v načrtu izvedbe, z namenom izboljšanja stanja. V ta namen se uporabijo letne vrednosti v načrtu izvedbe.

2.   Če je Komisija priča znatnemu in nenehnemu upadanju uspešnosti v državi članici ali funkcionalnem bloku zračnega prostora, kar vpliva na druge države, ki so del enotnega evropskega neba in/ali celotnega evropskega zračnega prostora, lahko od zadevne države članice ali zadevnega nacionalnega nadzornega organa ali telesa ali zadevnega nadzornega organa ali telesa funkcionalnega bloka zračnega prostora zahteva, da opredeli, uporabi in sporoči Komisiji ustrezne ukrepe za doseganje ciljev, določenih v njihovem načrtu izvedbe.

3.   Države članice poročajo Komisiji o spremljanju načrtov izvedbe in ciljev, ki ga opravljajo njihovi nacionalni nadzorni organi ali nadzorni organi funkcionalnega bloka zračnega prostora, vsaj enkrat letno in kadar obstaja nevarnost, da cilji uspešnosti ne bodo doseženi. Komisija najmanj enkrat na leto poroča Odboru za enotno nebo o doseganju ciljev uspešnosti.

Člen 18

Mehanizmi opozarjanja

1.   Če so zaradi okoliščin, ki na začetku obdobja niso bile predvidljive in ki jih države članice ne morejo rešiti ali nadzirati, na ravni Evropske unije dosežene zgornje meje iz člena 9(3), Komisija pregleda stanje po posvetu z državo članico preko Odbora za enotno nebo in v treh mesecih pripravi predloge za ustrezne ukrepe, ki lahko vključujejo spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti in posledično spremembo nacionalnih ciljev uspešnosti ali ciljev uspešnosti funkcionalnega bloka zračnega prostora.

2.   Če so zaradi okoliščin, ki na začetku obdobja niso bile predvidljive in ki jih države članice ne morejo rešiti ali nadzirati, na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora dosežene zgornje meje iz člena 9(3), zadevni nacionalni nadzorni organ ali telo pregleda stanje s pomočjo Komisije in lahko v treh mesecih pripravi predloge za ustrezne ukrepe, ki lahko vključujejo spremembo nacionalnih ciljev uspešnosti ali ciljev uspešnosti funkcionalnega bloka zračnega prostora.

3.   Države članice se lahko na nacionalni ravni ali ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora odločijo za sprejetje mejnih vrednosti opozarjanja, ki se razlikujejo od mejnih vrednosti iz člena 9(3), da se upoštevajo lokalne okoliščine in specifičnosti. V tem primeru se mejne vrednosti določijo v načrtih izvedbe in so skladne z mejnimi vrednostmi, sprejetimi po členu 9(3). Odstopanja je treba podpreti s podrobno obrazložitvijo. Kadar se mejne vrednosti aktivirajo, se uporabi postopek iz odstavka 2.

4.   Če izvajanje mehanizmov opozarjanja zahteva spremembo načrtov izvedbe in ciljev, to spremembo Komisija olajša z ustrezno prilagoditvijo časovnega razporeda po postopku iz poglavij II in III te uredbe.

Člen 19

Omogočanje spremljanja skladnosti

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa omogočijo inšpekcijske preglede in preiskave s strani Komisije in nacionalnih nadzornih organov, odgovornih za njihov pregled, s strani usposobljenega subjekta, ki deluje v imenu slednjega, ali s strani EASA, če je ustrezno, vključno z obiski krajev. Brez poseganja v pooblastila pregleda, ki jih prejmejo nacionalni nadzorni organi in EASA, lahko pooblaščene osebe:

| (a) | v zvezi z vsemi ključnimi področji uspešnosti preučijo ustrezno dokumentacijo in vso drugo gradivo, pomembno za izdelavo načrtov izvedbe in ciljev; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z vsemi ključnimi področji uspešnosti preučijo ustrezno dokumentacijo in vso drugo gradivo, pomembno za izdelavo načrtov izvedbe in ciljev;

| (b) | kopirajo ali vzamejo izvlečke teh dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

kopirajo ali vzamejo izvlečke teh dokumentov;

| (c) | zahtevajo ustno razlago na kraju samem. |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo ustno razlago na kraju samem.

Taki inšpekcijski pregledi in preiskave se izvedejo v skladu s postopki, ki veljajo v državi članici, v kateri naj bi se izvedli.

POGLAVJE V

ZBIRANJE, POTRJEVANJE, PREGLEDOVANJE, OCENJEVANJE IN OBJAVLJANJE INFORMACIJ, POVEZANIH Z USPEŠNOSTJO NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA ZA ENOTNO EVROPSKO NEBO

Člen 20

Zbiranje in potrjevanje podatkov za oceno uspešnosti

1.   Poleg podatkov, ki jih Komisija zbere že z drugimi instrumenti Evropske unije in ki se tudi lahko uporabijo za oceno uspešnosti, morajo nacionalni organi, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavci letališč, letališki koordinatorji in letalski prevozniki Komisiji zagotoviti podatke iz Priloge IV v skladu z zahtevami, določenimi v tej prilogi.

2.   Nacionalni organi lahko v celoti ali deloma prenesejo nalogo zagotavljanja podatkov na nacionalne nadzorne organe, izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce letališč in letališke koordinatorje ali opravljanje te naloge prerazporedijo, da se upoštevajo lokalne specifičnosti in obstoječi načini poročanja.

3.   Ponudniki podatkov sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo kakovost, potrditev in pravočasni prenos podatkov, vključno z dokazi o njihovih pregledih kakovosti in postopkih potrjevanja, razlagami določenih zahtev Evropske komisije v zvezi s kakovostjo podatkov in po potrebi z akcijskimi načrti za izboljšanje kakovosti podatkov. Podatki se zagotovijo zastonj, po potrebi v elektronski obliki in formatu, ki ga določi Komisija.

4.   Komisija oceni kakovost podatkov, poslanih v skladu z odstavkom 1, in jih potrdi. Če podatki ne omogočajo primerne ocene uspešnosti, lahko Komisija sprejme ustrezne ukrepe za oceno in izboljšanje kakovosti podatkov v sodelovanju z državami članicami in zlasti z njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi.

5.   Za namene te uredbe se podatki iz prvega odstavka, povezani z uspešnostjo, ki so že bili dostavljeni Eurocontrolu, štejejo, da so že zagotovljeni Komisiji. Če to ni tako, se Komisija in Eurocontrol ustrezno dogovorita, da so podatki na voljo Komisiji v skladu z istimi zahtevami, kakor so opisane v odstavku 3.

6.   Kadar koli se opredelijo pomembne nove zahteve glede podatkov ali vse kaže na nezadostno kakovost podatkov, lahko Komisija izvede pilotne študije, ki jih prostovoljno izvedejo države članice pred uvedbo novih zahtev v zvezi s podatki na podlagi spremembe te uredbe. Pilotne študije se izvedejo, da se oceni izvedljivost pridobivanja zadevnih podatkov ob upoštevanju koristi razpoložljivosti podatkov glede na stroške zbiranja in obremenitev enot poročanja.

Člen 21

Objavljanje informacij

1.   Komisija objavi splošne informacije za namene ciljev iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (11), zlasti s členom 4 in s členom 18 Uredbe (ES) št. 550/2004.

2.   Informacije, vključene v točki (a) člena 3(3), so javno dostopne zadevnim interesnim skupinam, zlasti z elektronskimi sredstvi.

3.   Letna poročila iz točke (k) člena 3(3) so javno dostopna. V Uradnem listu Evropske unije se objavijo sklici na ta poročila. Komisija lahko sklene, da bo zadevnim interesnim skupinam redno zagotavljala še druge splošne informacije, zlasti preko elektronskih sredstev.

4.   Vseevropski cilji iz člena 9 in sklic na sprejete načrte izvedbe iz poglavja III so javno dostopni in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Posamezni dostop do določenih informacij, kot so potrjeni podatki in statistike, se odobri ponudniku podatkov, ki je neposredno povezan z informacijami in dejavnostmi.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 22

Pravna sredstva

Države članice zagotovijo, da so odločitve, sprejete na podlagi te uredbe, ustrezno obrazložene in so predmet učinkovitega preverjanja in/ali pravnih sredstev.

Člen 23

Prehodni ukrepi

Če se države članice odločijo, da bodo v prvem referenčnem obdobju sprejele načrt izvedbe s cilji na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, morajo zagotoviti, da:

| (a) | načrt nadomesti nacionalne načrte od 1. januarja v enem od let referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(a)

načrt nadomesti nacionalne načrte od 1. januarja v enem od let referenčnega obdobja;

| (b) | trajanje načrta ne presega preostalega trajanja referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

trajanje načrta ne presega preostalega trajanja referenčnega obdobja;

| (c) | načrt dokazuje, da so njegovi cilji uspešnosti vsaj tako ambiciozni kot konsolidacija prejšnjih nacionalnih ciljev. |
| --- | --- |

(c)

načrt dokazuje, da so njegovi cilji uspešnosti vsaj tako ambiciozni kot konsolidacija prejšnjih nacionalnih ciljev.

Člen 24

Pregled načrta

Komisija pregleda učinkovitost postopka do 1. julija 2013. Komisija do konca leta 2014 pregleda načrt izvedbe in zlasti analizira učinek, učinkovitost in obseg tega sistema ob upoštevanju dela, ki ga je na tem področju opravila ICAO; take preglede nato redno ponavlja.

Člen 25

Spremembe Uredbe (ES) št. 2096/2005

Uredba (ES) št. 2096/2005 se spremeni:

| 1. | Oddelek 2.2 Priloge I se nadomesti z:
  „2.2   Organizacijsko vodenje

  Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa izdela poslovni načrt, ki pokriva obdobje najmanj petih let. Poslovni načrt:






  (a) | določa splošne cilje izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa in njegovo strategijo za doseganje teh ciljev v skladu z njegovimi splošnimi dolgoročnimi načrti in ustreznimi zahtevami Evropske unije za razvoj infrastrukture ali druge tehnologije; |
| --- | --- | --- |

1.

Oddelek 2.2 Priloge I se nadomesti z:

„2.2   Organizacijsko vodenje

Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa izdela poslovni načrt, ki pokriva obdobje najmanj petih let. Poslovni načrt:

(a)

določa splošne cilje izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa in njegovo strategijo za doseganje teh ciljev v skladu z njegovimi splošnimi dolgoročnimi načrti in ustreznimi zahtevami Evropske unije za razvoj infrastrukture ali druge tehnologije;

| (b) | vsebuje ustrezne cilje uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti, okolja in stroškovne učinkovitosti, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

vsebuje ustrezne cilje uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti, okolja in stroškovne učinkovitosti, kot je ustrezno.

Informacije v odstavkih (a) in (b) so v skladu z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 in, kar se tiče varovanja podatkov, v skladu s programom državne varnosti iz spremembe 47B-A priloge 11 standarda 2.27.1 ICAO z dne 20. julija 2009, če je ustrezno.

Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa zagotovi varnost in poslovno obrazložitev za večje naložbene programe, po potrebi tudi ocenjen učinek na ustrezne cilje uspešnosti iz točke (b) člena 2.2 in opredeli naložbe, ki izhajajo iz pravnih zahtev, povezanih z izvajanjem SESAR.

Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa predloži letni načrt za prihodnje leto, ki nadalje določa značilnosti poslovnega načrta in opisuje kakršne koli spremembe.

Letni načrt pokriva naslednje določbe o ravni in kakovosti storitev, kot so pričakovana raven zmogljivosti, varnosti, spoštovanja okolja in stroškovne učinkovitosti, kot je ustrezno:

| (a) | informacije o izvajanju nove infrastrukture ali drugih razvojnih dosežkov in izjava o njihovem prispevku k izboljšanju uspešnosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ravnjo in kakovostjo storitev; |
| --- | --- |

(a)

informacije o izvajanju nove infrastrukture ali drugih razvojnih dosežkov in izjava o njihovem prispevku k izboljšanju uspešnosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ravnjo in kakovostjo storitev;

| (b) | kazalnike uspešnosti, skladne z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004, na podlagi katerih se lahko razumno ocenita raven uspešnosti in kakovost storitve; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike uspešnosti, skladne z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004, na podlagi katerih se lahko razumno ocenita raven uspešnosti in kakovost storitve;

| (c) | informacije o predvidenih ukrepih za preprečevanje varnostnih tveganj, opredeljenih v varnostnem načrtu izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z varnostnimi kazalniki za spremljanje varnostnega tveganja in, po potrebi, s predvidenimi stroški ukrepov preprečevanja; |
| --- | --- |

(c)

informacije o predvidenih ukrepih za preprečevanje varnostnih tveganj, opredeljenih v varnostnem načrtu izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z varnostnimi kazalniki za spremljanje varnostnega tveganja in, po potrebi, s predvidenimi stroški ukrepov preprečevanja;

| (d) | pričakovani kratkoročni finančni položaj izvajalca služb in kakršne koli spremembe poslovnega načrta ali vplivi nanj. |
| --- | --- |

(d)

pričakovani kratkoročni finančni položaj izvajalca služb in kakršne koli spremembe poslovnega načrta ali vplivi nanj.

Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa omogoči, da je vsebina dela poslovnega načrta, ki se nanaša na uspešnost, in vsebina letnega načrta na voljo Komisiji na zahtevo pod pogoji, ki jih določi nacionalni nadzorni organ v skladu z nacionalno zakonodajo.“

| 2. | Oddelek 9 Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „9.   ZAHTEVE GLEDE POROČANJA
  Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora biti sposoben ustreznemu nacionalnemu nadzornemu organu predložiti letno poročilo o dejavnostih. To poročilo vključuje finančne rezultate brez poseganja v člen 12 Uredbe (ES) št. 550/2004, operativne zmogljivosti ter katere koli druge pomembne dejavnosti in razvojne dosežke, zlasti na področju varnosti.
  Letno poročilo vključuje vsaj:






  — | oceno ravni uspešnosti storitve, ki se izvaja, |
| --- | --- | --- |

2.

Oddelek 9 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„9.   ZAHTEVE GLEDE POROČANJA

Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora biti sposoben ustreznemu nacionalnemu nadzornemu organu predložiti letno poročilo o dejavnostih. To poročilo vključuje finančne rezultate brez poseganja v člen 12 Uredbe (ES) št. 550/2004, operativne zmogljivosti ter katere koli druge pomembne dejavnosti in razvojne dosežke, zlasti na področju varnosti.

Letno poročilo vključuje vsaj:

—

oceno ravni uspešnosti storitve, ki se izvaja,

| — | uspešnost izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa glede na cilje uspešnosti iz poslovnega načrta, pri čemer se dejanska uspešnost primerja z letnim načrtom na podlagi kazalnikov uspešnosti iz tega načrta, |
| --- | --- |

—

uspešnost izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa glede na cilje uspešnosti iz poslovnega načrta, pri čemer se dejanska uspešnost primerja z letnim načrtom na podlagi kazalnikov uspešnosti iz tega načrta,

| — | razlago za odstopanje od ciljev in opredelitev ukrepov za zapolnitev morebitnih vrzeli med ręferenčnim obdobjem iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004, |
| --- | --- |

—

razlago za odstopanje od ciljev in opredelitev ukrepov za zapolnitev morebitnih vrzeli med ręferenčnim obdobjem iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004,

| — | razvojne dosežke pri delovanju in infrastrukturi, |
| --- | --- |

—

razvojne dosežke pri delovanju in infrastrukturi,

| — | finančne rezultate, če niso objavljeni posebej v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 550/2004, |
| --- | --- |

—

finančne rezultate, če niso objavljeni posebej v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 550/2004,

| — | informacije o postopku formalnega posvetovanja z uporabniki služb, |
| --- | --- |

—

informacije o postopku formalnega posvetovanja z uporabniki služb,

| — | informacije o politiki človeških virov. |
| --- | --- |

—

informacije o politiki človeških virov.

Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa omogoči, da je vsebina letnega poročila na zahtevo dostopna Evropski komisiji in javnosti pod pogoji, ki jih določi nacionalni nadzorni organ v skladu z nacionalno zakonodajo.“

Člen 26

Začetek veljave

1.   Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Poglavje V se uporablja od 1. januarja 2011. Prvo referenčno obdobje se začne 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 341, 7.12.2006, str. 3.

2

(3)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

4

(5)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

5

(6)  UL L 167, 4.7.2003, str. 23.

6

(7)  UL L 294, 13.11.2007, str. 3.

7

(8)  UL L 295, 14.11.2007, str. 7.

8

(9)  UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

9

(10)  UL L 335, 21.12.2005, str. 13.

10

(11)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

11

---

PRILOGA I

KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI (KKU)

Oddelek 1:   Za zastavljanje vseevropskih ciljev:

1.   VARNOSTNI KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI

| (a) | Prvi vseevropski varnostni KKU je minimalna raven prvega varnostnega ključnega kazalnika uspešnosti, opredeljenega v točki 1(a) oddelka 2 spodaj za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa oz. nacionalne nadzorne organe. |
| --- | --- |

(a)

Prvi vseevropski varnostni KKU je minimalna raven prvega varnostnega ključnega kazalnika uspešnosti, opredeljenega v točki 1(a) oddelka 2 spodaj za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa oz. nacionalne nadzorne organe.

| (b) | Drugi vseevropski varnostni ključni kazalnik uspešnosti je odstotek uporabe klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja, opredeljen v točki 1(b) oddelka 2 spodaj v državah, kjer se ta uredba uporablja, da se omogoči usklajeno poročanje o oceni resnosti izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in določenih tehničnih dogodkih ATM. |
| --- | --- |

(b)

Drugi vseevropski varnostni ključni kazalnik uspešnosti je odstotek uporabe klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja, opredeljen v točki 1(b) oddelka 2 spodaj v državah, kjer se ta uredba uporablja, da se omogoči usklajeno poročanje o oceni resnosti izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in določenih tehničnih dogodkih ATM.

| (c) | Tretji vseevropski varnostni ključni kazalnik uspešnosti je minimalna raven merila kulture pravičnosti ob koncu referenčnega obdobja, opredeljena v točki 1(c) oddelka 2 spodaj. |
| --- | --- |

(c)

Tretji vseevropski varnostni ključni kazalnik uspešnosti je minimalna raven merila kulture pravičnosti ob koncu referenčnega obdobja, opredeljena v točki 1(c) oddelka 2 spodaj.

V prvem referenčnem obdobju ni vseevropskih ciljev za zgornje ključne kazalnike uspešnosti. Med prvim referenčnim obdobjem Komisija uporabi zbrane podatke za potrditev teh ključnih kazalnikov uspešnosti in jih oceni z namenom, da se zagotovi ustrezna opredelitev ter preprečevanje in upravljanje varnostnega tveganja. Na tej podlagi Komisija po pregledu te priloge po potrebi sprejme nove varnostne ključne kazalnike uspešnosti.

2.   OKOLJSKI KAZALNIK

| 2.1 | Za prvo referenčno obdobje: | Prvi vseevropskem okoljskem ključnem kazalniku uspešnosti je povprečna horizontalna preletna učinkovitost letov, opredeljena tako:






  — | Kazalnik povprečne horizontalne preletne učinkovitosti letov je razlika med dolžino preletnega dela dejanske poti leta in optimalno potjo leta, ki je povprečno veliki krog. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Za prvo referenčno obdobje:

Prvi vseevropskem okoljskem ključnem kazalniku uspešnosti je povprečna horizontalna preletna učinkovitost letov, opredeljena tako:

—

Kazalnik povprečne horizontalne preletne učinkovitosti letov je razlika med dolžino preletnega dela dejanske poti leta in optimalno potjo leta, ki je povprečno veliki krog.

| — | „Preletno“ je opredeljeno kot razdalja zunaj kroga 40 NM okoli letališča. |
| --- | --- |

—

„Preletno“ je opredeljeno kot razdalja zunaj kroga 40 NM okoli letališča.

| — | Leti, ki se upoštevajo za namene tega kazalnika, so:






  (a) | vsi komercialni leti IFR (pravila za instrumentno letenje) v evropskem zračnem prostoru; |
| --- | --- | --- |

—

Leti, ki se upoštevajo za namene tega kazalnika, so:

(a)

vsi komercialni leti IFR (pravila za instrumentno letenje) v evropskem zračnem prostoru;

| (b) | če letalo vzleti ali pristane zunaj evropskega zračnega prostora, se upošteva samo del v evropskem zračnem prostoru. |
| --- | --- |

(b)

če letalo vzleti ali pristane zunaj evropskega zračnega prostora, se upošteva samo del v evropskem zračnem prostoru.

| — | Krožni leti in leti z razdaljo velikega kroga, ki je krajša od 80 NM, med območji terminala, so izključeni. |
| --- | --- |

—

Krožni leti in leti z razdaljo velikega kroga, ki je krajša od 80 NM, med območji terminala, so izključeni.

| | Drugi vseevropski okoljski KKU je učinkovita uporaba civilnih/vojaških struktur zračnega prostora, npr.: CDR (pogojne poti). V prvem referenčnem obdobju ta kazalnik spremlja Komisija. Zastavljanje ciljev se začne v drugem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

Drugi vseevropski okoljski KKU je učinkovita uporaba civilnih/vojaških struktur zračnega prostora, npr.: CDR (pogojne poti). V prvem referenčnem obdobju ta kazalnik spremlja Komisija. Zastavljanje ciljev se začne v drugem referenčnem obdobju.

| 2.2 | V drugem referenčnem obdobju se razvije tretji vseevropski okoljski KKU za reševanje določenih okoljskih vprašanj, povezanih z letališkimi navigacijskimi službami zračnega prostora (ANS – airport air navigation services). |
| --- | --- |

2.2

V drugem referenčnem obdobju se razvije tretji vseevropski okoljski KKU za reševanje določenih okoljskih vprašanj, povezanih z letališkimi navigacijskimi službami zračnega prostora (ANS – airport air navigation services).

