# Eiropas Savienības L 177/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.177.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. gadagājums2010. gada 10. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.177.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 177

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. gadagājums2010. gada 10. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 1 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetriskas gaismas tuvo gaismu un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar R2 un/vai HS1 kategorijas kvēlspuldzēm | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 6 – Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāju apstiprināšanu | 40 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 8 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, ja tie izstaro asimetrisku tuvo vai tālo gaismu vai abas un ir aprīkoti ar halogēnajām kvēlspuldzēm (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11spuldzes) | 71 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 19 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu priekšējo miglas lukturu apstiprināšanu | 113 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 20 – Vienoti noteikumi par tādu mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnajām kvēlspuldzēm (H4 spuldzes) | 170 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 46 – Vienoti noteikumi par netiešās redzamības ierīču un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz šo ierīču uzstādīšanu | 211 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 118 – Vienotas tehniskās prasības par atsevišķu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu iekšējās apdares materiālu ugunsizturību | 263 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 121 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem | 290 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 1 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetriskas gaismas tuvo gaismu un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar R2 un/vai HS1 kategorijas kvēlspuldzēm

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 6 – Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāju apstiprināšanu

40

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 8 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, ja tie izstaro asimetrisku tuvo vai tālo gaismu vai abas un ir aprīkoti ar halogēnajām kvēlspuldzēm (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11spuldzes)

71

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 19 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu priekšējo miglas lukturu apstiprināšanu

113

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 20 – Vienoti noteikumi par tādu mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnajām kvēlspuldzēm (H4 spuldzes)

170

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 46 – Vienoti noteikumi par netiešās redzamības ierīču un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz šo ierīču uzstādīšanu

211

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 118 – Vienotas tehniskās prasības par atsevišķu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu iekšējās apdares materiālu ugunsizturību

263

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 121 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem

290

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/1

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 1 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetriskas gaismas tuvo gaismu un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar R2 un/vai HS1 kategorijas kvēlspuldzēm

Ar visiem grozījumiem līdz:

grozījumu 02. sērijai, kas stājies spēkā 2001. gada 8. septembrī

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

Darbības joma

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Diskomforta novērtēšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Standarta galvenais lukturis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Galveno lukturu tipa apstiprinājuma grozījumi un tā attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas galīga pārtraukšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

14.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par galveno lukturu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, noraidīšanu vai atsaukšanu, vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 1 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru un citu lēni braucošu transportlīdzekļu īpašie galvenie lukturi |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Minimālās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Fotometrisko rādītāju stabilitātes testi galveno lukturu darbības laikā |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Mērekrāni |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasības lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju, materiāla paraugu vai nokomplektētu lukturu testi |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Minimālās prasības, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugu |
| --- | --- |

8. pielikums –

DARBĪBAS JOMA (1)

Šie noteikumi attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem, kuriem ir stikla vai plastikāta izkliedētāji.

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

1.1.   “izkliedētājs” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu;

1.2.   “pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj izkliedētāja ārējo virsmu;

dažādi lukturu “tipi” ir galvenie lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

1.3.1.   tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

1.3.2.   optiskās sistēmas rādītāji;

1.3.3.   tādu papildu sastāvdaļu klātbūtne, kas savas darbības laikā ar refleksiju, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju spēj mainīt optiskos efektus;

1.3.4.   atbilstība labās puses vai kreisās puses kustībai, vai kustībai brauktuves abās pusēs;

1.3.5.   spējas nodrošināt tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai tuvo un tālo gaismu;

1.3.6.   izkliedētāju un pārklājuma materiāli, ja tādi ir izmantoti;

1.3.7.   turētājs, kas paredzēts vienas attiecīgās kategorijas kvēlspuldzes(-džu) regulēšanai; R2 un/vai HS1. (2)

2.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

2.1.   Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda: vai lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu tuvo un tālo gaismu vai tikai vienu no tām;

ja lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai, vai tas ir paredzēts gan kreisās puses, gan labās puses kustībai, vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses kustībai;

ja lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīcija(-s) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenvirziena vidējo plakni.

Attiecībā uz katru galveno lukturu tipu pieteikumam pievieno:

2.2.1.   pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kas ļauj identificēt galveno lukturu tipu un parāda galveno lukturu pretskatā, detalizēti parādot izkliedētāja rievojumu, ja tāds ir, kā arī šķērsgriezumu; rasējumā parāda, kur ir paredzēta vieta marķējumam;

ja lukturim ir regulējams atstarotājs – norādi par luktura uzstādīšanas pozīciju (pozīcijām) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenvirziena vidējo plakni, ja lukturi paredzēts izmantot tikai norādītajā(-ās) pozīcijā(-ās);

2.2.2.   īsu tehnisko specifikāciju;

2.2.3.   divus galvenā luktura tipa