3.   KAZALNIK ZMOGLJIVOSTI

| 3.1 | Za prvo referenčno obdobje: | Vseevropski KKU zmogljivosti so minute preletne zamude ATFM (upravljanje pretoka zračnega prometa) na let, opredeljeni tako:






  (a) | preletna zamuda ATFM je zamuda, ki se izračuna z osrednjo enoto ATFM, opredeljeno v Uredbi Komisije (EU) št. 255/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (1), in se izrazi kot razlika med časom vzleta, ki ga zahteva upravljavec letala v zadnjem oddanem načrtu leta, in izračunanim časom vzleta, ki ga določi osrednja enota ATFM; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Za prvo referenčno obdobje:

Vseevropski KKU zmogljivosti so minute preletne zamude ATFM (upravljanje pretoka zračnega prometa) na let, opredeljeni tako:

(a)

preletna zamuda ATFM je zamuda, ki se izračuna z osrednjo enoto ATFM, opredeljeno v Uredbi Komisije (EU) št. 255/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (1), in se izrazi kot razlika med časom vzleta, ki ga zahteva upravljavec letala v zadnjem oddanem načrtu leta, in izračunanim časom vzleta, ki ga določi osrednja enota ATFM;

| (b) | kazalnik vsebuje vse lete IFR v evropskem zračnem prostoru in pokriva razloge za zamude ATFM; |
| --- | --- |

(b)

kazalnik vsebuje vse lete IFR v evropskem zračnem prostoru in pokriva razloge za zamude ATFM;

| (c) | kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto. |
| --- | --- |

(c)

kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto.

| | Za pripravo oblikovanja drugega vseevropskega KKU zmogljivosti Komisija od prvega referenčnega obdobja zbira, konsolidira in spremlja:






  (a) | vsoto zamud ATFM, za katere so odgovorne navigacijske službe zračnega prostora na terminalih in letališčih; |
| --- | --- | --- |

Za pripravo oblikovanja drugega vseevropskega KKU zmogljivosti Komisija od prvega referenčnega obdobja zbira, konsolidira in spremlja:

(a)

vsoto zamud ATFM, za katere so odgovorne navigacijske službe zračnega prostora na terminalih in letališčih;

| (b) | dodatni čas pri fazi pomikanja letala po letališču; |
| --- | --- |

(b)

dodatni čas pri fazi pomikanja letala po letališču;

| (c) | za letališča z več kot 100 000 komercialnimi premiki na leto dodatni čas za ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area – območje za sekvenciranje prihodov in merjenje). |
| --- | --- |

(c)

za letališča z več kot 100 000 komercialnimi premiki na leto dodatni čas za ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area – območje za sekvenciranje prihodov in merjenje).

| 3.2 | V drugem referenčnem obdobju se na podlagi spremljanja iz točke 3.1 razvije drugi vseevropski kazalnik zmogljivosti za reševanje določenih vprašanj glede zmogljivosti, povezanih z ANS na letališčih. |
| --- | --- |

3.2

V drugem referenčnem obdobju se na podlagi spremljanja iz točke 3.1 razvije drugi vseevropski kazalnik zmogljivosti za reševanje določenih vprašanj glede zmogljivosti, povezanih z ANS na letališčih.

4.   KAZALNIK STROŠKOVNE UČINKOVITOSTI

| 4.1 | Za prvo referenčno obdobje:
  Vseevropski KKU stroškovne učinkovitosti je povprečna vseevropsko določena cena enote za preletne navigacijske službe zračnega prometa, opredeljena tako:






  (a) | kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom ter izražen v enotah službe, pričakovanih za obdobje na ravni Evropske unije, kot je navedeno v predpostavkah Komisije za izdelavo vseevropskih ciljev pri uporabi člena 9(4); |
| --- | --- | --- |

4.1

Za prvo referenčno obdobje:

Vseevropski KKU stroškovne učinkovitosti je povprečna vseevropsko določena cena enote za preletne navigacijske službe zračnega prometa, opredeljena tako:

(a)

kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom ter izražen v enotah službe, pričakovanih za obdobje na ravni Evropske unije, kot je navedeno v predpostavkah Komisije za izdelavo vseevropskih ciljev pri uporabi člena 9(4);

| (b) | kazalnik se navede v evrih in v realnih vrednostih; |
| --- | --- |

(b)

kazalnik se navede v evrih in v realnih vrednostih;

| (c) | kazalnik se predloži za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(c)

kazalnik se predloži za vsako leto referenčnega obdobja.

Za prvo referenčno obdobje Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 1794/2006 zbere, konsolidira in spremlja stroške in cene enot navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih.

| 4.2 | V drugem referenčnem obdobju je drugi vseevropski ključni kazalnik uspešnosti stroškovne učinkovitosti povprečje v Evropski uniji določene cene enote za navigacijske službe zračnega prometa. |
| --- | --- |

4.2

V drugem referenčnem obdobju je drugi vseevropski ključni kazalnik uspešnosti stroškovne učinkovitosti povprečje v Evropski uniji določene cene enote za navigacijske službe zračnega prometa.

Oddelek 2:   Za nacionalno zastavljanje ciljev ali zastavljanje ciljev funkcijskega bloka zračnega prostora (FAB – Functional Airspace Block):

1.   VARNOSTNI KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI

| (a) | Prvi nacionalni/FAB varnostni KKU je učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti. Kazalnik skupaj oblikujejo Komisija, države članice, EASA in Eurocontrol, sprejme pa ga Komisija pred prvim referenčnim obdobjem. Med tem prvim referenčnim obdobjem nacionalni nadzorni organi spremljajo in objavijo te ključne kazalnike uspešnosti, države članice pa lahko določijo ustrezne cilje. |
| --- | --- |

(a)

Prvi nacionalni/FAB varnostni KKU je učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti. Kazalnik skupaj oblikujejo Komisija, države članice, EASA in Eurocontrol, sprejme pa ga Komisija pred prvim referenčnim obdobjem. Med tem prvim referenčnim obdobjem nacionalni nadzorni organi spremljajo in objavijo te ključne kazalnike uspešnosti, države članice pa lahko določijo ustrezne cilje.

| (b) | Drugi nacionalni/FAB varnostni KKU je uporaba klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja, da se omogoči usklajeno poročanje o oceni resnosti izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in določenih tehničnih dogodkih ATM v vseh centrih nadzora zračnega prometa in na letališčih z več kot 150 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto v obsegu te uredbe (vrednost da/ne). Klasifikacijo resnosti skupaj razvijejo Komisija, države članice, EASA in Eurocontrol, sprejme pa jo Komisija pred prvim referenčnim obdobjem. Med tem prvim referenčnim obdobjem nacionalni nadzorni organi spremljajo in objavijo te ključne kazalnike uspešnosti, države članice pa lahko določijo ustrezne cilje. |
| --- | --- |

(b)

Drugi nacionalni/FAB varnostni KKU je uporaba klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja, da se omogoči usklajeno poročanje o oceni resnosti izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in določenih tehničnih dogodkih ATM v vseh centrih nadzora zračnega prometa in na letališčih z več kot 150 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto v obsegu te uredbe (vrednost da/ne). Klasifikacijo resnosti skupaj razvijejo Komisija, države članice, EASA in Eurocontrol, sprejme pa jo Komisija pred prvim referenčnim obdobjem. Med tem prvim referenčnim obdobjem nacionalni nadzorni organi spremljajo in objavijo te ključne kazalnike uspešnosti, države članice pa lahko določijo ustrezne cilje.

| (c) | Tretji nacionalni/FAB varnostni KKU je poročanje o kulturi pravičnosti. Ukrep skupaj oblikujejo Komisija, države članice, EASA in Eurocontrol, sprejme pa ga Komisija pred prvim referenčnim obdobjem. Med tem prvim referenčnim obdobjem nacionalni nadzorni organi spremljajo in objavijo ta ukrep, države članice pa lahko določijo ustrezne cilje. |
| --- | --- |

(c)

Tretji nacionalni/FAB varnostni KKU je poročanje o kulturi pravičnosti. Ukrep skupaj oblikujejo Komisija, države članice, EASA in Eurocontrol, sprejme pa ga Komisija pred prvim referenčnim obdobjem. Med tem prvim referenčnim obdobjem nacionalni nadzorni organi spremljajo in objavijo ta ukrep, države članice pa lahko določijo ustrezne cilje.

2.   OKOLJSKI KAZALNIK

| 2.1 | Za prvo referenčno obdobje ni obveznega nacionalnega/FAB okoljskega KKU.
  Države članice brez poseganja v lokalne okoljske predpise sodelujejo tudi s Komisijo z namenom izdelave okoljskega KKU za reševanje določenih okoljskih vprašanj v zvezi z ANS na letališčih; kazalnik se uporablja od drugega referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

2.1

Za prvo referenčno obdobje ni obveznega nacionalnega/FAB okoljskega KKU.

Države članice brez poseganja v lokalne okoljske predpise sodelujejo tudi s Komisijo z namenom izdelave okoljskega KKU za reševanje določenih okoljskih vprašanj v zvezi z ANS na letališčih; kazalnik se uporablja od drugega referenčnega obdobja.

| 2.2 | V drugem referenčnem obdobju je nacionalni/FAB okoljski KKU razvoj nacionalnega/FAB postopka izboljšave preletne oblike pred koncem referenčnega obdobja, vključno z učinkovito uporabo civilnih/vojaških struktur zračnega prostora (npr.: CDR). |
| --- | --- |

2.2

V drugem referenčnem obdobju je nacionalni/FAB okoljski KKU razvoj nacionalnega/FAB postopka izboljšave preletne oblike pred koncem referenčnega obdobja, vključno z učinkovito uporabo civilnih/vojaških struktur zračnega prostora (npr.: CDR).

3.   KAZALNIK ZMOGLJIVOSTI

| 3.1 | Za prvo referenčno obdobje:
  Nacionalni/FAB KKU zmogljivosti so minute preletne zamude ATFM na let. Določi se tako:






  (a) | kazalnik se opredeli po točki 3.1 oddelka 1; |
| --- | --- | --- |

3.1

Za prvo referenčno obdobje:

Nacionalni/FAB KKU zmogljivosti so minute preletne zamude ATFM na let. Določi se tako:

(a)

kazalnik se opredeli po točki 3.1 oddelka 1;

| (b) | kazalnik se predloži za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(b)

kazalnik se predloži za vsako leto referenčnega obdobja.

Za pripravo razvoja drugega nacionalnega/FAB KKU zmogljivosti država članica od prvega referenčnega obdobja poroča o:

| (a) | vsoti zamud ATFM, za katere so odgovorne navigacijske službe zračnega prostora na terminalih in letališčih; |
| --- | --- |

(a)

vsoti zamud ATFM, za katere so odgovorne navigacijske službe zračnega prostora na terminalih in letališčih;

| (b) | dodatnem času pri fazi pomikanja letala po letališču; |
| --- | --- |

(b)

dodatnem času pri fazi pomikanja letala po letališču;

| (c) | za letališča z več kot 100 000 komercialnimi premiki na leto dodatni čas za ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area – območje za sekvenciranje prihodov in merjenje). |
| --- | --- |

(c)

za letališča z več kot 100 000 komercialnimi premiki na leto dodatni čas za ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area – območje za sekvenciranje prihodov in merjenje).

| 3.2 | V drugem referenčnem obdobju se začne izvajati drugi nacionalni/FAB KKU zmogljivosti za reševanje določenih vprašanj, povezanih z zmogljivostjo terminalov in letališč. |
| --- | --- |

3.2

V drugem referenčnem obdobju se začne izvajati drugi nacionalni/FAB KKU zmogljivosti za reševanje določenih vprašanj, povezanih z zmogljivostjo terminalov in letališč.

4.   KAZALNIK STROŠKOVNE UČINKOVITOSTI

| 4.1 | Za prvo referenčno obdobje je nacionalni/FAB KKU stroškovne učinkovitosti cena enote, ki jo določi nacionalni/FAB, za preletne navigacijske službe zračnega prometa, opredeljen tako:






  (a) | kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom, ki je naveden v načrtih izvedbe v skladu s točkama (a) in (b) člena 10(3); |
| --- | --- | --- |

4.1

Za prvo referenčno obdobje je nacionalni/FAB KKU stroškovne učinkovitosti cena enote, ki jo določi nacionalni/FAB, za preletne navigacijske službe zračnega prometa, opredeljen tako:

(a)

kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom, ki je naveden v načrtih izvedbe v skladu s točkama (a) in (b) člena 10(3);

| (b) | kazalnik se navede v nacionalni valuti in v realnih vrednostih; |
| --- | --- |

(b)

kazalnik se navede v nacionalni valuti in v realnih vrednostih;

| (c) | kazalnik se predloži za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(c)

kazalnik se predloži za vsako leto referenčnega obdobja.

Poleg tega države poročajo o svojih stroških in cenah enot navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih v skladu z Uredbo (ES) št. 1794/2006 in Komisiji obrazložijo morebitna odstopanja od napovedi.

| 4.2 | V drugem referenčnem obdobju se izvaja drugi nacionalni/FAB KKU zmogljivosti: nacionalno/FAB določena cena enote za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih. |
| --- | --- |

4.2

V drugem referenčnem obdobju se izvaja drugi nacionalni/FAB KKU zmogljivosti: nacionalno/FAB določena cena enote za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih.

---

(1)  UL L 80, 26.3.2010, str. 10.

---

PRILOGA II

PREDLOGA ZA NAČRTE IZVEDBE

Nacionalni načrti izvedbe/načrti izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora temeljijo na naslednji strukturi:

1.   UVOD

1.1   Opis stanja (obseg načrta, zajeti subjekti, nacionalni načrt ali načrt FAB itd.)

1.2   Opis makroekonomskega scenarija za referenčno obdobje, vključno s splošnimi predpostavkami (predviden promet, trend cene enot itd.)

1.3   Opis rezultata posvetovanja z interesnimi skupinami za pripravo načrta izvedbe (glavna vprašanja, ki jih postavijo udeleženci, in po možnosti dogovorjeni kompromisi).

2.   CILJI USPEŠNOSTI NA NACIONALNI RAVNI IN/ALI NA RAVNI FUNKCIONALNEGA BLOKA ZRAČNEGA PROSTORA

2.1   Cilji uspešnosti v vsakem ključnem področju uspešnosti, določenem v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za spremljanje in spodbudne namene:

(a)   Varnost

—   Učinkovitost varnega upravljanja: nacionalni/FAB cilji, opredeljeni v skladu s točko 1(a) oddelka 2 Priloge I za vsako leto referenčnega obdobja (v prvem referenčnem obdobju je to neobvezno)

—   Uporaba klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja: nacionalni/FAB cilji, opredeljeni v skladu s točko 1(b) oddelka 2 Priloge I za vsako leto referenčnega obdobja (vrednosti da/ne)

—   Kultura pravičnosti: nacionalni/FAB cilji, opredeljeni v skladu s točko 1(c) oddelka 2 Priloge I za vsako leto referenčnega obdobja (v prvem referenčnem obdobju je to neobvezno)

(b)   Zmogljivost

| — | Minute preletne zamude ATFM na let |
| --- | --- |

—

Minute preletne zamude ATFM na let

(c)   Okolje

| — | Opis nacionalnega/FAB postopka izboljšave preletne oblike (v prvem referenčnem obdobju je to neobvezno) |
| --- | --- |

—

Opis nacionalnega/FAB postopka izboljšave preletne oblike (v prvem referenčnem obdobju je to neobvezno)

(d)   Stroškovna učinkovitost

| — | ugotovljeni stroški za preletne in terminalne navigacijske službe zračnega prometa, določeni v skladu z določbami člena 15(2)(a) in člena 15(2)(b) Uredbe (ES) št. 550/2004 in pri uporabi določb Uredbe (ES) št. 1794/2006 za vsako leto referenčnega obdobja, |
| --- | --- |

—

ugotovljeni stroški za preletne in terminalne navigacijske službe zračnega prometa, določeni v skladu z določbami člena 15(2)(a) in člena 15(2)(b) Uredbe (ES) št. 550/2004 in pri uporabi določb Uredbe (ES) št. 1794/2006 za vsako leto referenčnega obdobja,

| — | napoved enot služb na poti za vsako leto referenčnega obdobja, |
| --- | --- |

—

napoved enot služb na poti za vsako leto referenčnega obdobja,

| — | posledično določene cene enot za referenčno obdobje, |
| --- | --- |

—

posledično določene cene enot za referenčno obdobje,

| — | opis in obrazložitev prihodka iz kapitala izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v povezavi z dejanskim nastalim tveganjem, |
| --- | --- |

—

opis in obrazložitev prihodka iz kapitala izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v povezavi z dejanskim nastalim tveganjem,

| — | opis naložb, potrebnih za doseganje ciljev uspešnosti z opisom njihove ustreznosti v zvezi z evropskim osrednjim načrtom ATM ter njihove skladnosti z glavnimi področji in smernicami napredka ter spremembami, kot so v njem določene. |
| --- | --- |

—

opis naložb, potrebnih za doseganje ciljev uspešnosti z opisom njihove ustreznosti v zvezi z evropskim osrednjim načrtom ATM ter njihove skladnosti z glavnimi področji in smernicami napredka ter spremembami, kot so v njem določene.

2.2   Opis in razlaga skladnosti ciljev uspešnosti z vseevropskimi cilji uspešnosti.

2.3   Opis in razlaga prenosov iz let pred referenčnim obdobjem.

2.4   Opis parametrov, ki so jih države članice uporabile pri določanju delitve tveganja in spodbud.

3.   PRISPEVEK VSAKEGA ODGOVORNEGA SUBJEKTA

3.1   Posamezni cilji uspešnosti za vsak odgovorni subjekt.

3.2   Opis spodbudnih mehanizmov za vsak subjekt za spodbujanje doseganja ciljev v referenčnem obdobju.

4.   VOJAŠKA RAZSEŽNOST NAČRTA

Opis civilno-vojaške razsežnosti načrta, v katerem je opredeljena uspešnost pri prilagodljivi uporabi zračnega prostora (FUA), ki naj poveča zmogljivost z ustreznim upoštevanjem učinkovitosti vojaških misij, ter po potrebi navedba pomembnih kazalnikov uspešnosti in ciljev v skladu s kazalniki in cilji načrta izvedbe.

5.   ANALIZA OBČUTLJIVOSTI IN PRIMERJAVA S PREJŠNJIM NAČRTOM IZVEDBE

5.1   Občutljivost na zunanje domneve.

5.2   Primerjava s prejšnjim načrtom izvedbe (ne velja za prvo referenčno obdobje).

6.   IZVAJANJE NAČRTA IZVEDBE

Opis ukrepov, ki jih je sprejel nacionalni nadzorni organ za doseganje ciljev uspešnosti, kot so:

| — | mehanizmi spremljanja, da se zagotovi izvajanje programov varnosti in poslovnih načrtov ANS, |
| --- | --- |

—

mehanizmi spremljanja, da se zagotovi izvajanje programov varnosti in poslovnih načrtov ANS,

| — | ukrepi za spremljanje izvajanja načrtov izvedbe, vključno z načinom, kako reševati situacije, kadar cilji niso izpolnjeni v referenčnem obdobju, in poročanje o tem. |
| --- | --- |

—

ukrepi za spremljanje izvajanja načrtov izvedbe, vključno z načinom, kako reševati situacije, kadar cilji niso izpolnjeni v referenčnem obdobju, in poročanje o tem.

---

PRILOGA III

NAČELA ZA OCENJEVANJE SKLADNOSTI MED VSEEVROPSKIMI IN NACIONALNIMI CILJI USPEŠNOSTI ALI CILJI USPEŠNOSTI FUNKCIONALNEGA BLOKA ZRAČNEGA PROSTORA

Komisija uporabi naslednja merila za ocenjevanje:

1.   Splošna merila

| (a) | Skladnost z zahtevami, povezanimi s pripravo in sprejetjem načrtov izvedbe in še posebej oceno obrazložitve v načrtu izvedbe; |
| --- | --- |

(a)

Skladnost z zahtevami, povezanimi s pripravo in sprejetjem načrtov izvedbe in še posebej oceno obrazložitve v načrtu izvedbe;

| (b) | analiza dejstev ob upoštevanju splošnega stanja v vsaki posamezni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

analiza dejstev ob upoštevanju splošnega stanja v vsaki posamezni državi članici;

| (c) | medsebojne povezave med vsemi cilji uspešnosti; |
| --- | --- |

(c)

medsebojne povezave med vsemi cilji uspešnosti;

| (d) | standardi uspešnosti na začetku referenčnega obdobja in posledični obseg nadaljnjega izboljšanja. |
| --- | --- |

(d)

standardi uspešnosti na začetku referenčnega obdobja in posledični obseg nadaljnjega izboljšanja.

2.   Varnost

(a)   Učinkovitost varnega upravljanja: dodatna toleranca za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa in nacionalne nadzorne organe, ki se uporabi v načrtu izvedbe in jo oceni Komisija, mora biti enaka ali višja od ustreznega vseevropskega kazalnika ob koncu referenčnega obdobja (v prvem referenčnem obdobju je to neobvezno).

(b)   Uporaba klasifikacije resnosti v skladu z orodjem za analizo tveganja: skladnost lokalnega ključnega kazalnika uspešnosti, opredeljenega v točki 1(b) oddelka 2 Priloge I, z vseevropskim kazalnikom za vsako leto referenčnega obdobja.

(c)   Kultura pravičnosti: na koncu referenčnega obdobja mora biti raven nacionalnega cilja uspešnosti/cilja uspešnosti FAB, merjenega z uporabo ključnega kazalnika uspešnosti, opredeljenega v točki 1(c) oddelka 2 Priloge I, enaka ali večja od vseevropskega cilja, opredeljenega v točki 1(c) oddelka 1 Priloge I (v prvem referenčnem obdobju je to neobvezno).

3.   Okolje

Oblikovanje poti: ne velja za prvo referenčno obdobje. Postopek oblikovanja poti, ki se uporabi v načrtu izvedbe, se ocenjuje med drugim referenčnim obdobjem.

4.   Zmogljivost

Stopnja zamude: primerjava pričakovane stopnje preletne zamude ATFM iz načrtov izvedbe z referenčno vrednostjo, ki jo v postopku načrtovanja zmogljivosti navede Eurocontrol.

5.   Stroškovna učinkovitost

(a)   Trend cene enote: ocena, ali se bodo predložene določene cene enot razvijale skladno z vseevropskim ciljem stroškovne učinkovitosti in ali bodo zadostno prispevale k doseganju prej omenjenih ciljev, tako med celotnim referenčnim obdobjem kot za vsako leto posebej;

(b)   Določena stopnja cene enote: primerjava predloženih cen lokalnih enot s povprečno ceno enote države članice ali FAB, ki je po opredelitvi Komisije umeščen v podobnem delovnem in gospodarskem okolju;

(c)   Prihodek iz kapitala: ocena prihodka iz kapitala izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v povezavi z dejansko nastalim tveganjem;

(d)   Predpostavke glede napovedi prometa: primerjava lokalnih napovedi enot služb, uporabljenih v načrtu izvedbe, z referenčno napovedjo, kot je predvideni promet služb statistik in napovedi Eurocontrol (STATFOR);

(e)   Gospodarske predpostavke: preverjanje, ali so predpostavke glede inflacije, ki se uporabijo v načrtu izvedbe, v skladu z referenčnimi napovedmi, kot sta napovedi IMF (Mednarodni denarni sklad)/Eurostat.

---

PRILOGA IV

SEZNAM PODATKOV, KI GA JE TREBA PRISKRBETI ZA NAMEN TE UREDBE

1.   NACIONALNI ORGANI:

1.1   Določila kompleta podatkov

Nacionalni organi morajo za namene ocene uspešnosti predložiti naslednje podatke:

| (a) | informacije, ki so potrebne za skladnost z varnostnim ključnim kazalnikom uspešnosti iz točke 1(a) oddelka 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki so potrebne za skladnost z varnostnim ključnim kazalnikom uspešnosti iz točke 1(a) oddelka 2 Priloge I;

| (b) | program državne varnosti, kot se zahteva v spremembi 47-B Priloge 11 standarda 2.27.1 ICAO z dne 20. julija 2009. |
| --- | --- |

(b)

program državne varnosti, kot se zahteva v spremembi 47-B Priloge 11 standarda 2.27.1 ICAO z dne 20. julija 2009.

Poleg tega morajo nacionalni organi za namene ocene uspešnosti zagotoviti tudi naslednje podatke:

| (c) | podatki, ki jih uporabljajo osrednje enote ATFM, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 255/2010 o ATFM, na primer načrti leta za splošni zračni promet v skladu s pravili IFR, dejansko usmerjanje, podatki o nadzoru, preletne zamude in zaradi upravljanja zračnega prometa na letališču, izjeme ukrepov pri upravljanju pretoka zračnega prometa, upoštevanje slotov upravljanja zračnega prometa, pogostost uporabe pogojne poti; |
| --- | --- |

(c)

podatki, ki jih uporabljajo osrednje enote ATFM, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 255/2010 o ATFM, na primer načrti leta za splošni zračni promet v skladu s pravili IFR, dejansko usmerjanje, podatki o nadzoru, preletne zamude in zaradi upravljanja zračnega prometa na letališču, izjeme ukrepov pri upravljanju pretoka zračnega prometa, upoštevanje slotov upravljanja zračnega prometa, pogostost uporabe pogojne poti;

| (d) | varnostni dogodki v zvezi z ATM, opredeljeni v varnostnih predpisih Eurocontrol – ESARR 2, izdaja 3.0 – z naslovom „Poročanje o in ocena varnostnih dogodkov v ATM“; |
| --- | --- |

(d)

varnostni dogodki v zvezi z ATM, opredeljeni v varnostnih predpisih Eurocontrol – ESARR 2, izdaja 3.0 – z naslovom „Poročanje o in ocena varnostnih dogodkov v ATM“;

| (e) | varnostna poročila NSA iz členov 6, 7 in 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1315/2007 (1) ter poročila NSA o rešitvi varnostnih pomanjkljivosti, ki so predmet korektivnega ukrepanja; |
| --- | --- |

(e)

varnostna poročila NSA iz členov 6, 7 in 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1315/2007 (1) ter poročila NSA o rešitvi varnostnih pomanjkljivosti, ki so predmet korektivnega ukrepanja;

| (f) | informacije o varnostnih priporočilih in korektivnih ukrepih, sprejetih na podlagi analize/preiskave incidenta, povezanega z ATM, v skladu z Direktivo Sveta 94/56/ES (2) o preiskavi nesreč in Direktivo 2003/42/ES o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu; |
| --- | --- |

(f)

informacije o varnostnih priporočilih in korektivnih ukrepih, sprejetih na podlagi analize/preiskave incidenta, povezanega z ATM, v skladu z Direktivo Sveta 94/56/ES (2) o preiskavi nesreč in Direktivo 2003/42/ES o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu;

| (g) | informacije o elementih, ki so namenjeni spodbujanju kulture pravičnosti; |
| --- | --- |

(g)

informacije o elementih, ki so namenjeni spodbujanju kulture pravičnosti;

| (h) | podatki v podporo nalogam iz člena 4(1)(m) in (n) Uredbe Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (FUA – flexible use of airspace) (3). |
| --- | --- |

(h)

podatki v podporo nalogam iz člena 4(1)(m) in (n) Uredbe Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (FUA – flexible use of airspace) (3).

1.2   Pogostost in roki predložitve podatkov

Podatki iz odstavka 1.1(a), (b), (d), (e), (g) in (h) se predložijo enkrat letno.

Podatki iz odstavka 1.1(c) in (f) se predložijo enkrat mesečno.

2.   IZVAJALCI NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA

Ta oddelek velja za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo službe iz člena 1(2). V posameznih primerih lahko nacionalni organi vključijo izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, za katere ne veljajo določbe člena 1(2). O tem morajo obvestiti Komisijo.

2.1   Določila kompleta podatkov

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa morajo za namene pregledovanja uspešnosti predložiti naslednje podatke:

| (a) | podatke iz Eurocontrolove specifikacije z naslovom „Eurocontrol Specifikacija za razkrivanje gospodarskih informacij“, izdaja 2.6 z dne 31. decembra 2008 s sklicem Eurocontrol-SPEC-0117; |
| --- | --- |

(a)

podatke iz Eurocontrolove specifikacije z naslovom „Eurocontrol Specifikacija za razkrivanje gospodarskih informacij“, izdaja 2.6 z dne 31. decembra 2008 s sklicem Eurocontrol-SPEC-0117;

| (b) | letna poročila in del poslovnih načrtov in letnega načrta, povezanih z uspešnostjo, ki jih v skladu z oddelkoma 2.2 in 9 Priloge I uredbe skupnih zahtev izdela izvajalec navigacijskih storitev zračnega prostora; |
| --- | --- |

(b)

letna poročila in del poslovnih načrtov in letnega načrta, povezanih z uspešnostjo, ki jih v skladu z oddelkoma 2.2 in 9 Priloge I uredbe skupnih zahtev izdela izvajalec navigacijskih storitev zračnega prostora;

| (c) | informacije, ki so potrebne za skladnost z varnostnim KKU iz točke 1(a) oddelka 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

informacije, ki so potrebne za skladnost z varnostnim KKU iz točke 1(a) oddelka 2 Priloge I;

| (d) | informacije o elementih, ki spodbujajo kulturo pravičnosti. |
| --- | --- |

(d)

informacije o elementih, ki spodbujajo kulturo pravičnosti.

2.2   Pogostost in roki predložitve podatkov

Podatki za leto (n) iz člena 2(a) se predložijo enkrat na leto pred 15. julijem leta (n + 1), razen podatkov za napovedi, ki se predložijo do 1. novembra leta (n + 1). Prvo referenčno leto (n) je leto 2010.

Podatki iz člena 2(b) in (c) se predložijo enkrat letno.

3.   UPRAVLJAVCI LETALIŠČ

Ta oddelek velja za upravljavce letališč, ki nudijo službe na letališčih Skupnosti z več kot 150 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto in za vsa koordinirana in usklajevalna letališča z več kot 50 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto. V posameznih primerih lahko države članice vključijo letališča pod to mejno vrednostjo. O tem je treba obvestiti Komisijo.

3.1   Opredelitve

Za to določeno prilogo se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „identifikacija letališča“ je opis letališča z uporabo standardne 4-črkovne kode ICAO, opredeljene v dokumentu ICAO 7910 (120. izdaja – junij 2006); |
| --- | --- |

(a)

„identifikacija letališča“ je opis letališča z uporabo standardne 4-črkovne kode ICAO, opredeljene v dokumentu ICAO 7910 (120. izdaja – junij 2006);

| (b) | „parametri koordinacije“ so parametri koordinacije, opredeljeni v Uredbi (EGS) št. 95/93; |
| --- | --- |

(b)

„parametri koordinacije“ so parametri koordinacije, opredeljeni v Uredbi (EGS) št. 95/93;

| (c) | „navedena zmogljivost letališča“ so parametri koordinacije, na voljo v obrazcu, v katerem je navedeno največje možno število slotov na enoto časa (obdobje bloka), ki ga lahko določi koordinator. Trajanje blokov se lahko razlikuje; poleg tega se lahko doda več blokov z različnim trajanjem, da se nadzira zgoščenost letov v določenem časovnem obdobju. Uporaba vrednosti navedene zmogljivosti za celotno obdobje pomeni zgodnje določanje zmogljivosti infrastrukture letališča za to obdobje; |
| --- | --- |

(c)

„navedena zmogljivost letališča“ so parametri koordinacije, na voljo v obrazcu, v katerem je navedeno največje možno število slotov na enoto časa (obdobje bloka), ki ga lahko določi koordinator. Trajanje blokov se lahko razlikuje; poleg tega se lahko doda več blokov z različnim trajanjem, da se nadzira zgoščenost letov v določenem časovnem obdobju. Uporaba vrednosti navedene zmogljivosti za celotno obdobje pomeni zgodnje določanje zmogljivosti infrastrukture letališča za to obdobje;

| (d) | „registracija letala“ so alfanumerični znaki, ki ustrezajo dejanski registraciji letala; |
| --- | --- |

(d)

„registracija letala“ so alfanumerični znaki, ki ustrezajo dejanski registraciji letala;

| (e) | „vrsta letala“ je oznaka vrste letala (največ 4 znaki), kot je navedeno v smernicah ICAO; |
| --- | --- |

(e)

„vrsta letala“ je oznaka vrste letala (največ 4 znaki), kot je navedeno v smernicah ICAO;

| (f) | „identifikator leta“ je skupina alfanumeričnih znakov, ki se uporabljajo za identifikacijo letala; |
| --- | --- |

(f)

„identifikator leta“ je skupina alfanumeričnih znakov, ki se uporabljajo za identifikacijo letala;

| (g) | „kodirano odhodno letališče“ in „kodirano namembno letališče“ je koda letališča z uporabo 4-črkovne ICAO ali 3-črkovne IATA oznake letališča; |
| --- | --- |

(g)

„kodirano odhodno letališče“ in „kodirano namembno letališče“ je koda letališča z uporabo 4-črkovne ICAO ali 3-črkovne IATA oznake letališča;

| (h) | „časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda“ so naslednji podatki, zaokroženi na minuto:






  — | predvideni čas odhoda (začetka gibanja letala), |
| --- | --- | --- |

(h)

„časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda“ so naslednji podatki, zaokroženi na minuto:

—

predvideni čas odhoda (začetka gibanja letala),

| — | dejanski čas začetka gibanja letala, |
| --- | --- |

—

dejanski čas začetka gibanja letala,

| — | dejanski čas vzleta, |
| --- | --- |

—

dejanski čas vzleta,

| — | dejanski čas pristanka, |
| --- | --- |

—

dejanski čas pristanka,

| — | predvideni čas prihoda (konec gibanja letala), |
| --- | --- |

—

predvideni čas prihoda (konec gibanja letala),

| — | dejanski čas konca gibanja letala; |
| --- | --- |

—

dejanski čas konca gibanja letala;

| (i) | „predvideni čas odhoda (začetek gibanja letala)“ je datum in čas, ko naj bi letalo zapustilo mesto odhoda; |
| --- | --- |

(i)

„predvideni čas odhoda (začetek gibanja letala)“ je datum in čas, ko naj bi letalo zapustilo mesto odhoda;

| (j) | „dejanski čas začetka gibanja“ je dejanski datum in čas, ko letalo zapusti parkirni položaj (je potisnjeno ali uporabi lastni pogon); |
| --- | --- |

(j)

„dejanski čas začetka gibanja“ je dejanski datum in čas, ko letalo zapusti parkirni položaj (je potisnjeno ali uporabi lastni pogon);

| (k) | „dejanski čas vzleta“ je datum in čas, ko letalo vzleti z vzletno-pristajalne steze (vzlet); |
| --- | --- |

(k)

„dejanski čas vzleta“ je datum in čas, ko letalo vzleti z vzletno-pristajalne steze (vzlet);

| (l) | „dejanski čas pristanka“ je dejanski datum in čas, ko letalo pristane (pristanek); |
| --- | --- |

(l)

„dejanski čas pristanka“ je dejanski datum in čas, ko letalo pristane (pristanek);

| (m) | „predvideni čas prihoda (konec gibanja letala)“ je datum in čas, ko naj bi letalo prispelo na mesto prihoda; |
| --- | --- |

(m)

„predvideni čas prihoda (konec gibanja letala)“ je datum in čas, ko naj bi letalo prispelo na mesto prihoda;

| (n) | „dejanski čas konca gibanja letala“ je dejanski datum in čas, ko se na mestu prihoda aktivirajo parkirne zavore; |
| --- | --- |

(n)

„dejanski čas konca gibanja letala“ je dejanski datum in čas, ko se na mestu prihoda aktivirajo parkirne zavore;

| (o) | „pravila leta“ so pravila, ki se uporabljajo med letom. „IFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili za instrumentno letenje, kot je opredeljeno v Prilogi 2 Čikaške konvencije ali „VFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili vizualnega letenja, kot je opredeljeno v isti prilogi. Operacijski zračni promet (Operational Air Traffic – OAT) za državno letalo, ki ne upošteva pravil, določenih v Prilogi 2 Čikaške konvencije; |
| --- | --- |

(o)

„pravila leta“ so pravila, ki se uporabljajo med letom. „IFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili za instrumentno letenje, kot je opredeljeno v Prilogi 2 Čikaške konvencije ali „VFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili vizualnega letenja, kot je opredeljeno v isti prilogi. Operacijski zračni promet (Operational Air Traffic – OAT) za državno letalo, ki ne upošteva pravil, določenih v Prilogi 2 Čikaške konvencije;

| (p) | „vrsta leta“ je „IFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili za instrumentno letenje, kot je opredeljeno v Prilogi 2 Čikaške konvencije leta 1944 (deseta izdaja – julij 2005) ali „VFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili vizualnega letenja, kot je opredeljeno v isti prilogi; |
| --- | --- |

(p)

„vrsta leta“ je „IFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili za instrumentno letenje, kot je opredeljeno v Prilogi 2 Čikaške konvencije leta 1944 (deseta izdaja – julij 2005) ali „VFR“ za letala, ki letijo v skladu s pravili vizualnega letenja, kot je opredeljeno v isti prilogi;

| (q) | „slot za prihod na letališče“ in „slot za odhod z letališča“ sta slota na letališču, namenjena prihodnemu ali odhodnemu letu, kot je opredeljeno v Uredbi (EGS) št. 95/93; |
| --- | --- |

(q)

„slot za prihod na letališče“ in „slot za odhod z letališča“ sta slota na letališču, namenjena prihodnemu ali odhodnemu letu, kot je opredeljeno v Uredbi (EGS) št. 95/93;

| (r) | „oznaka pristajalne steze“ in „oznaka vzletne steze“ sta oznaki ICAO za vzletno-pristajalno steze, ki se uporablja za vzlet (npr. 10L); |
| --- | --- |

(r)

„oznaka pristajalne steze“ in „oznaka vzletne steze“ sta oznaki ICAO za vzletno-pristajalno steze, ki se uporablja za vzlet (npr. 10L);

| (s) | „mesto za prihode“ je oznaka za prvi parkirni položaj, kjer se letalo parkira ob prihodu; |
| --- | --- |

(s)

„mesto za prihode“ je oznaka za prvi parkirni položaj, kjer se letalo parkira ob prihodu;

| (t) | „mesto za odhode“ je oznaka za zadnji parkirni položaj, kjer je bilo letalo parkirano pred odhodom z letališča; |
| --- | --- |

(t)

„mesto za odhode“ je oznaka za zadnji parkirni položaj, kjer je bilo letalo parkirano pred odhodom z letališča;

| (u) | „razlogi za zamude“ so standardne kode za zamude IATA, opredeljene v Prilogi 2 Pregleda – zamude za leto 2008 zračnega prometa v Evropi (ECODA) (4) s trajanjem zamud. Če se letu lahko pripiše več razlogov, se predloži seznam razlogov za zamude; |
| --- | --- |

(u)

„razlogi za zamude“ so standardne kode za zamude IATA, opredeljene v Prilogi 2 Pregleda – zamude za leto 2008 zračnega prometa v Evropi (ECODA) (4) s trajanjem zamud. Če se letu lahko pripiše več razlogov, se predloži seznam razlogov za zamude;

| (v) | „informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu“ je navedba o ukrepih za odstranjevanje ali preprečevanje nastajanja ledu, ki so se izvedli in če so se, kje (pred odhodom z mesta odhoda ali na oddaljenem položaju po odhodu z mesta, torej po začetku gibanja); |
| --- | --- |

(v)

„informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu“ je navedba o ukrepih za odstranjevanje ali preprečevanje nastajanja ledu, ki so se izvedli in če so se, kje (pred odhodom z mesta odhoda ali na oddaljenem položaju po odhodu z mesta, torej po začetku gibanja);

| (w) | „preklic delovanja“ je prihod ali odhod rednega leta, za katerega veljajo naslednji pogoji:






  — | let je prejel slot na letališču in |
| --- | --- | --- |

(w)

„preklic delovanja“ je prihod ali odhod rednega leta, za katerega veljajo naslednji pogoji:

—

let je prejel slot na letališču in

| — | let je potrdil letalski prevoznik dan pred delovanjem in/ali je bil naveden na dnevnem seznamu razporedov letov, ki ga je izdelal upravljavec letališča dan pred delovanjem, vendar |
| --- | --- |

—

let je potrdil letalski prevoznik dan pred delovanjem in/ali je bil naveden na dnevnem seznamu razporedov letov, ki ga je izdelal upravljavec letališča dan pred delovanjem, vendar

| — | dejanski pristanek ali vzlet se ni izvedel. |
| --- | --- |

—

dejanski pristanek ali vzlet se ni izvedel.

3.2   Določila kompleta podatkov

| 3.2.1 | Upravljavci koordiniranih ali usklajevalnih letališč predložijo naslednje podatke:






  — | identifikacija letališča, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Upravljavci koordiniranih ali usklajevalnih letališč predložijo naslednje podatke:

—

identifikacija letališča,

| — | navedena zmogljivost letališča, |
| --- | --- |

—

navedena zmogljivost letališča,

| — | vsi parametri koordinacije, ki se nanašajo na navigacijske službe zračnega prometa, |
| --- | --- |

—

vsi parametri koordinacije, ki se nanašajo na navigacijske službe zračnega prometa,

| — | načrtovana raven kakovosti storitve (zamuda, točnost itd.), povezana z navedeno zmogljivostjo letališča, če je določena, |
| --- | --- |

—

načrtovana raven kakovosti storitve (zamuda, točnost itd.), povezana z navedeno zmogljivostjo letališča, če je določena,

| — | podrobni opis kazalnikov, ki se uporabljajo za določanje načrtovane ravni kakovosti storitve, če je določena. |
| --- | --- |

—

podrobni opis kazalnikov, ki se uporabljajo za določanje načrtovane ravni kakovosti storitve, če je določena.

| 3.2.2 | Upravljavci letališč morajo za namene ocene uspešnosti predložiti naslednje operativne podatke o vsakem vzletu ali pristanku:






  — | registracija letala, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Upravljavci letališč morajo za namene ocene uspešnosti predložiti naslednje operativne podatke o vsakem vzletu ali pristanku:

—

registracija letala,

| — | vrsta letala, |
| --- | --- |

—

vrsta letala,

| — | identifikator leta, |
| --- | --- |

—

identifikator leta,

| — | kodirano odhodno in namembno letališče, |
| --- | --- |

—

kodirano odhodno in namembno letališče,

| — | časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda, |
| --- | --- |

—

časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda,

| — | pravila leta in vrsta leta, |
| --- | --- |

—

pravila leta in vrsta leta,

| — | slot za prihode in odhode na letališču, če je na voljo, |
| --- | --- |

—

slot za prihode in odhode na letališču, če je na voljo,

| — | oznaka pristajalne in vzletne steze, |
| --- | --- |

—

oznaka pristajalne in vzletne steze,

| — | mesto za prihode in odhode, |
| --- | --- |

—

mesto za prihode in odhode,

| — | razlogi za zamude, če so na voljo (samo za odhodne lete), |
| --- | --- |

—

razlogi za zamude, če so na voljo (samo za odhodne lete),

| — | informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo. |
| --- | --- |

—

informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo.

| 3.2.3 | Upravljavci letališč morajo za namene ocene uspešnosti predložiti naslednje operativne podatke o vsakem preklicu delovanja:






  — | identifikator leta, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Upravljavci letališč morajo za namene ocene uspešnosti predložiti naslednje operativne podatke o vsakem preklicu delovanja:

—

identifikator leta,

| — | vrsta letala, |
| --- | --- |

—

vrsta letala,

| — | načrtovano odhodno in namembno letališče, |
| --- | --- |

—

načrtovano odhodno in namembno letališče,

| — | sloti za prihode in odhode na letališču, če so na voljo, |
| --- | --- |

—

sloti za prihode in odhode na letališču, če so na voljo,

| — | razlog za preklic. |
| --- | --- |

—

razlog za preklic.

| 3.2.4 | Upravljavci letališč lahko za namene ocene uspešnosti predložijo:






  — | prostovoljna poročila o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih, |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Upravljavci letališč lahko za namene ocene uspešnosti predložijo:

—

prostovoljna poročila o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih,

| — | prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS, |
| --- | --- |

—

prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS,

| — | prostovoljna poročila o pomanjkljivostih zmogljivosti terminalov, |
| --- | --- |

—

prostovoljna poročila o pomanjkljivostih zmogljivosti terminalov,

| — | prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami. |
| --- | --- |

—

prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami.

3.3   Pogostost in roki predložitve podatkov

Podatki iz odstavka 3.2.1 se v skladu s časovnim okvirom, določenim v členu 6 Uredbe (EGS) št. 95/93, predložijo dvakrat letno.

Kadar se predložijo podatki iz odstavkov 3.2.2 in 3.2.3, se predložijo enkrat na mesec, v roku enega meseca po koncu meseca, ko je bil opravljen let.

Poročila iz odstavka 3.2.4 se lahko predložijo kadar koli.

4.   KOORDINATORJI LETALIŠČ

4.1   Določila kompleta podatkov

Koordinatorji letališč morajo za namene ocene uspešnosti predložiti naslednje podatke:

podatke iz člena 4(8) Uredbe (EGS) št. 95/93.

4.2   Pogostost in roki predložitve podatkov

Podatki se predložijo dvakrat letno v skladu s časovnim okvirom, določenim v členu 6 Uredbe (EGS) št. 95/93.

5.   LETALSKI PREVOZNIKI

Ta razdelek velja za letalske prevoznike, ki delujejo v evropskem zračnem prostoru z več kot 35 000 leti na leto, izračunanimi kot povprečje preteklih treh let.

5.1   Opredelitve

| 5.1.1 | Za namene te posebne priloge veljajo iste opredelitve kot v Prilogi IV, točki 3.1, poleg tega pa še naslednje:






  (a) | „poraba goriva“ je dejanska količina goriva, ki se porabi med letom (od izhoda do izhoda); |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Za namene te posebne priloge veljajo iste opredelitve kot v Prilogi IV, točki 3.1, poleg tega pa še naslednje:

(a)

„poraba goriva“ je dejanska količina goriva, ki se porabi med letom (od izhoda do izhoda);

| (b) | „dejanska teža letala pred vzletom“ je dejanska teža letala v metričnih tonah pred zagonom motorja. |
| --- | --- |

(b)

„dejanska teža letala pred vzletom“ je dejanska teža letala v metričnih tonah pred zagonom motorja.

5.2   Določila kompleta podatkov

| 5.2.1 | Letalski prevozniki morajo za namene pregledovanja uspešnosti predložiti naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:






  — | registracija letala, |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Letalski prevozniki morajo za namene pregledovanja uspešnosti predložiti naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:

—

registracija letala,

| — | identifikator leta, |
| --- | --- |

—

identifikator leta,

| — | pravila leta in vrsta leta, |
| --- | --- |

—

pravila leta in vrsta leta,

| — | kodirano odhodno in namembno letališče, |
| --- | --- |

—

kodirano odhodno in namembno letališče,

| — | oznaka pristajalne in vzletne steze, če je na voljo, |
| --- | --- |

—

oznaka pristajalne in vzletne steze, če je na voljo,

| — | mesto za prihode in odhode, če je na voljo, |
| --- | --- |

—

mesto za prihode in odhode, če je na voljo,

| — | časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda, načrtovane in dejanske, |
| --- | --- |

—

časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda, načrtovane in dejanske,

| — | razlogi za zamude, |
| --- | --- |

—

razlogi za zamude,

| — | informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo. |
| --- | --- |

—

informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo.

| 5.2.2 | Letalski prevozniki morajo za namene pregledovanja uspešnosti predložiti podatke iz točke 3.2.3 Priloge IV za vsako prekinitev delovanja na geografskem območju te uredbe. |
| --- | --- |

5.2.2

Letalski prevozniki morajo za namene pregledovanja uspešnosti predložiti podatke iz točke 3.2.3 Priloge IV za vsako prekinitev delovanja na geografskem območju te uredbe.

| 5.2.3 | Poleg podatkov, ki jih predložijo v skladu z zahtevami iz dela B Priloge IV Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (5), lahko letalski prevozniki Komisiji predložijo naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:






  — | poraba goriva, |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Poleg podatkov, ki jih predložijo v skladu z zahtevami iz dela B Priloge IV Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (5), lahko letalski prevozniki Komisiji predložijo naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:

—

poraba goriva,

| — | dejanska teža letala pred vzletom. |
| --- | --- |

—

dejanska teža letala pred vzletom.

| 5.2.4 | Letalski prevozniki lahko za namene ocene uspešnosti predložijo:






  — | prostovoljna poročila v zvezi z dostopom do zračnega prostora, |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Letalski prevozniki lahko za namene ocene uspešnosti predložijo:

—

prostovoljna poročila v zvezi z dostopom do zračnega prostora,

| — | prostovoljno poročilo o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih, |
| --- | --- |

—

prostovoljno poročilo o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih,

| — | prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS, |
| --- | --- |

—

prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS,

| — | prostovoljna poročila o pomanjkljivostih preletnih zmogljivosti, stopnjah omejitev ali preusmerjanja, |
| --- | --- |

—

prostovoljna poročila o pomanjkljivostih preletnih zmogljivosti, stopnjah omejitev ali preusmerjanja,

| — | prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami. |
| --- | --- |

—

prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami.

5.3   Pogostost predložitve podatkov

Podatki iz točk 5.2.1, 5.2.2 in 5.2.3 Priloge IV se predložijo enkrat na mesec.

Poročila iz točke 5.2.4 se lahko predložijo kadar koli.

---

(1)  UL L 291, 9.11.2007, str. 16.

(2)  UL L 319, 12.12.1994, str. 14.

(3)  UL L 342, 24.12.2005, str. 20.

(4)  https://extranet.eurocontrol.int/http://prisme-web.hq.corp.eurocontrol.int/ecoda/coda/public/standard_page/codarep/2008/2008DIGEST.pdf

(5)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

---

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 692/2010

z dne 30. julija 2010

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Po členu 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) je smiselno predvideti, da se ob upoštevanju predpisov, ki veljajo v Evropski uniji glede sistemov dvojne kontrole ter predhodnega in naknadnega nadzora nad tekstilnimi izdelki ob uvozu v Evropsko unijo, imetnik zavezujoče tarifne informacije, ki so jo izdali carinski organi držav članic glede uvrščanja blaga v kombinirano nomenklaturo in ki ni v skladu s to uredbo, lahko nanjo sklicuje še 60 dni. |
| --- | --- |

(4)

Po členu 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) je smiselno predvideti, da se ob upoštevanju predpisov, ki veljajo v Evropski uniji glede sistemov dvojne kontrole ter predhodnega in naknadnega nadzora nad tekstilnimi izdelki ob uvozu v Evropsko unijo, imetnik zavezujoče tarifne informacije, ki so jo izdali carinski organi držav članic glede uvrščanja blaga v kombinirano nomenklaturo in ki ni v skladu s to uredbo, lahko nanjo sklicuje še 60 dni.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Ob upoštevanju predpisov, ki v Evropski uniji veljajo glede sistemov dvojne kontrole ter predhodnega in naknadnega nadzora nad tekstilnimi izdelki ob uvozu v Evropsko unijo, se je na zavezujočo tarifno informacijo, ki so jo izdali carinski organi držav članic in ni v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati v obdobju 60 dni na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2010

Za Komisijo

Neelie KROES

Podpredsednica

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Debel polkrožni izdelek s skupnimi merami približno 75 cm v dolžino x 45 cm v širino, narejen iz tekstilne tkanine iz predenih kokosovih vlaken, ki sestavlja večino površine, podlaga pa je iz gume. Izdelek je obrobljen z okrasno gumijasto obrobo (predpražnik).
  Glej sliko 652 (1) |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Debel polkrožni izdelek s skupnimi merami približno 75 cm v dolžino x 45 cm v širino, narejen iz tekstilne tkanine iz predenih kokosovih vlaken, ki sestavlja večino površine, podlaga pa je iz gume. Izdelek je obrobljen z okrasno gumijasto obrobo (predpražnik).

Glej sliko 652 (1)

5702 20 00

Uvrstitev je določena s splošnimi pravili 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opombo 2(a) k poglavju 40, opombo 1 k poglavju 46, opombo 1 k poglavju 57 in besedilom oznak KN 5702 ter 5702 20 00.

Kokosova vlakna so rastlinska tekstilna vlakna, ki spadajo, kadar so predena, v okvir tarifne številke 5308 in torej pod oddelek XI (tekstil in tekstilni izdelki) kombinirane nomenklature.

Površina izdelka je iz tkanine iz preje iz kokosovih vlaken in iz gume, pri čemer so kokosova vlakna tista, ki dajejo površini poglavitno lastnost v smislu splošnega pravila za razlago 3(b), ker omogočajo ljudem, da podrsajo ali obrišejo podplate svojih čevljev, poleg tega pa kokosova vlakna sestavljajo večino površine.

Glede na to, da je tekstilni material (tkanina iz preje iz kokosovih vlaken) izpostavljena površina izdelka, ko je ta v uporabi, je izdelek „tekstilno talno prekrivalo“ v smislu opombe 1 k poglavju 57.

Zaradi svoje velikosti, debeline, trdnosti in moči ima izdelek objektivne značilnosti tekstilnega talnega prekrivala (predpražnika).

Poleg tega besedilo tarifne številke 5702 vsebuje „druga tekstilna talna prekrivala, tkana“, brez omenjanja razlik med tem, ali gre za notranjo ali zunanjo rabo predpražnika, in brez opredelitve velikosti.

V skladu z opombo 2(a) k poglavju 40 ta izdelek zato ne more biti uvrščen v poglavje 40, saj to poglavje ne zajema blaga iz oddelka XI (tekstil in tekstilni izdelki).

Izdelek prav tako ne more biti uvrščen v poglavje 46, saj v skladu z opombo 1 k temu poglavju slednje ne zajema predenih naravnih tekstilnih vlaken.

Zato se izdelek uvrsti kot tekstilno talno prekrivalo v poglavje 57.

| 2. | Debel pravokotni izdelek z merami približno 60 cm v dolžino x 40 cm v širino, narejen iz kokosovih vlaken, ki tvorijo ščetkasto površino. Kokosova vlakna so pričvrščena na plast iz polivinilklorida, ki tvori podlago. Izdelek je obrobljen z okrasno obrobo iz polivinilklorida (predpražnik).
  Glej sliko 653 (1) |
| --- | --- |

2.

Debel pravokotni izdelek z merami približno 60 cm v dolžino x 40 cm v širino, narejen iz kokosovih vlaken, ki tvorijo ščetkasto površino. Kokosova vlakna so pričvrščena na plast iz polivinilklorida, ki tvori podlago. Izdelek je obrobljen z okrasno obrobo iz polivinilklorida (predpražnik).

Glej sliko 653 (1)

5705 00 90

Uvrstitev je določena s splošnimi pravili 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opombo 2(p) k poglavju 39, opombo 1 k poglavju 57 in besedilom oznak KN 5705 ter 5705 00 90.

Kokosova vlakna so rastlinska tekstilna vlakna v okviru tarifne številke 5305 in torej spadajo v oddelek XI (tekstil in tekstilni izdelki) kombinirane nomenklature.

Površina izdelka je iz kokosovih vlaken in polivinilklorida, pri čemer so kokosova vlakna tista, ki dajejo površini poglavitno lastnost v smislu splošnega pravila za razlago 3(b), ker omogočajo ljudem, da podrsajo ali obrišejo podplate svojih čevljev.

Glede na to, da tekstilni material (kokosova vlakna) služi kot izpostavljena površina izdelka, ko je ta v uporabi, se izdelek šteje kot „tekstilno talno prekrivalo“ v smislu opombe 1 k poglavju 57.

Zaradi svoje velikosti, debeline, trdnosti in moči ima izdelek objektivne značilnosti tekstilnega talnega prekrivala (predpražnika).

Poleg tega tarifna številka 5705 zajema preproge in tekstilna talna prekrivala, brez omenjanja razlik med tem, ali gre za notranjo ali zunanjo rabo predpražnika, in brez opredelitve velikosti (Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5705, prvi odstavek). Ta tarifna številka zajema preproge s ščetkasto površino, ki je pričvrščena neposredno na podlago ali pa na lepilo, ki se uporablja kot del podlage (glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5705, drugi odstavek (1)).

V skladu opombo 2(p) k poglavju 39 ta izdelek zato ne more biti uvrščen v poglavje 39, saj to poglavje ne zajema blaga iz oddelka XI (tekstil in tekstilni izdelki).

Zato se izdelek uvrsti kot tekstilno talno prekrivalo v poglavje 57.

Image

Image

---

(1)  Slika je zgolj informativne narave.

---

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/26

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 693/2010

z dne 2. avgusta 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. avgusta 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. avgusta 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 27,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 39,0 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 110,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| UY | 81,1 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 100,5 |
| 0806 10 10 | CL | 134,6 |
| EG | 129,8 |
| IL | 126,4 |
| MA | 157,0 |
| TR | 150,5 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 132,8 |
| 0808 10 80 | AR | 83,7 |
| BR | 76,0 |
| CL | 103,0 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 101,5 |
| US | 98,3 |
| UY | 112,9 |
| ZA | 104,3 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 20 50 | AR | 74,3 |
| CL | 178,9 |
| CN | 93,7 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 113,1 |
| 0809 20 95 | TR | 223,1 |
| ZZ | 223,1 |
| 0809 30 | TR | 162,4 |
| ZZ | 162,4 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 162,3 |
| XS | 70,3 |
| ZZ | 98,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

27,7

TR

50,2

ZZ

39,0

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

110,0

ZZ

110,0

0805 50 10

AR

117,4

UY

81,1

ZA

103,0

ZZ

100,5

0806 10 10

CL

134,6

EG

129,8

IL

126,4

MA

157,0

TR

150,5

ZA

98,7

ZZ

132,8

0808 10 80

AR

83,7

BR

76,0

CL

103,0

CN

87,3

NZ

101,5

US

98,3

UY

112,9

ZA

104,3

ZZ

95,9

0808 20 50

AR

74,3

CL

178,9

CN

93,7

ZA

105,5

ZZ

113,1

0809 20 95

TR

223,1

ZZ

223,1

0809 30

TR

162,4

ZZ

162,4

0809 40 05

BA

62,1

IL

162,3

XS

70,3

ZZ

98,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 694/2010

z dne 2. avgusta 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 689/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 689/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. avgusta 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. avgusta 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 199, 31.7.2010, str. 21.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 3. avgusta 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 44,37 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,37 | 1,59 |
| 1701 12 10 (1) | 44,37 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,37 | 1,30 |
| 1701 91 00 (2) | 45,04 | 3,96 |
| 1701 99 10 (2) | 45,04 | 0,83 |
| 1701 99 90 (2) | 45,04 | 0,83 |
| 1702 90 95 (3) | 0,45 | 0,24 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

44,37

0,00

1701 11 90 (1)

44,37

1,59

1701 12 10 (1)

44,37

0,00

1701 12 90 (1)

44,37

1,30

1701 91 00 (2)

45,04

3,96

1701 99 10 (2)

45,04

0,83

1701 99 90 (2)

45,04

0,83

1702 90 95 (3)

0,45

0,24

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/30

---

SKLEP SVETA

z dne 26. julija 2010

o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje

(2010/427/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 27(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju odobritve Evropske komisije,

ob upoštevanju:

| (1) | Namen tega sklepa je opredelitev organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), ki je delovno samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika, ustanovljeno s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo. Ta sklep in zlasti sklicevanje na naziv „visoki predstavnik“ se razlaga v skladu z njegovimi različnimi funkcijami iz člena 18 PEU. |
| --- | --- |

(1)

Namen tega sklepa je opredelitev organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), ki je delovno samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika, ustanovljeno s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo. Ta sklep in zlasti sklicevanje na naziv „visoki predstavnik“ se razlaga v skladu z njegovimi različnimi funkcijami iz člena 18 PEU.

| (2) | Unija v skladu z drugim pododstavkom člena 21(3) PEU skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija bosta ob pomoči visokega predstavnika zagotavljala to usklajenost in bosta v ta namen sodelovala. |
| --- | --- |

(2)

Unija v skladu z drugim pododstavkom člena 21(3) PEU skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija bosta ob pomoči visokega predstavnika zagotavljala to usklajenost in bosta v ta namen sodelovala.

| (3) | ESZD bo visokemu predstavniku, ki je tudi podpredsednik Komisije in predsednik Sveta za zunanje zadeve, pomagala izpolnjevati njegove naloge vodenja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Unije in zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja Unije, kakor je navedeno predvsem v členih 18 in 27 PEU. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala v njegovi funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala tudi v njegovi funkciji podpredsednika Komisije, in sicer glede njegovih pristojnosti znotraj Komisije pri obveznostih Komisije na področju zunanjih odnosov in glede usklajevanja drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge služb Komisije. |
| --- | --- |

(3)

ESZD bo visokemu predstavniku, ki je tudi podpredsednik Komisije in predsednik Sveta za zunanje zadeve, pomagala izpolnjevati njegove naloge vodenja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Unije in zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja Unije, kakor je navedeno predvsem v členih 18 in 27 PEU. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala v njegovi funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala tudi v njegovi funkciji podpredsednika Komisije, in sicer glede njegovih pristojnosti znotraj Komisije pri obveznostih Komisije na področju zunanjih odnosov in glede usklajevanja drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge služb Komisije.

| (4) | Ko ESZD prispeva k zunanjim programom sodelovanja Unije, bi si morala prizadevati zagotoviti, da programi izpolnjujejo cilje zunanjega delovanja, navedene v členu 21 PEU, zlasti v odstavku 2(d) navedenega člena, in da upoštevajo cilje razvojne politike Unije v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V tej zvezi bi se ESZD morala zavzemati tudi za uresničevanje ciljev evropskega soglasja o razvoju (1) in evropskega soglasja o humanitarni pomoči (2). |
| --- | --- |

(4)

Ko ESZD prispeva k zunanjim programom sodelovanja Unije, bi si morala prizadevati zagotoviti, da programi izpolnjujejo cilje zunanjega delovanja, navedene v členu 21 PEU, zlasti v odstavku 2(d) navedenega člena, in da upoštevajo cilje razvojne politike Unije v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V tej zvezi bi se ESZD morala zavzemati tudi za uresničevanje ciljev evropskega soglasja o razvoju (1) in evropskega soglasja o humanitarni pomoči (2).

| (5) | Iz Lizbonske pogodbe izhaja, da mora biti ESZD pripravljena za delovanje v najkrajšem možnem času po začetku veljavnosti navedene pogodbe, da se lahko izvajajo njene določbe. |
| --- | --- |

(5)

Iz Lizbonske pogodbe izhaja, da mora biti ESZD pripravljena za delovanje v najkrajšem možnem času po začetku veljavnosti navedene pogodbe, da se lahko izvajajo njene določbe.

| (6) | Evropski parlament bo poleg zakonodajne in proračunske funkcije, kakor določata Pogodbi, v celoti opravljal tudi svojo funkcijo na področju zunanjega delovanja Unije, vključno s funkcijo političnega nadzora, kakor je določeno v členu 14(1) PEU. Poleg tega se bo visoki predstavnik v skladu s členom 36 PEU redno posvetoval z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP, obenem pa bo tudi poskrbel, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Pri tem bo visokemu predstavniku pomagala ESZD. Posebna ureditev bi bila potrebna v zvezi z dostopom članov Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju SZVP. Do sprejetja take ureditve se bodo uporabljale obstoječe določbe iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom glede dostopa Evropskega parlamenta do občutljivih podatkov Sveta na področju varnostne in obrambne politike (3). |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament bo poleg zakonodajne in proračunske funkcije, kakor določata Pogodbi, v celoti opravljal tudi svojo funkcijo na področju zunanjega delovanja Unije, vključno s funkcijo političnega nadzora, kakor je določeno v členu 14(1) PEU. Poleg tega se bo visoki predstavnik v skladu s členom 36 PEU redno posvetoval z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP, obenem pa bo tudi poskrbel, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Pri tem bo visokemu predstavniku pomagala ESZD. Posebna ureditev bi bila potrebna v zvezi z dostopom članov Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju SZVP. Do sprejetja take ureditve se bodo uporabljale obstoječe določbe iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom glede dostopa Evropskega parlamenta do občutljivih podatkov Sveta na področju varnostne in obrambne politike (3).

| (7) | Visoki predstavnik ali njegov predstavnik bi morala izvajati naloge iz ustanovnih aktov Evropske obrambne agencije (4), Satelitskega centra Evropske unije (5), Inštituta Evropske unije za varnostne študije (6) in Evropske akademije za varnost in obrambo (7). ESZD bi morala navedenim subjektom zagotoviti podporo, ki jo trenutno zagotavlja generalni sekretariat Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Visoki predstavnik ali njegov predstavnik bi morala izvajati naloge iz ustanovnih aktov Evropske obrambne agencije (4), Satelitskega centra Evropske unije (5), Inštituta Evropske unije za varnostne študije (6) in Evropske akademije za varnost in obrambo (7). ESZD bi morala navedenim subjektom zagotoviti podporo, ki jo trenutno zagotavlja generalni sekretariat Sveta.

| (8) | Treba bi bilo sprejeti določbe o osebju ESZD in postopku njegovega zaposlovanja, če so take določbe potrebne za vzpostavitev organizacije in delovanja ESZD. Vzporedno bi bilo treba v skladu s členom 336 PDEU spremeniti Kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti (8) (CEOS) brez poseganja v člen 298 PDEU. ESZD bi bilo treba v zvezi z njenim osebjem obravnavati kot institucijo v smislu Kadrovskih predpisov in CEOS. Visoki predstavnik bo organ za imenovanja tako za uradnike, za katere veljajo Kadrovski predpisi, kot za uslužbence, za katere veljajo CEOS. O številu uradnikov in uslužbencev ESZD se bo vsako leto odločalo v proračunskem postopku, kar bo vključeno v organizacijsko shemo. |
| --- | --- |

(8)

Treba bi bilo sprejeti določbe o osebju ESZD in postopku njegovega zaposlovanja, če so take določbe potrebne za vzpostavitev organizacije in delovanja ESZD. Vzporedno bi bilo treba v skladu s členom 336 PDEU spremeniti Kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti (8) (CEOS) brez poseganja v člen 298 PDEU. ESZD bi bilo treba v zvezi z njenim osebjem obravnavati kot institucijo v smislu Kadrovskih predpisov in CEOS. Visoki predstavnik bo organ za imenovanja tako za uradnike, za katere veljajo Kadrovski predpisi, kot za uslužbence, za katere veljajo CEOS. O številu uradnikov in uslužbencev ESZD se bo vsako leto odločalo v proračunskem postopku, kar bo vključeno v organizacijsko shemo.

| (9) | Osebje ESZD bi moralo pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevati zgolj interese Unije. |
| --- | --- |

(9)

Osebje ESZD bi moralo pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevati zgolj interese Unije.

| (10) | Zaposlovanje bi moralo temeljiti na podlagi odlik in ob tem zagotavljati primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD bi moralo biti sestavljeno po načelu pomembne zastopanosti državljanov vseh držav članic. Pregled, predviden za leto 2013, bi moral zajemati tudi to zadevo, po potrebi vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za popravo morebitnih neravnovesij. |
| --- | --- |

(10)

Zaposlovanje bi moralo temeljiti na podlagi odlik in ob tem zagotavljati primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD bi moralo biti sestavljeno po načelu pomembne zastopanosti državljanov vseh držav članic. Pregled, predviden za leto 2013, bi moral zajemati tudi to zadevo, po potrebi vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za popravo morebitnih neravnovesij.

| (11) | ESZD bodo v skladu s členom 27(3) PEU sestavljali uradniki generalnega sekretariata Sveta in Komisije, pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. V ta namen bodo ustrezni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije preneseni na ESZD, skupaj z uradniki in začasnimi uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru takih oddelkov ali funkcij. Pred 1. julijem 2013 bodo v ESZD zaposleni izključno uradniki iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije ter osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. Po navedenem datumu bi morali imeti vsi uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije možnost, da se prijavijo na prosta delovna mesta v ESZD. |
| --- | --- |

(11)

ESZD bodo v skladu s členom 27(3) PEU sestavljali uradniki generalnega sekretariata Sveta in Komisije, pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. V ta namen bodo ustrezni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije preneseni na ESZD, skupaj z uradniki in začasnimi uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru takih oddelkov ali funkcij. Pred 1. julijem 2013 bodo v ESZD zaposleni izključno uradniki iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije ter osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. Po navedenem datumu bi morali imeti vsi uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije možnost, da se prijavijo na prosta delovna mesta v ESZD.

| (12) | ESZD lahko v posebnih primerih pomagajo napoteni nacionalni strokovnjaki s specialističnim znanjem, ki spadajo pod vodstvo visokega predstavnika. Napoteni nacionalni strokovnjaki na delovnih mestih ESZD ne bodo šteli kot del tretjine osebja iz držav članic, ki bi jo to moralo predstavljati glede na celotno osebje ESZD na ravni administratorjev (AD), ko bo ESZD dosegla polno zasedenost. Njihova premestitev v fazi vzpostavljanja ESZD ne bo samodejna, temveč bodo morali z njo soglašati organi oblasti njihove matične države članice. Ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v ESZD, se zadevna funkcija spremeni v delovno mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno potrebno delovno mesto. |
| --- | --- |

(12)

ESZD lahko v posebnih primerih pomagajo napoteni nacionalni strokovnjaki s specialističnim znanjem, ki spadajo pod vodstvo visokega predstavnika. Napoteni nacionalni strokovnjaki na delovnih mestih ESZD ne bodo šteli kot del tretjine osebja iz držav članic, ki bi jo to moralo predstavljati glede na celotno osebje ESZD na ravni administratorjev (AD), ko bo ESZD dosegla polno zasedenost. Njihova premestitev v fazi vzpostavljanja ESZD ne bo samodejna, temveč bodo morali z njo soglašati organi oblasti njihove matične države članice. Ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v ESZD, se zadevna funkcija spremeni v delovno mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno potrebno delovno mesto.

| (13) | Komisija in ESZD se bosta dogovorili o podrobni ureditvi izdajanja navodil Komisije za delegacije. V njih bi bilo treba določiti zlasti, da kadar bo Komisija dala navodila delegacijam istočasno zagotovi izvod teh navodil vodji delegacije in notranji službi ESZD. |
| --- | --- |

(13)

Komisija in ESZD se bosta dogovorili o podrobni ureditvi izdajanja navodil Komisije za delegacije. V njih bi bilo treba določiti zlasti, da kadar bo Komisija dala navodila delegacijam istočasno zagotovi izvod teh navodil vodji delegacije in notranji službi ESZD.

| (14) | Spremeniti bi bilo treba Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9) (Finančna uredba), da se ESZD vključi v člen 1 Finančne uredbe s posebnim oddelkom v proračunu Unije. V skladu z veljavnimi pravili in kakor pri drugih institucijah bo del letnega poročila Računskega sodišča namenjen tudi ESZD, ESZD pa se bo odzivala na taka poročila. Za ESZD bodo veljali postopki v zvezi z razrešnico, kot je določeno v členu 319 PDEU in v členih 145 do 147 Finančne uredbe. Visoki predstavnik bo Evropskemu parlamentu zagotovil vso podporo, potrebno za uveljavitev pravice Evropskega parlamenta kot organa, ki da razrešnico. Izvajanje operativnega proračuna bo v pristojnosti Komisije v skladu s členom 317 PDEU. Odločitve, ki imajo finančne posledice, bodo zlasti skladne s pristojnostmi iz naslova IV Finančne uredbe, predvsem njenih členov 64 do 68 glede odgovornosti finančnih udeležencev in njenega člena 75 glede izdatkov. |
| --- | --- |

(14)

Spremeniti bi bilo treba Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9) (Finančna uredba), da se ESZD vključi v člen 1 Finančne uredbe s posebnim oddelkom v proračunu Unije. V skladu z veljavnimi pravili in kakor pri drugih institucijah bo del letnega poročila Računskega sodišča namenjen tudi ESZD, ESZD pa se bo odzivala na taka poročila. Za ESZD bodo veljali postopki v zvezi z razrešnico, kot je določeno v členu 319 PDEU in v členih 145 do 147 Finančne uredbe. Visoki predstavnik bo Evropskemu parlamentu zagotovil vso podporo, potrebno za uveljavitev pravice Evropskega parlamenta kot organa, ki da razrešnico. Izvajanje operativnega proračuna bo v pristojnosti Komisije v skladu s členom 317 PDEU. Odločitve, ki imajo finančne posledice, bodo zlasti skladne s pristojnostmi iz naslova IV Finančne uredbe, predvsem njenih členov 64 do 68 glede odgovornosti finančnih udeležencev in njenega člena 75 glede izdatkov.

| (15) | Pri vzpostavitvi ESZD bi morali upoštevati načelo stroškovne učinkovitosti s ciljem proračunske nevtralnosti. V ta namen bo treba uporabiti prehodno ureditev in postopno krepitev zmogljivosti. Izogibati bi se bilo treba nepotrebnemu podvajanju nalog, funkcij in virov z drugimi strukturami. Uporabiti bi bilo treba vse priložnosti za racionalizacijo.
  Poleg tega bo potrebno omejeno število dodatnih delovnih mest za začasne uslužbence iz držav članic, ki jih bo treba financirati v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(15)

Pri vzpostavitvi ESZD bi morali upoštevati načelo stroškovne učinkovitosti s ciljem proračunske nevtralnosti. V ta namen bo treba uporabiti prehodno ureditev in postopno krepitev zmogljivosti. Izogibati bi se bilo treba nepotrebnemu podvajanju nalog, funkcij in virov z drugimi strukturami. Uporabiti bi bilo treba vse priložnosti za racionalizacijo.

Poleg tega bo potrebno omejeno število dodatnih delovnih mest za začasne uslužbence iz držav članic, ki jih bo treba financirati v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira.

| (16) | Določiti bi bilo treba pravila za dejavnosti ESZD in njeno osebje v zvezi z varnostjo, varstvom tajnih podatkov in preglednostjo. |
| --- | --- |

(16)

Določiti bi bilo treba pravila za dejavnosti ESZD in njeno osebje v zvezi z varnostjo, varstvom tajnih podatkov in preglednostjo.

| (17) | Opomniti je treba, da se Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije uporablja za ESZD, njene uradnike in druge uslužbence, za katere veljajo Kadrovski predpisi ali CEOS. |
| --- | --- |

(17)

Opomniti je treba, da se Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije uporablja za ESZD, njene uradnike in druge uslužbence, za katere veljajo Kadrovski predpisi ali CEOS.

| (18) | Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo imata še naprej enoten institucionalni okvir. Zato je bistveno zagotoviti usklajenost njunih zunanjih odnosov in omogočiti delegacijam Unije, da zastopajo Evropsko skupnost za atomsko energijo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah. |
| --- | --- |

(18)

Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo imata še naprej enoten institucionalni okvir. Zato je bistveno zagotoviti usklajenost njunih zunanjih odnosov in omogočiti delegacijam Unije, da zastopajo Evropsko skupnost za atomsko energijo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah.

| (19) | Visoki predstavnik bi moral do sredine leta 2013 pregledati organizacijo in delovanje ESZD, ki ga po potrebi spremljajo predlogi za revizijo tega sklepa. Taka revizija bi morala biti sprejeta najpozneje začetek leta 2014 – |
| --- | --- |

(19)

Visoki predstavnik bi moral do sredine leta 2013 pregledati organizacijo in delovanje ESZD, ki ga po potrebi spremljajo predlogi za revizijo tega sklepa. Taka revizija bi morala biti sprejeta najpozneje začetek leta 2014 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vrsta in področje uporabe

1.   Ta sklep vzpostavlja organizacijo in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).

2.   ESZD, ki ima sedež v Bruslju, je delovno samostojno telo Evropske unije, ločeno od generalnega sekretariata Sveta in Komisije, ter ima pravno sposobnost, ki je potrebna za izvajanje njenih nalog in doseganje njenih ciljev.

3.   ESZD deluje pod vodstvom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

4.   ESZD sestavljajo notranja služba in delegacije Unije v tretjih državah ter pri mednarodnih organizacijah.

Člen 2

Naloge

1.   ESZD pomaga visokemu predstavniku pri izpolnjevanju njegovih nalog, kot so določene predvsem v členih 18 in 27 PEU:

| — | izpolnjevati nalogo vodenja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Evropske unije, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), da bi s svojimi predlogi prispeval k razvoju te politike, ki jo izvaja po pooblastilu Sveta, in nalogo zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja Unije, |
| --- | --- |

—

izpolnjevati nalogo vodenja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Evropske unije, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), da bi s svojimi predlogi prispeval k razvoju te politike, ki jo izvaja po pooblastilu Sveta, in nalogo zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja Unije,

| — | v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne posega v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta, |
| --- | --- |

—

v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne posega v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta,

| — | v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer pri izpolnjevanju znotraj Komisije obveznosti Komisije na področju zunanjih odnosov in glede usklajevanja drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne posega v običajne naloge služb Komisije. |
| --- | --- |

—

v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer pri izpolnjevanju znotraj Komisije obveznosti Komisije na področju zunanjih odnosov in glede usklajevanja drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne posega v običajne naloge služb Komisije.

2.   ESZD pomaga predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Komisije in Komisiji pri opravljanju njihovih nalog na področju zunanjih odnosov.

Člen 3

Sodelovanje

1.   ESZD pomaga in sodeluje z diplomatskimi službami držav članic ter z generalnim sekretariatom Sveta in službami Komisije, da se zagotovi usklajenost različnih področij zunanjega delovanja Unije in usklajenost teh področij z njenimi drugimi področji politik.

2.   ESZD in službe Komisije se pri izvrševanju svojih nalog, razen v zadevah s področja SVOP, medsebojno posvetujejo o vseh vprašanjih zunanjega delovanja Unije. ESZD sodeluje v pripravljalnem delu in postopkih v zvezi z akti, ki jih na tem področju pripravlja Komisija.

Ta odstavek se izvaja v skladu s poglavjem 1 naslova V PEU in členom 205 PDEU.

3.   ESZD lahko sklepa ureditve na ravni služb z ustreznimi službami generalnega sekretariata Sveta, Komisije ali drugimi uradi ali medinstitucionalnimi telesi Unije.

4.   ESZD nudi ustrezno podporo drugim institucijam in telesom Unije, zlasti Evropskemu parlamentu, ter z njimi sodeluje. Tudi ESZD lahko izkoristi podporo teh institucij in teles, vključno z agencijami, če je ustrezno, ter ima koristi od sodelovanja z njimi. Notranji revizor ESZD bo sodeloval z notranjim revizorjem Komisije, da se zagotovi skladna revizijska politika, s posebnim poudarkom na pristojnosti Komisije za operativne izdatke. Poleg tega ESZD sodeluje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 (10). Zlasti brez odlašanja sprejme sklep, ki je potreben v skladu z navedeno uredbo glede pogojev za notranje preiskave. Kakor določa navedena uredba, države članice, v skladu z nacionalnimi določbami, in institucije dajejo ustrezno podporo, da omogočijo uslužbencem OLAF-a, da opravijo svoje naloge.

Člen 4

Notranja služba ESZD

1.   ESZD upravlja izvršilni generalni sekretar, ki deluje pod vodstvom visokega predstavnika. Izvršilni generalni sekretar stori vse potrebno, da zagotovi nemoteno delovanje ESZD in tudi njeno upravno vodenje ter proračunsko upravljanje. Izvršilni generalni sekretar zagotavlja učinkovito usklajevanje tako med vsemi oddelki v notranji službi kot tudi z delegacijami Unije.

2.   Izvršilnemu generalnemu sekretarju pomagata dva namestnika generalnega sekretarja.

3.   Notranja služba ESZD je organizacijsko razdeljena v generalne direktorate.

| (a) | Vključuje zlasti:






  — | več generalnih direktoratov, ki jih sestavljajo geografski referati za vse države in regije sveta ter večstranski in tematski referati. Ti oddelki se po potrebi usklajujejo z generalnim sekretariatom Sveta in z ustreznimi službami Komisije, |
| --- | --- | --- |

(a)

Vključuje zlasti:

—

več generalnih direktoratov, ki jih sestavljajo geografski referati za vse države in regije sveta ter večstranski in tematski referati. Ti oddelki se po potrebi usklajujejo z generalnim sekretariatom Sveta in z ustreznimi službami Komisije,

| — | generalni direktorat za upravne, kadrovske, proračunske in varnostne zadeve ter komunikacijski in informacijski sistem v okviru sistema ESZD, ki ga upravlja izvršilni generalni sekretar. Visoki predstavnik v skladu z običajnimi pravili zaposlovanja imenuje generalnega direktorja za proračun in upravo, ki je podrejen visokemu predstavniku. Visokemu predstavniku odgovarja za upravno vodenje in notranje proračunsko upravljanje ESZD. Sledi istim proračunskim postavkam in upravnim pravilom, ki se uporabljajo v delu oddelka III proračuna Unije, ki sodi v postavko 5 večletnega finančnega okvira, |
| --- | --- |

—

generalni direktorat za upravne, kadrovske, proračunske in varnostne zadeve ter komunikacijski in informacijski sistem v okviru sistema ESZD, ki ga upravlja izvršilni generalni sekretar. Visoki predstavnik v skladu z običajnimi pravili zaposlovanja imenuje generalnega direktorja za proračun in upravo, ki je podrejen visokemu predstavniku. Visokemu predstavniku odgovarja za upravno vodenje in notranje proračunsko upravljanje ESZD. Sledi istim proračunskim postavkam in upravnim pravilom, ki se uporabljajo v delu oddelka III proračuna Unije, ki sodi v postavko 5 večletnega finančnega okvira,

| — | direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaški štab Evropske unije in situacijski center Evropske unije, ki je umeščen pod neposredno pristojnost in odgovornost visokega predstavnika in ki mu pomagajo pri vodenju SZVP Unije v skladu z določbami Pogodbe, ob tem pa v skladu s členom 40 PEU upoštevajo druge pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

—

direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaški štab Evropske unije in situacijski center Evropske unije, ki je umeščen pod neposredno pristojnost in odgovornost visokega predstavnika in ki mu pomagajo pri vodenju SZVP Unije v skladu z določbami Pogodbe, ob tem pa v skladu s členom 40 PEU upoštevajo druge pristojnosti Unije.

Upoštevajo se specifičnost teh struktur in posebnosti pri njihovih nalogah, zaposlovanju in statusu osebja.

Zagotovi se popolno usklajevanje med vsemi strukturami ESZD.

| (b) | Notranjo službo ESZD sestavljajo še:






  — | oddelek za strateško načrtovanje politike, |
| --- | --- | --- |

(b)

Notranjo službo ESZD sestavljajo še:

—

oddelek za strateško načrtovanje politike,

| — | pravni oddelek v upravni pristojnosti izvršilnega generalnega sekretarja, ki tesno sodeluje s pravnima službama Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

pravni oddelek v upravni pristojnosti izvršilnega generalnega sekretarja, ki tesno sodeluje s pravnima službama Sveta in Komisije,

| — | oddelke za medinstitucionalne odnose, obveščanje in javno diplomacijo, notranjo revizijo in inšpekcijski nadzor ter varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

oddelke za medinstitucionalne odnose, obveščanje in javno diplomacijo, notranjo revizijo in inšpekcijski nadzor ter varstvo osebnih podatkov.

4.   Visoki predstavnik imenuje predsednike pripravljalnih teles Sveta, ki jim predseduje predstavnik visokega predstavnika, vključno s predsednikom Političnega in varnostnega odbora, in sicer v skladu s podrobno ureditvijo iz Priloge II k Sklepu Sveta 2009/908/EU z dne 1. decembra 2009 o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta (11).

5.   Visokemu predstavniku in ESZD po potrebi pomagajo generalni sekretariat Sveta in ustrezni oddelki Komisije. V ta namen so med ESZD, generalnim sekretariatom Sveta in pristojnimi oddelki Komisije možne ureditve na ravni služb.

Člen 5

Delegacije Unije

1.   Odločitev o odprtju ali zaprtju delegacije sprejme visoki predstavnik s soglasjem Sveta in Komisije.

2.   Vsaka delegacija Unije deluje pod vodstvom vodje delegacije.

Vsi člani osebja so ne glede na status podrejeni vodji delegacije pri vseh svojih dejavnostih. Vodja delegacije odgovarja visokemu predstavniku za splošno upravljanje delovanja delegacije in za zagotavljanje usklajenosti vseh dejavnosti Unije.

Osebje delegacij sestavlja osebje ESZD in – kjer je ustrezno zaradi izvajanja proračuna in tistih politik Unije, ki niso v pristojnosti ESZD – osebje Komisije.

3.   Vodja delegacije prejema navodila od visokega predstavnika in ESZD in je odgovoren za njihovo izvršitev.

Delegacijam lahko v skladu s členom 221(2) PDEU daje navodila tudi Komisija, in sicer na tistih področjih, na katerih izvaja pristojnosti, ki jih Komisiji dodeljujeta Pogodbi; ta navodila se izvršujejo v okviru splošne odgovornosti vodje delegacije.

4.   Vodja delegacije v skladu s Finančno uredbo izvršuje operativna sredstva v povezavi s projekti Unije v zadevni tretji državi, če Komisija nanj prenese ustrezna pooblastila.

5.   Delovanje vsake delegacije redno ocenjuje izvršilni generalni sekretar ESZD; ocena zajema finančno in upravno revizijo. Izvršilni generalni sekretar ESZD lahko v ta namen zaprosi za pomoč ustreznih oddelkov Komisije. Poleg notranjih ukrepov ESZD OLAF izvaja svoje pristojnosti predvsem z izvajanjem ukrepov za preprečevanje goljufij v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999.

6.   Visoki predstavnik z državo gostiteljico, mednarodno organizacijo ali zadevno tretjo državo sklene potrebne ureditve. Visoki predstavnik zlasti sprejme ukrepe, ki so potrebni, da države gostiteljice delegacijam Unije, njihovemu osebju in lastnini podelijo privilegije in imunitete, ki so enaki tistim iz Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih z dne 18. aprila 1961.

7.   Delegacije Unije imajo zadostne zmogljivosti za pomoč drugim institucijam Unije, zlasti Evropskemu parlamentu, pri stikih z mednarodnimi organizacijami ali tretjimi državami, pri katerih so zadevne delegacije akreditirane.

8.   Vodja delegacije je pooblaščen za zastopanje Unije v državi, v kateri je delegacija akreditirana, zlasti pri sklepanju pogodb in kot stranka v pravnih postopkih.

9.   Delegacije Unije tesno sodelujejo in izmenjujejo informacije z diplomatskimi službami držav članic.

10.   Delegacije Unije, ki delujejo v skladu s tretjim odstavkom člena 35 PEU, in na prošnjo držav članic tem nudijo podporo pri diplomatskih odnosih in pri zagotavljanju konzularne zaščite državljanom Unije v tretjih državah na način, ki je nevtralen glede virov.

Člen 6

Osebje

1.   Ta člen, razen odstavka 3, se uporablja brez poseganja v Kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti (CEOS), vključno s spremembami navedenih pravil, v skladu s členom 336 PDEU, da se prilagodijo potrebam ESZD.

2.   ESZD sestavljajo uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije, vključno z osebjem diplomatskih služb držav članic, ki so imenovani za začasne uslužbence.

Za to osebje se uporabljajo Kadrovski predpisi in CEOS.

3.   Po potrebi ESZD lahko v posebnih primerih pomaga omejeno število napotenih nacionalnih strokovnjakov s specialističnim znanjem.

Visoki predstavnik sprejme pravila, enaka tistim iz Sklepa Sveta 2003/479/ES z dne 16. junija 2003 o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene Generalnemu sekretariatu Sveta (12), v skladu s katerimi so ESZD na voljo napoteni nacionalni strokovnjaki, da pomagajo s specialističnim strokovnim znanjem.

4.   Osebje ESZD pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevajo zgolj interese Unije. Brez poseganja v tretjo alineo člena 2(1) ter člena 2(2) in 5(3) ne smejo zahtevati ali sprejemati navodil katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj ESZD ali katerega koli telesa ali osebe razen visokega predstavnika. V skladu z drugim odstavkom člena 11 Kadrovskih predpisov osebje ESZD ne sme prejemati nikakršnih plačil iz katerega koli drugega vira izven ESZD.

5.   Pristojnosti, ki jih Kadrovski predpisi dodeljujejo organu za imenovanje in organu, ki je na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev pooblaščen za sklepanje pogodb, se dodelijo visokemu predstavniku, ki lahko te pristojnosti prenese v okviru ESZD.

6.   Zaposlovanje v ESZD temelji na podlagi odlik in ob tem zagotavlja primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD je sestavljeno po načelu pomembne zastopanosti državljanov vseh držav članic. Pregled iz člena 13(3) vključuje tudi to zadevo, vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za izboljšanje možne neuravnoteženosti.

7.   Uradniki Unije in začasni uslužbenci, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic imajo enake pravice in dolžnosti in so obravnavani enako, zlasti kar zadeva njihov dostop do vseh delovnih mest pod enakimi pogoji. Pri dodeljevanju dolžnosti na vseh področjih dejavnosti in politik, ki jih izvaja ESZD, ni razlikovanja med začasnimi uslužbenci, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic, in uradniki Unije. V skladu z določbami Finančne uredbe države članice podpirajo Unijo pri izvrševanju finančnih odgovornosti začasnih uslužbencev ESZD, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic, ki izhajajo iz odgovornosti iz člena 66 Finančne uredbe.

8.   Visoki predstavnik določi postopke za izbiro osebja ESZD, ki potekajo pregledno in temeljijo na podlagi odlik, s ciljem, da se službam zagotovi kar najbolj sposobno, učinkovito in neoporečno osebje, ob hkratnem zagotavljanju primerne geografske uravnoteženosti in zastopanosti na podlagi spola in pomembni zastopanosti državljanov vseh držav članic v ESZD. V postopku zaposlovanja na prosta delovna mesta v ESZD sodelujejo predstavniki držav članic, generalnega sekretariata Sveta in Komisije.

9.   Ko bo ESZD zapolnila vsa delovna mesta, bi moralo osebje iz držav članic iz prvega pododstavka odstavka 2, predstavljati vsaj tretjino osebja ESZD na ravni AD. Enako bi morali stalni uradniki Unije predstavljati vsaj 60 % vsega osebja ESZD na ravni AD, vključno z osebjem, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic, ki so postali stalni uradniki EU v skladu z določbami Kadrovskih predpisov. Visoki predstavnik Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži poročilo o zapolnjenosti delovnih mest v ESZD.

10.   Visoki predstavnik določi pravila o mobilnosti, da se zagotovi visoko mobilnost članov osebja ESZD. Za osebje iz tretje alinee člena 4(3)(a) se uporablja posebna in podrobna ureditev. Načeloma vse osebje ESZD v rednih časovnih presledkih službuje v delegacijah Unije. Visoki predstavnik v ta namen vzpostavi ustrezna pravila.

11.   Vsaka država članica v skladu z veljavnimi določbami svoje nacionalne zakonodaje svojim uradnikom, ki postanejo začasni uslužbenci v ESZD, jamči takojšnjo vrnitev na delovno mesto po izteku službovanja v ESZD. To obdobje službovanja v skladu z določbami člena 50b CEOS ne presega osem let, razen če se v izjemnih okoliščinah in v interesu službe ne podaljša še za največ dve leti.

Uradniki Unije, ki službujejo v ESZD, se imajo pravico prijavljati na delovna mesta v svoji matični instituciji pod enakimi pogoji kot notranji kandidati.

12.   Z ustreznimi ukrepi se osebju ESZD zagotovi ustrezno skupno usposabljanje, ki temelji predvsem na obstoječih nacionalnih praksah in strukturah ter praksah in strukturah na ravni Unije. Visoki predstavnik v letu po začetku veljavnosti tega sklepa v ta namen sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 7

Prehodne določbe za osebje

1.   Ustrezni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije, navedeni v Prilogi, se prenesejo v ESZD. Uradniki in začasni uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru oddelkov ali funkcij iz Priloge, se premestijo v ESZD. Enako smiselno velja za pogodbeno in lokalno osebje v teh oddelkih in funkcijah. V ESZD se s soglasjem organov matične države članice premestijo tudi napoteni nacionalni strokovnjaki, ki delajo v teh oddelkih ali funkcijah.

Te premestitve začnejo učinkovati 1. januarja 2011.

V skladu s Kadrovskimi predpisi visoki predstavnik vsakega uradnika po njegovi premestitvi na ESZD razporedi na delovno mesto v njegovi funkcionalni skupini, ki ustreza razredu tega uradnika.

2.   Postopki zaposlovanja osebja na delovna mesta, prenesena v ESZD, ki z dnem začetka veljavnosti tega sklepa še niso končani, ostanejo v veljavi: nadaljujejo in zaključijo se pod vodstvom visokega predstavnika v skladu z zadevnimi razpisi za prosta delovna mesta in veljavnimi pravili Kadrovskih predpisov ter CEOS.

Člen 8

Proračun

1.   Naloge odredbodajalca za oddelek ESZD splošnega proračuna Evropske unije se prenesejo v skladu s členom 59 Finančne uredbe. Visoki predstavnik sprejme notranja pravila za upravljanje ustreznih proračunskih postavk. Operativni izdatki ostajajo v Komisijinem oddelku proračuna.

2.   ESZD izvaja svoje pristojnosti v skladu s Finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, v mejah odobrenih sredstev, ki so ji bila dodeljena.

3.   Pri pripravljanju ocen upravnih izdatkov za ESZD se bo visoki predstavnik posvetoval s komisarjem, odgovornim za razvojno politiko, oziroma komisarjem, odgovornim za sosedsko politiko, glede na njuno pristojnost.

4.   V skladu s členom 314(1) PDEU sestavi ESZD ocene svojih izdatkov za naslednje finančno leto. Komisija združi te ocene v predlogu proračuna, ki lahko vsebuje različne ocene. Komisija lahko spremeni predlog proračuna, kakor je določeno v členu 314(2) PDEU.

5.   Da se zagotovi proračunska preglednost na področju zunanjega delovanja Unije, bo Komisija skupaj s predlogom splošnega proračuna Evropske unije proračunskemu organu posredovala delovni dokument, ki zgoščeno predstavlja vse izdatke, povezane z zunanjim delovanjem Unije.

6.   Za ESZD se uporabljajo postopki v zvezi z razrešnico iz člena 319 PDEU ter členov 145 do 147 Finančne uredbe. ESZD bo v tem smislu v celoti sodelovala z institucijami pri postopku razrešnice in po potrebi zagotovila dodatne potrebne informacije, vključno prek udeležbe na sestankih zadevnih organov.

Člen 9

Instrumenti in načrtovanje programov zunanjega delovanja

1.   Upravljanje programov Unije za zunanje sodelovanje je v pristojnosti Komisije brez poseganja v vlogi Komisije in ESZD pri načrtovanju programov, kakor je določeno v naslednjih odstavkih.

2.   Visoki predstavnik zagotovi splošno politično uskladitev zunanjega delovanja Unije, kar zagotavlja enotnost, skladnost in učinkovitost zunanjega delovanja Unije zlasti prek naslednjih instrumentov zunanje pomoči:

| — | instrumentom za razvojno sodelovanje (13), |
| --- | --- |

—

instrumentom za razvojno sodelovanje (13),

| — | Evropskim razvojnim skladom (14), |
| --- | --- |

—

Evropskim razvojnim skladom (14),

| — | evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (15), |
| --- | --- |

—

evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (15),

| — | Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva (16), |
| --- | --- |

—

Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva (16),

| — | instrumentom za sodelovanje z industrializiranimi državami (17), |
| --- | --- |

—

instrumentom za sodelovanje z industrializiranimi državami (17),

| — | instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti (18), |
| --- | --- |

—

instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti (18),

| — | instrumentom za stabilnost glede pomoči, ki jo določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 (19). |
| --- | --- |

—

instrumentom za stabilnost glede pomoči, ki jo določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 (19).

3.   ESZD zlasti prispeva k ciklu načrtovanja programov in upravljanja instrumentov iz odstavka 2 na podlagi ciljev politik, ki so določeni v teh instrumentih. Odgovorna je predvsem za pripravo naslednjih sklepov Komisije o strateških večletnih ukrepih v okviru cikla načrtovanja programov v zvezi s:

| (i) | sredstvi, ki se dodelijo državam, da se določi finančni okvir vsake od regij, ob upoštevanju okvirne razčlenitve iz večletnih finančnih okvirov. Pri vsaki regiji se delež sredstev pridrži za regionalne programe; |
| --- | --- |

(i)

sredstvi, ki se dodelijo državam, da se določi finančni okvir vsake od regij, ob upoštevanju okvirne razčlenitve iz večletnih finančnih okvirov. Pri vsaki regiji se delež sredstev pridrži za regionalne programe;

| (ii) | strateškimi načrti za države in regije; |
| --- | --- |

(ii)

strateškimi načrti za države in regije;

| (iii) | nacionalnimi in regionalnimi indikativnimi programi. |
| --- | --- |

(iii)

nacionalnimi in regionalnimi indikativnimi programi.

Visoki predstavnik in ESZD v skladu s členom 3 ves cikel določanja programov, načrtovanja in izvajanja instrumentov iz odstavka 2 sodelujeta z ustreznimi člani in službami Komisije brez poseganja v člen 1(3). Vsi predlogi sklepov se bodo pripravili po postopkih Komisije in bodo Komisiji predloženi v sprejetje.

4.   Vse predloge v zvezi z Evropskim razvojnim skladom in instrumentom za razvojno sodelovanje, tudi predloge sprememb temeljnih uredb in programskih dokumentov iz odstavka 3, skupaj pripravijo ustrezne službe ESZD in Komisije pod pristojnostjo komisarja, pristojnega za razvojno politiko, in jih nato skupaj z visokim predstavnikom predložijo v sprejetje Komisiji.

Tematske programe razen Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti in dela instrumenta za stabilnost iz sedme alinee odstavka 2 pripravijo ustrezne službe Komisije pod vodstvom komisarja, pristojnega za razvojno politiko; kolegiju komisarjev se ti programi predstavijo s soglasjem visokega predstavnika in drugih pristojnih komisarjev.

5.   Vse predloge v zvezi z Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva, tudi predloge sprememb temeljnih uredb in programskih dokumentov iz odstavka 3, skupaj pripravijo ustrezne službe ESZD in Komisije, ki so podrejene komisarju, pristojnemu za sosedsko politiko, ki jih nato skupaj z visokim predstavnikom predložijo v sprejetje Komisiji.

6.   Ukrepi v okviru: proračuna SZVP; instrumenta za stabilnost razen dela iz sedme alinee odstavka 2; instrumenta za sodelovanje z industrializiranimi državami; ukrepov obveščanja in javne diplomacije, ter misije za opazovanje volitev, ki so v pristojnosti visokega predstavnika/ESZD. Komisija je odgovorna za njihovo finančno izvajanje pod vodstvom visokega predstavnika v njegovi funkciji podpredsednika Komisije. Oddelek Komisije, pristojen za to izvajanje, se nahaja skupaj z ESZD.

Člen 10

Varnost

1.   Visoki predstavnik po posvetovanju z odborom iz točke 3 oddelka I dela II Priloge k Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (20) odloči o varnostnih pravilih ESZD in sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi, da ESZD učinkovito obvladuje tveganja za svoje osebje, materialna sredstva in podatke ter da izpolnjuje svoje dolžnosti glede skrbnosti v zvezi s tem. Ta pravila se uporabljajo za osebje ESZD v celoti in za vse osebje delegacij Unije ne glede na njihov upravni položaj ali poreklo.

2.   Do odločitve iz odstavka 1:

| — | glede varovanja tajnih podatkov ESZD uporablja ukrepe varovanja tajnosti, določene v Prilogi k Sklepu 2001/264/ES, |
| --- | --- |

—

glede varovanja tajnih podatkov ESZD uporablja ukrepe varovanja tajnosti, določene v Prilogi k Sklepu 2001/264/ES,

| — | glede drugih varnostnih vidikov ESZD uporablja Pravilnik Komisije o varnosti, določen v ustrezni Prilogi k Poslovniku Komisije (21). |
| --- | --- |

—

glede drugih varnostnih vidikov ESZD uporablja Pravilnik Komisije o varnosti, določen v ustrezni Prilogi k Poslovniku Komisije (21).

3.   ESZD ima oddelek, odgovoren za varnostna vprašanja, ki mu pomagajo ustrezne službe držav članic.

4.   Visoki predstavnik sprejme potrebne ukrepe, da se v ESZD izvedejo varnostna pravila zlasti glede varovanja tajnih podatkov in ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primerih, ko osebje ESZD ne izpolnjuje varnostnih pravil. V ta namen se ESZD za nasvete obrača na varnostni urad generalnega sekretariata Sveta, ustrezne službe Komisije in ustrezne službe držav članic.

Člen 11

Dostop do dokumentov, arhivov in varstvo podatkov

1.   ESZD uporablja pravila iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (22). Visoki predstavnik sprejme odločitev o izvedbenih pravilih v ESZD.

2.   Izvršilni generalni sekretar ESZD uredi arhive službe. Ustrezni arhivi oddelkov, prenesenih iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije, se prenesejo v ESZD.

3.   ESZD varuje posameznike pri obdelavi njihovih osebnih podatkov v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (23). Visoki predstavnik sprejme odločitev o izvedbenih pravilih v ESZD.

Člen 12

Nepremičnine

1.   Generalni sekretariat Sveta in ustrezne službe Komisije storijo vse potrebno, da se ob prenosih iz člena 7 na ESZD lahko prenesejo tudi nepremičnine Sveta in Komisije, ki jih potrebuje za svoje delovanje.

2.   Pogoje, pod katerimi se nepremičnine dajo na voljo notranji službi ESZD in delegacijam Unije, kakor je primerno skupaj določijo visoki predstavnik in generalni sekretariat Sveta oziroma Komisija.

Člen 13

Končne in splošne določbe

1.   Za izvajanje tega sklepa so odgovorni visoki predstavnik, Svet, Komisija in države članice, ki v ta namen sprejmejo vse potrebne ukrepe.

2.   Visoki predstavnik do konca leta 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o delovanju ESZD. V navedenem poročilu je obravnavano zlasti izvajanje člena 5(3) in (10) ter člena 9.

3.   Visoki predstavnik do sredine leta 2013 pregleda organizacijo in delovanje ESZD, ki med drugim zajema izvajanje člena 6(6), (8) in (11). Pregled po potrebi spremljajo ustrezni predlogi za revizijo tega sklepa. V takem primeru Svet v skladu s členom 27(3) PEU najpozneje do začetka leta 2014 ta sklep revidira glede na pregled.

4.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Določbe o finančnem upravljanju in zaposlovanju začnejo učinkovati ob sprejetju potrebnih sprememb Kadrovskih predpisov, CEOS in Finančne uredbe ter sprememb proračuna. Visoki predstavnik, generalni sekretariat Sveta in Komisija se dogovorijo o ustreznih rešitvah, z državami članicami pa se opravijo posvetovanja, da se zagotovi nemoten prehod.

5.   V enem mesecu po začetku veljavnosti tega sklepa visoki predstavnik Komisiji predloži oceno prihodkov in odhodkov ESZD, vključno z organizacijsko shemo, da Komisija pripravi predlog spremembe proračuna.

6.   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. julija 2010

Za Svet

Predsednik

S. VANACKERE

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Nasproti evropskemu soglasju o humanitarni pomoči (COM/2007/0317 končno). Ni objavljeno v Uradnem listu.

2

Uradnem listu

(3)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

3

(4)  Skupni ukrep Sveta 2004/551/SZVP z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi Evropske obrambne agencije (UL L 245, 17.7.2004, str. 17).

4

(5)  Skupni ukrep Sveta 2001/555/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Satelitskega centra Evropske unije (UL L 200, 25.7.2001, str. 5).

5

(6)  Skupni ukrep Sveta 2001/554/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Inštituta Evropske unije za varnostne študije (UL L 200, 25.7.2001, str. 1).

6

(7)  Skupni ukrep Sveta 2008/550/SZVP z dne 23. junija 2008 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) (UL L 176, 4.7.2008, str. 20).

7

(8)  Uredba št. 31(EGS), 11(ESAE) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL 45, 14.6.1962, str. 1387/62).

8

(9)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

9

(10)  Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1).

10

(11)  UL L 322, 9.12.2009, str. 28.

11

(12)  UL L 160, 28.6.2003, str. 72.

12

(13)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

13

(14)  Uredba Sveta št. 5 o določitvi pravil glede pozivov in prenosov finančnih prispevkov, proračunskih ureditev in upravljanja z viri Razvojnega sklada za čezmorske države in ozemlja (UL 33, 31.12.1958, str. 681/58).

14

(15)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

15

(16)  Uredba (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (UL L 310, 9.11.2006, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 382/2001 z dne 26. februarja 2001 o izvajanju projektov spodbujanja sodelovanja ter trgovinskih odnosov med Evropsko unijo in industrializiranimi državami Severne Amerike, Daljnega vzhoda, Avstralije in Oceanije (UL L 57, 27.2.2001, str. 10).

17

(18)  Uredba Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (UL L 81, 22.3.2007, str. 1).

18

(19)  Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

19

(20)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

20

(21)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26.

21

(22)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

22

(23)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

23

---

PRILOGA

ODDELKI IN FUNKCIJE, KI SE PRENESEJO V ESZD
   (1)

V nadaljevanju je naveden seznam vseh administrativnih enot, ki se v celoti prenesejo v ESZD. To ne posega niti v vprašanje dodatnih potreb in dodeljevanja sredstev, o katerem se bo odločalo med splošnimi proračunskimi pogajanji glede ustanovitve ESZD, niti v odločitve glede zagotavljanja zadostnega osebja, zadolženega za podporne naloge, niti v s tem povezano vprašanje potrebnih ureditev na ravni služb med generalnim sekretariatom Sveta in Komisijo ter ESZD.

1.   GENERALNI SEKRETARIAT SVETA

Vse osebje v oddelkih in funkcijah s seznama, navedenega v nadaljevanju, se v celoti premesti v ESZD, razen zelo majhnega dela osebja, ki bo opravljalo običajne naloge generalnega sekretariata Sveta v skladu z drugo alineo člena 2(1), in razen nekaterih specifičnih funkcij, ki so navedene v nadaljevanju:

Enota za politike

SVOP in strukture za krizno upravljanje

| — | Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD – Crisis Management and Planning Directorate) |
| --- | --- |

—

Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD – Crisis Management and Planning Directorate)

| — | Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC – Civilian Planning and Conduct Capability) |
| --- | --- |

—

Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC – Civilian Planning and Conduct Capability)

| — | Vojaški štab Evropske unije (EUMS – European Union Military Staff)






  — | oddelki v neposredni pristojnosti generalnega direktorja Vojaškega štaba Evropske unije (DGEUMS) |
| --- | --- | --- |

—

Vojaški štab Evropske unije (EUMS – European Union Military Staff)

—

oddelki v neposredni pristojnosti generalnega direktorja Vojaškega štaba Evropske unije (DGEUMS)

| — | Direktorat za koncepte in zmogljivosti |
| --- | --- |

—

Direktorat za koncepte in zmogljivosti

| — | Direktorat za obveščevalne podatke |
| --- | --- |

—

Direktorat za obveščevalne podatke

| — | Direktorat za operacije |
| --- | --- |

—

Direktorat za operacije

| — | Direktorat za logistiko |
| --- | --- |

—

Direktorat za logistiko

| — | Direktorat za komunikacije in informacijske sisteme |
| --- | --- |

—

Direktorat za komunikacije in informacijske sisteme

| — | Situacijski center EU (SITCEN). |
| --- | --- |

—

Situacijski center EU (SITCEN).

Izjema:

| — | osebje v SITCEN, ki podpira Organ za varnostno akreditacijo |
| --- | --- |

—

osebje v SITCEN, ki podpira Organ za varnostno akreditacijo

Generalni direktorat E

| — | enote v neposredni pristojnosti generalnega direktorja |
| --- | --- |

—

enote v neposredni pristojnosti generalnega direktorja

| — | Direktorat za Ameriki in Organizacijo združenih narodov |
| --- | --- |

—

Direktorat za Ameriki in Organizacijo združenih narodov

| — | Direktorat za Zahodni Balkan, Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo |
| --- | --- |

—

Direktorat za Zahodni Balkan, Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo

| — | Direktorat za neširjenje orožja za množično uničevanje |
| --- | --- |

—

Direktorat za neširjenje orožja za množično uničevanje

| — | Direktorat za parlamentarne zadeve na področju SZVP |
| --- | --- |

—

Direktorat za parlamentarne zadeve na področju SZVP

| — | Urad za zvezo v New Yorku |
| --- | --- |

—

Urad za zvezo v New Yorku

| — | Urad za zvezo v Ženevi |
| --- | --- |

—

Urad za zvezo v Ženevi

Uradniki generalnega sekretariata Sveta, dodeljeni posebnim predstavnikom Evropske unije in misijam v okviru SVOP

2.   KOMISIJA (VKLJUČNO Z DELEGACIJAMI)

Vse osebje v oddelkih in funkcijah s seznama, navedenega v nadaljevanju, se v celoti premesti v ESZD, razen omejenega števila osebja, ki je spodaj navedeno kot izjema.

Generalni direktorat za zunanje odnose

| — | vsa delovna mesta v hierarhiji in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi |
| --- | --- |

—

vsa delovna mesta v hierarhiji in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi

| — | Direktorat A (krizna platforma in usklajevanje politike v okviru SZVP) |
| --- | --- |

—

Direktorat A (krizna platforma in usklajevanje politike v okviru SZVP)

| — | Direktorat B (večstranski odnosi in človekove pravice) |
| --- | --- |

—

Direktorat B (večstranski odnosi in človekove pravice)

| — | Direktorat C (Severna Amerika, Vzhodna Azija, Avstralija, Nova Zelandija, EGP, EFTA, San Marino, Andora in Monako) |
| --- | --- |

—

Direktorat C (Severna Amerika, Vzhodna Azija, Avstralija, Nova Zelandija, EGP, EFTA, San Marino, Andora in Monako)

| — | Direktorat D (usklajevanje evropske sosedske politike) |
| --- | --- |

—

Direktorat D (usklajevanje evropske sosedske politike)

| — | Direktorat E (Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz, republike Srednje Azije) |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz, republike Srednje Azije)

| — | Direktorat F (Bližnji vzhod, Južno Sredozemlje) |
| --- | --- |

—

Direktorat F (Bližnji vzhod, Južno Sredozemlje)

| — | Direktorat G (Latinska Amerika) |
| --- | --- |

—

Direktorat G (Latinska Amerika)

| — | Direktorat H (Azija, razen Japonske in Koreje) |
| --- | --- |

—

Direktorat H (Azija, razen Japonske in Koreje)

| — | Direktorat I (viri na sedežu, obveščanje, medinstitucionalni odnosi) |
| --- | --- |

—

Direktorat I (viri na sedežu, obveščanje, medinstitucionalni odnosi)

| — | Direktorat K (zunanja služba) |
| --- | --- |

—

Direktorat K (zunanja služba)

| — | Direktorat L (strateški razvoj, usklajevanje in analize) |
| --- | --- |

—

Direktorat L (strateški razvoj, usklajevanje in analize)

| — | Delovna skupina za vzhodno partnerstvo |
| --- | --- |

—

Delovna skupina za vzhodno partnerstvo

| — | Enota Relex-01 (revizija) |
| --- | --- |

—

Enota Relex-01 (revizija)

Izjemi:

| — | osebje, odgovorno za upravljanje finančnih instrumentov |
| --- | --- |

—

osebje, odgovorno za upravljanje finančnih instrumentov

| — | osebje, odgovorno za izplačilo plač in nadomestil osebju v delegacijah |
| --- | --- |

—

osebje, odgovorno za izplačilo plač in nadomestil osebju v delegacijah

Zunanja služba

| — | vsi vodje delegacij in njihovi namestniki ter podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi |
| --- | --- |

—

vsi vodje delegacij in njihovi namestniki ter podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi

| — | vsi politični oddelki ali celice in osebje |
| --- | --- |

—

vsi politični oddelki ali celice in osebje

| — | vsi oddelki za obveščanje in javno diplomacijo ter osebje |
| --- | --- |

—

vsi oddelki za obveščanje in javno diplomacijo ter osebje

| — | vsi administrativni oddelki |
| --- | --- |

—

vsi administrativni oddelki

Izjema:

| — | osebje, odgovorno za izvajanje finančnih instrumentov |
| --- | --- |

—

osebje, odgovorno za izvajanje finančnih instrumentov

Generalni direktorat za razvoj

| — | Direktorat D (AKP II – Zahodna in Srednja Afrika, Karibi in čezmorske države in ozemlja) razen delovne skupine za čezmorske države in ozemlja |
| --- | --- |

—

Direktorat D (AKP II – Zahodna in Srednja Afrika, Karibi in čezmorske države in ozemlja) razen delovne skupine za čezmorske države in ozemlja

| — | Direktorat E (Afriški rog, Vzhodna in Južna Afrika, Indijski in Tihi ocean) |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Afriški rog, Vzhodna in Južna Afrika, Indijski in Tihi ocean)

| — | Enota CI (AKP I: načrtovanje programov pomoči in upravljanje pomoči): osebje, odgovorno za načrtovanje programov |
| --- | --- |

—

Enota CI (AKP I: načrtovanje programov pomoči in upravljanje pomoči): osebje, odgovorno za načrtovanje programov

| — | Enota CI (vseafriška vprašanja in institucije, dobro upravljanje in migracije): Osebje, odgovorno za vseafriške odnose |
| --- | --- |

—

Enota CI (vseafriška vprašanja in institucije, dobro upravljanje in migracije): Osebje, odgovorno za vseafriške odnose

| — | ustrezna delovna mesta v hierarhiji in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi. |
| --- | --- |

—

ustrezna delovna mesta v hierarhiji in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi.

---

(1)  Vsi človeški viri, ki se premestijo, so financirani iz postavke 5 (Uprava) večletnega finančnega okvira.

---

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/41

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. julija 2010

o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122x1507xNK603 (DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5138)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/428/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Pioneer Overseas Corporation je 26. avgusta 2005 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pristojnemu organu Združenega kraljestva predložila vlogo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga). |
| --- | --- |

(1)

Družba Pioneer Overseas Corporation je 26. avgusta 2005 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pristojnemu organu Združenega kraljestva predložila vlogo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga).

| (2) | Vloga zajema tudi dajanje na trg drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. Zato vloga v skladu s členom 5(5) in členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1829/2003 vključuje podatke in informacije, ki jih zahtevata prilogi III in IV k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (2), ter informacije in ugotovitve o oceni tveganja, opravljeni po načelih iz Priloge II k Direktivi 2001/18/ES. Vloga vključuje tudi načrt spremljanja učinkov na okolje v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2001/18/ES. |
| --- | --- |

(2)

Vloga zajema tudi dajanje na trg drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. Zato vloga v skladu s členom 5(5) in členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1829/2003 vključuje podatke in informacije, ki jih zahtevata prilogi III in IV k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (2), ter informacije in ugotovitve o oceni tveganja, opravljeni po načelih iz Priloge II k Direktivi 2001/18/ES. Vloga vključuje tudi načrt spremljanja učinkov na okolje v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2001/18/ES.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 8. aprila 2009 dala ugodno mnenje v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003. Menila je, da je koruza 59122x1507xNK603 enako varna kot gensko nespremenjena koruza glede možnih učinkov na zdravje človeka in živali ali okolje. Zato je ugotovila, da ni verjetno, da bi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni v skladu z opisom v vlogi (v nadaljnjem besedilu: proizvodi), lahko škodljivo vplivalo na zdravje človeka ali živali ali okolje ob predvideni uporabi (3). EFSA je v mnenju preučila vsa posebna vprašanja in pomisleke držav članic s posvetovanja s pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 6(4) in členom 18(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 8. aprila 2009 dala ugodno mnenje v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003. Menila je, da je koruza 59122x1507xNK603 enako varna kot gensko nespremenjena koruza glede možnih učinkov na zdravje človeka in živali ali okolje. Zato je ugotovila, da ni verjetno, da bi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni v skladu z opisom v vlogi (v nadaljnjem besedilu: proizvodi), lahko škodljivo vplivalo na zdravje človeka ali živali ali okolje ob predvideni uporabi (3). EFSA je v mnenju preučila vsa posebna vprašanja in pomisleke držav članic s posvetovanja s pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 6(4) in členom 18(4) navedene uredbe.

| (4) | EFSA je v mnenju tudi ugotovila, da je načrt spremljanja okolja, sestavljen iz splošnega načrta spremljanja, ki ga je predložil vložnik, v skladu s predvideno uporabo proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

EFSA je v mnenju tudi ugotovila, da je načrt spremljanja okolja, sestavljen iz splošnega načrta spremljanja, ki ga je predložil vložnik, v skladu s predvideno uporabo proizvodov.

| (5) | Ob upoštevanju teh vidikov je treba te proizvode odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju teh vidikov je treba te proizvode odobriti.

| (6) | Vsakemu GSO je treba dodeliti posebni identifikator v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 65/2004 z dne 14. januarja 2004 o vzpostavitvi sistema za razvijanje in dodeljevanje posebnih identifikatorjev za gensko spremenjene organizme (4). |
| --- | --- |

(6)

Vsakemu GSO je treba dodeliti posebni identifikator v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 65/2004 z dne 14. januarja 2004 o vzpostavitvi sistema za razvijanje in dodeljevanje posebnih identifikatorjev za gensko spremenjene organizme (4).

| (7) | Na podlagi mnenja EFSA za živila, živilske sestavine in krmo, ki vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, niso potrebne nobene druge zahteve za označevanje, razen zahtev iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003. Da se zagotovi uporaba proizvodov v mejah odobritve iz tega sklepa, je treba pri označevanju krme, ki vsebuje GSO ali je iz njega sestavljena, ter drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo GSO ali so iz njega sestavljeni in za katere je bila predložena vloga za odobritev, jasno navesti, da se zadevni proizvodi ne smejo uporabljati za gojenje. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi mnenja EFSA za živila, živilske sestavine in krmo, ki vsebujejo koruzo 59122x1507xNK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, niso potrebne nobene druge zahteve za označevanje, razen zahtev iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003. Da se zagotovi uporaba proizvodov v mejah odobritve iz tega sklepa, je treba pri označevanju krme, ki vsebuje GSO ali je iz njega sestavljena, ter drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo GSO ali so iz njega sestavljeni in za katere je bila predložena vloga za odobritev, jasno navesti, da se zadevni proizvodi ne smejo uporabljati za gojenje.

| (8) | Imetnik odobritve mora Komisiji predložiti letna poročila o izvajanju in rezultatih dejavnosti iz načrta spremljanja za okoljske učinke. Navedeni rezultati se predstavijo v skladu z Odločbo Komisije 2009/770/ES z dne 13. oktobra 2009 o določitvi standardnih obrazcev za poročanje o rezultatih spremljanja namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje, kot proizvodov ali v proizvodih, namenjenih dajanju v promet, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(8)

Imetnik odobritve mora Komisiji predložiti letna poročila o izvajanju in rezultatih dejavnosti iz načrta spremljanja za okoljske učinke. Navedeni rezultati se predstavijo v skladu z Odločbo Komisije 2009/770/ES z dne 13. oktobra 2009 o določitvi standardnih obrazcev za poročanje o rezultatih spremljanja namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje, kot proizvodov ali v proizvodih, namenjenih dajanju v promet, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (9) | Na podlagi mnenja EFSA ni utemeljena uvedba posebnih pogojev ali omejitev pri dajanju na trg in/ali posebnih pogojev ali omejitev pri uporabi in ravnanju, vključno z zahtevami za spremljanje uporabe živila in krme po dajanju na trg, ali posebnih pogojev za varstvo posebnih ekosistemov/okolja in/ali geografskih območij v skladu s členom 6(5)(e) in členom 18(5)(e) Uredbe (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja EFSA ni utemeljena uvedba posebnih pogojev ali omejitev pri dajanju na trg in/ali posebnih pogojev ali omejitev pri uporabi in ravnanju, vključno z zahtevami za spremljanje uporabe živila in krme po dajanju na trg, ali posebnih pogojev za varstvo posebnih ekosistemov/okolja in/ali geografskih območij v skladu s členom 6(5)(e) in členom 18(5)(e) Uredbe (ES) št. 1829/2003.

| (10) | Vse ustrezne podatke iz odobritve proizvodov je treba vnesti v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Vse ustrezne podatke iz odobritve proizvodov je treba vnesti v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

| (11) | Člen 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES (6) določa zahteve za označevanje proizvodov, ki so sestavljeni iz GSO ali jih vsebujejo. |
| --- | --- |

(11)

Člen 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES (6) določa zahteve za označevanje proizvodov, ki so sestavljeni iz GSO ali jih vsebujejo.

| (12) | O tem sklepu je treba prek Urada za izmenjavo informacij o biološki varnosti obvestiti podpisnice Kartagenskega protokola o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti v skladu s členom 9(1) in členom 15(2)(c) Uredbe (ES) št. 1946/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o čezmejnem gibanju gensko spremenjenih organizmov (7). |
| --- | --- |

(12)

O tem sklepu je treba prek Urada za izmenjavo informacij o biološki varnosti obvestiti podpisnice Kartagenskega protokola o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti v skladu s členom 9(1) in členom 15(2)(c) Uredbe (ES) št. 1946/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o čezmejnem gibanju gensko spremenjenih organizmov (7).

| (13) | O ukrepih iz tega sklepa je bil opravljen posvet z vložnikom. |
| --- | --- |

(13)

O ukrepih iz tega sklepa je bil opravljen posvet z vložnikom.

| (14) | Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. |
| --- | --- |

(14)

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik.

| (15) | Na sestanku z dne 29. junija 2010 Svet ni mogel sprejeti odločitve s kvalificirano večino niti za predlog niti proti njemu. Svet je sporočil, da so njegovi postopki s tem predlogom končani. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe – |
| --- | --- |

(15)

Na sestanku z dne 29. junija 2010 Svet ni mogel sprejeti odločitve s kvalificirano večino niti za predlog niti proti njemu. Svet je sporočil, da so njegovi postopki s tem predlogom končani. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Gensko spremenjeni organizem in posebni identifikator

Gensko spremenjeni koruzi (Zea mays L.) 59122x1507xNK603, kakor je opredeljena v točki (b) Priloge k temu sklepu, se dodeli posebni identifikator DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 v skladu z Uredbo (ES) št. 65/2004.

Člen 2

Odobritev

Za namene člena 4(2) in člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 se pod pogoji iz tega sklepa odobrijo naslednji proizvodi:

| (a) | Živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

(a)

Živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

| (b) | krma, ki vsebuje koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena; |
| --- | --- |

(b)

krma, ki vsebuje koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena;

| (c) | proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. |
| --- | --- |

(c)

proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje.

Člen 3

Označevanje

1.   Za namene zahtev za označevanje iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 je „ime organizma“„koruza“.

2.   Proizvodi iz člena 2(b) in (c), ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, in dokumenti, priloženi tem proizvodom, se označijo z besedami „ni za gojenje“.

Člen 4

Spremljanje učinkov na okolje

1.   Imetnik odobritve zagotovi, da se sprejme in izvaja načrt spremljanja učinkov na okolje iz točke (h) Priloge.

2.   Imetnik odobritve predloži Komisiji letna poročila o izvajanju in rezultatih dejavnosti iz načrta spremljanja v skladu z Odločbo 2009/770/ES.

Člen 5

Register Skupnosti

Podatki iz Priloge k temu sklepu se vnesejo v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1829/2003.

Člen 6

Imetnik odobritve

Imetnik odobritve je Pioneer Overseas Corporation, Belgija, ki zastopa Pioneer Hi-Bred International, Inc., Združene države.

Člen 7

Veljavnost

Ta sklep se uporablja 10 let od datuma uradnega obvestila.

Člen 8

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruselj – Belgija.

V Bruslju, 28. julija 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2005-248

3

(4)  UL L 10, 16.1.2004, str. 5.

4

(5)  UL L 275, 21.10.2009, str. 9.

5

(6)  UL L 268, 18.10.2003, str. 24.

6

(7)  UL L 287, 5.11.2003, str. 1.

7

---

PRILOGA

(a)   Vložnik in imetnik odobritve:

| Ime | : | Pioneer Overseas Corporation |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Avenue des Arts 44, B-1040 Bruselj – Belgija |

Ime

:

Pioneer Overseas Corporation

Naslov

:

Avenue des Arts 44, B-1040 Bruselj – Belgija

V imenu Pioneer Hi-Bred International, Inc. - 7100 NW 62nd Avenue – P.O. Box 1014 – Johnston, IA 50131-1014 – Združene države Amerike.

(b)   Poimenovanje in opredelitev proizvodov:

| 1. | Živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

1.

Živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

| 2. | krma, ki vsebuje koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena; |
| --- | --- |

2.

krma, ki vsebuje koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena;

| 3. | proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. |
| --- | --- |

3.

proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje.

Gensko spremenjena koruza DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, kakor je opisana v vlogi, je proizvedena s križanjem koruze, ki vsebuje pojave DAS-59122-7, DAS-Ø15Ø7 in MON-ØØ6Ø3-6 ter izraža beljakovini Cry34Ab1 in Cry35Ab1, ki varujeta pred nekaterimi škodljivimi vrstami hroščev, beljakovino Cry1F, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, beljakovino PAT, ki se uporablja kot izbirni označevalec in omogoča odpornost na herbicid glufosinat-amonij, ter beljakovino CP4 EPSPS, ki omogoča odpornost proti herbicidu glifosat.

(c)   Označevanje:

| 1. | Za namene posebnih zahtev za označevanje iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 je „ime organizma“„koruza“; |
| --- | --- |

1.

Za namene posebnih zahtev za označevanje iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 je „ime organizma“„koruza“;

| 2. | proizvodi iz člena 2(b) in (c) tega sklepa, ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, in dokumenti, priloženi tem proizvodom, se označijo z besedami „ni za gojenje“. |
| --- | --- |

2.

proizvodi iz člena 2(b) in (c) tega sklepa, ki vsebujejo koruzo DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 ali so iz nje sestavljeni, in dokumenti, priloženi tem proizvodom, se označijo z besedami „ni za gojenje“.

(d)   Metoda za odkrivanje:

| — | Kvantitativne, za pojav značilne metode, ki temeljijo na verižni reakciji s polimerazo (PCR) v realnem času, za gensko spremenjeno koruzo DAS-59122-7, DAS-Ø15Ø7 in MON-ØØ6Ø3-6, potrjene na koruzi DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, |
| --- | --- |

—

Kvantitativne, za pojav značilne metode, ki temeljijo na verižni reakciji s polimerazo (PCR) v realnem času, za gensko spremenjeno koruzo DAS-59122-7, DAS-Ø15Ø7 in MON-ØØ6Ø3-6, potrjene na koruzi DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6,

| — | na podlagi semen jo potrdi referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1829/2003, objavi pa se na spletni strani http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm, |
| --- | --- |

—

na podlagi semen jo potrdi referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1829/2003, objavi pa se na spletni strani http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,

| — | referenčni material: ERM®-BF424 (za DAS-59122-7), ERM®-BF418 (za DAS-Ø15Ø7) in ERM®-BF415 (za MON-ØØ6Ø3-6) na voljo pri Inštitutu za referenčne materiale in meritve (IRMM) Skupnega raziskovalnega središča (JRC) Evropske komisije na spletni strani https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue |
| --- | --- |

—

referenčni material: ERM®-BF424 (za DAS-59122-7), ERM®-BF418 (za DAS-Ø15Ø7) in ERM®-BF415 (za MON-ØØ6Ø3-6) na voljo pri Inštitutu za referenčne materiale in meritve (IRMM) Skupnega raziskovalnega središča (JRC) Evropske komisije na spletni strani https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue

(e)   Posebni identifikator:

DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6.

(f)   Zahtevane informacije v skladu s Prilogo II h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti:

Urad za izmenjavo informacij o biološki varnosti, številka vpisa: glej [izpolniti po uradnem obvestilu].

(g)   Pogoji ali omejitve pri dajanju proizvodov na trg, njihovi uporabi ali ravnanju z njimi:

Se ne zahteva.

(h)   Načrt spremljanja:

Načrt spremljanja učinkov na okolje v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2001/18/ES.

[Povezava: načrt je objavljen na spletu]

(i)   Zahteve za spremljanje uporabe živila za prehrano ljudi po dajanju na trg:

Se ne zahteva.

Opomba: povezave do ustreznih dokumentov bo morda treba sčasoma spremeniti. Take spremembe bodo na voljo javnosti s posodabljanjem registra Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo.

---

| 3.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/46

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. julija 2010

o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 x MON 810 (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5139)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/429/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Monsanto Europe S.A. je 29. novembra 2005 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pristojnemu organu Češke predložila vlogo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga). |
| --- | --- |

(1)

Družba Monsanto Europe S.A. je 29. novembra 2005 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pristojnemu organu Češke predložila vlogo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga).

| (2) | Vloga zajema tudi dajanje na trg drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. Zato vloga v skladu s členom 5(5) in členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1829/2003 vključuje podatke in informacije, ki jih zahtevata prilogi III in IV k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (2), ter informacije in ugotovitve o oceni tveganja, opravljeni po načelih iz Priloge II k Direktivi 2001/18/ES. Vloga vključuje tudi načrt spremljanja učinkov na okolje v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2001/18/ES. |
| --- | --- |

(2)

Vloga zajema tudi dajanje na trg drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. Zato vloga v skladu s členom 5(5) in členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1829/2003 vključuje podatke in informacije, ki jih zahtevata prilogi III in IV k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (2), ter informacije in ugotovitve o oceni tveganja, opravljeni po načelih iz Priloge II k Direktivi 2001/18/ES. Vloga vključuje tudi načrt spremljanja učinkov na okolje v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2001/18/ES.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 21. julija 2009 dala ugodno mnenje v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003. Menila je, da je koruza MON 88017 x MON 810 enako varna kot gensko nespremenjena koruza glede možnih učinkov na zdravje človeka in živali ali okolje. Zato je ugotovila, da ni verjetno, da bi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni v skladu z opisom v vlogi (v nadaljnjem besedilu: proizvodi), lahko škodljivo vplivalo na zdravje človeka ali živali ali okolje ob predvideni uporabi (3). EFSA je v mnenju preučila vsa posebna vprašanja in pomisleke držav članic s posvetovanja s pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 6(4) in členom 18(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 21. julija 2009 dala ugodno mnenje v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003. Menila je, da je koruza MON 88017 x MON 810 enako varna kot gensko nespremenjena koruza glede možnih učinkov na zdravje človeka in živali ali okolje. Zato je ugotovila, da ni verjetno, da bi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni v skladu z opisom v vlogi (v nadaljnjem besedilu: proizvodi), lahko škodljivo vplivalo na zdravje človeka ali živali ali okolje ob predvideni uporabi (3). EFSA je v mnenju preučila vsa posebna vprašanja in pomisleke držav članic s posvetovanja s pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 6(4) in členom 18(4) navedene uredbe.

| (4) | EFSA je v mnenju tudi ugotovila, da je načrt spremljanja okolja, sestavljen iz splošnega načrta spremljanja, ki ga je predložil vložnik, v skladu s predvideno uporabo proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

EFSA je v mnenju tudi ugotovila, da je načrt spremljanja okolja, sestavljen iz splošnega načrta spremljanja, ki ga je predložil vložnik, v skladu s predvideno uporabo proizvodov.

| (5) | Ob upoštevanju teh vidikov je treba te proizvode odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju teh vidikov je treba te proizvode odobriti.

| (6) | Vsakemu GSO je treba dodeliti posebni identifikator v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 65/2004 z dne 14. januarja 2004 o vzpostavitvi sistema za razvijanje in dodeljevanje posebnih identifikatorjev za gensko spremenjene organizme (4). |
| --- | --- |

(6)

Vsakemu GSO je treba dodeliti posebni identifikator v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 65/2004 z dne 14. januarja 2004 o vzpostavitvi sistema za razvijanje in dodeljevanje posebnih identifikatorjev za gensko spremenjene organizme (4).

| (7) | Na podlagi mnenja EFSA za živila, živilske sestavine in krmo, ki vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, niso potrebne nobene druge zahteve za označevanje, razen zahtev iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003. Da se zagotovi uporaba proizvodov v mejah odobritve iz tega sklepa, je treba pri označevanju krme, ki vsebuje GSO ali je iz njega sestavljena, ter drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo GSO ali so iz njega sestavljeni in za katere je bila predložena vloga za odobritev, jasno navesti, da se zadevni proizvodi ne smejo uporabljati za gojenje. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi mnenja EFSA za živila, živilske sestavine in krmo, ki vsebujejo koruzo MON 88017 x MON 810, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, niso potrebne nobene druge zahteve za označevanje, razen zahtev iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003. Da se zagotovi uporaba proizvodov v mejah odobritve iz tega sklepa, je treba pri označevanju krme, ki vsebuje GSO ali je iz njega sestavljena, ter drugih proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo GSO ali so iz njega sestavljeni in za katere je bila predložena vloga za odobritev, jasno navesti, da se zadevni proizvodi ne smejo uporabljati za gojenje.

| (8) | Imetnik odobritve mora predložiti Komisiji letna poročila o izvajanju in rezultatih dejavnosti iz načrta spremljanja učinkov na okolje. Navedeni rezultati se predstavijo v skladu z Odločbo Komisije 2009/770/ES z dne 13. oktobra 2009 o določitvi standardnih obrazcev za poročanje o rezultatih spremljanja namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje, kot proizvodov ali v proizvodih, namenjenih dajanju v promet, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(8)

Imetnik odobritve mora predložiti Komisiji letna poročila o izvajanju in rezultatih dejavnosti iz načrta spremljanja učinkov na okolje. Navedeni rezultati se predstavijo v skladu z Odločbo Komisije 2009/770/ES z dne 13. oktobra 2009 o določitvi standardnih obrazcev za poročanje o rezultatih spremljanja namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje, kot proizvodov ali v proizvodih, namenjenih dajanju v promet, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (9) | Na podlagi mnenja EFSA ni utemeljena uvedba posebnih pogojev ali omejitev pri dajanju na trg in/ali posebnih pogojev ali omejitev pri uporabi in ravnanju, vključno z zahtevami za spremljanje uporabe živila in krme po dajanju na trg, ali posebnih pogojev za varstvo posebnih ekosistemov/okolja in/ali geografskih območij v skladu s členom 6(5)(e) in členom 18(5)(e) Uredbe (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja EFSA ni utemeljena uvedba posebnih pogojev ali omejitev pri dajanju na trg in/ali posebnih pogojev ali omejitev pri uporabi in ravnanju, vključno z zahtevami za spremljanje uporabe živila in krme po dajanju na trg, ali posebnih pogojev za varstvo posebnih ekosistemov/okolja in/ali geografskih območij v skladu s členom 6(5)(e) in členom 18(5)(e) Uredbe (ES) št. 1829/2003.

| (10) | Vse ustrezne podatke iz odobritve proizvodov je treba vnesti v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Vse ustrezne podatke iz odobritve proizvodov je treba vnesti v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

| (11) | Člen 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES (6) določa zahteve za označevanje proizvodov, ki so sestavljeni iz GSO ali jih vsebujejo. |
| --- | --- |

(11)

Člen 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES (6) določa zahteve za označevanje proizvodov, ki so sestavljeni iz GSO ali jih vsebujejo.

| (12) | O tem sklepu je treba prek Urada za izmenjavo informacij o biološki varnosti obvestiti podpisnice Kartagenskega protokola o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti v skladu s členom 9(1) in členom 15(2)(c) Uredbe (ES) št. 1946/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o čezmejnem gibanju gensko spremenjenih organizmov (7). |
| --- | --- |

(12)

O tem sklepu je treba prek Urada za izmenjavo informacij o biološki varnosti obvestiti podpisnice Kartagenskega protokola o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti v skladu s členom 9(1) in členom 15(2)(c) Uredbe (ES) št. 1946/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o čezmejnem gibanju gensko spremenjenih organizmov (7).

| (13) | O ukrepih iz tega sklepa je bil opravljen posvet z vložnikom. |
| --- | --- |

(13)

O ukrepih iz tega sklepa je bil opravljen posvet z vložnikom.

| (14) | Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. |
| --- | --- |

(14)

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik.

| (15) | Na sestanku z dne 29. junija 2010 Svet ni mogel sprejeti odločitve s kvalificirano večino niti za predlog niti proti njemu. Svet je sporočil, da so njegovi postopki s tem predlogom končani. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe – |
| --- | --- |

(15)

Na sestanku z dne 29. junija 2010 Svet ni mogel sprejeti odločitve s kvalificirano večino niti za predlog niti proti njemu. Svet je sporočil, da so njegovi postopki s tem predlogom končani. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Gensko spremenjeni organizem in posebni identifikator

Gensko spremenjeni koruzi (Zea mays L.) MON 88017 x MON 810, kakor je opredeljena v točki (b) Priloge k temu sklepu, se dodeli posebni identifikator MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 v skladu z Uredbo (ES) št. 65/2004.

Člen 2

Odobritev

Za namene člena 4(2) in člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 se pod pogoji iz tega sklepa odobrijo naslednji proizvodi:

| (a) | živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

(a)

živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

| (b) | krma, ki vsebuje koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena; |
| --- | --- |

(b)

krma, ki vsebuje koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena;

| (c) | proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. |
| --- | --- |

(c)

proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje.

Člen 3

Označevanje

1.   Za namene zahtev za označevanje iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 je „ime organizma“„koruza“.

2.   Proizvodi iz člena 2(b) in (c), ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, in dokumenti, priloženi tem proizvodom, se označijo z besedami „ni za gojenje“.

Člen 4

Spremljanje učinkov na okolje

1.   Imetnik odobritve zagotovi, da se sprejme in izvaja načrt spremljanja učinkov na okolje iz točke (h) Priloge.

2.   Imetnik odobritve predloži Komisiji letna poročila o izvajanju in rezultatih dejavnosti iz načrta spremljanja v skladu z Odločbo 2009/770/ES.

Člen 5

Register Skupnosti

Podatki iz Priloge k temu sklepu se vnesejo v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1829/2003.

Člen 6

Imetnik odobritve

Imetnik odobritve je Monsanto Europe S.A., Belgija, kot predstavnik Monsanto Company, Združene države.

Člen 7

Veljavnost

Ta sklep se uporablja 10 let od datuma uradnega obvestila.

Člen 8

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Bruselj, Belgija.

V Bruslju, 28. julija 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2006-020

3

(4)  UL L 10, 16.1.2004, str. 5.

4

(5)  UL L 275, 21.10.2009, str. 9.

5

(6)  UL L 268, 18.10.2003, str. 24.

6

(7)  UL L 287, 5.11.2003, str. 1.

7

---

PRILOGA

(a)   Vložnik in imetnik odobritve:

| Ime | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Bruselj, Belgija |

Ime

:

Monsanto Europe S.A.

Naslov

:

Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Bruselj, Belgija

V imenu Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – Združene države Amerike.

(b)   Poimenovanje in opredelitev proizvodov:

| 1. | Živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

1.

Živila in živilske sestavine, ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

| 2. | krma, ki vsebuje koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena; |
| --- | --- |

2.

krma, ki vsebuje koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, je iz nje sestavljena ali proizvedena;

| 3. | proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje. |
| --- | --- |

3.

proizvodi, ki niso živila in krma ter vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje.

Gensko spremenjena koruza MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, kakor je opisana v vlogi, je proizvedena s križanjem koruze, ki vsebuje pojava MON-88Ø17-3 in MON-ØØ81Ø-6 ter izraža beljakovini Cry3Bb1 in Cry1Ab, ki varujeta pred nekaterimi škodljivim vrstami hroščev oziroma metuljev, ter beljakovino CP4 EPSPS, ki omogoča odpornost proti herbicidu glifosat.

(c)   Označevanje:

| 1. | Za namene posebnih zahtev za označevanje iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 je „ime organizma“„koruza“; |
| --- | --- |

1.

Za namene posebnih zahtev za označevanje iz člena 13(1) in člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1830/2003 je „ime organizma“„koruza“;

| 2. | proizvodi iz člena 2(b) in (c) tega sklepa, ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, in dokumenti, priloženi tem proizvodom, se označijo z besedami „ni za gojenje“. |
| --- | --- |

2.

proizvodi iz člena 2(b) in (c) tega sklepa, ki vsebujejo koruzo MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 ali so iz nje sestavljeni, in dokumenti, priloženi tem proizvodom, se označijo z besedami „ni za gojenje“.

(d)   Metoda za odkrivanje:

| — | Kvantitativne, za pojav značilne metode, ki temeljijo na verižni reakciji s polimerazo (PCR) v realnem času, za gensko spremenjeno koruzo MON-88Ø17-3 in MON-ØØ81Ø-6, potrjene na koruzi MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, |
| --- | --- |

—

Kvantitativne, za pojav značilne metode, ki temeljijo na verižni reakciji s polimerazo (PCR) v realnem času, za gensko spremenjeno koruzo MON-88Ø17-3 in MON-ØØ81Ø-6, potrjene na koruzi MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6,

| — | na podlagi semen jo potrdi referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1829/2003, objavi pa se na spletni strani http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm, |
| --- | --- |

—

na podlagi semen jo potrdi referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1829/2003, objavi pa se na spletni strani http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,

| — | referenčni material: AOCS 0406-D (za MON-88Ø17-3) na voljo pri American Oil Chemists Society na spletni strani http://www.aocs.org/tech/crm/, in ERM®-BF413 (za MON-ØØ81Ø-6) na voljo pri Inštitutu za referenčne materiale in meritve (IRMM) Skupnega raziskovalnega središča (JRC) Evropske komisije na spletni strani https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue |
| --- | --- |

—

referenčni material: AOCS 0406-D (za MON-88Ø17-3) na voljo pri American Oil Chemists Society na spletni strani http://www.aocs.org/tech/crm/, in ERM®-BF413 (za MON-ØØ81Ø-6) na voljo pri Inštitutu za referenčne materiale in meritve (IRMM) Skupnega raziskovalnega središča (JRC) Evropske komisije na spletni strani https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue

(e)   Posebni identifikator:

MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6

(f)   Zahtevane informacije v skladu s Prilogo II h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti:

Urad za izmenjavo informacij o biološki varnosti, številka vpisa: glej [izpolniti po uradnem obvestilu].

(g)   Pogoji ali omejitve pri dajanju proizvodov na trg, njihovi uporabi ali ravnanju z njimi:

Se ne zahteva.

(h)   Načrt spremljanja:

Načrt spremljanja učinkov na okolje v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2001/18/ES.

[Povezava: načrt je objavljen na spletu]

(i)   Zahteve za spremljanje uporabe živila za prehrano ljudi po dajanju na trg:

Se ne zahteva.

Opomba: Povezave do ustreznih dokumentov bo morda treba sčasoma spremeniti. Take spremembe bodo na voljo javnosti s posodabljanjem registra Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo.

---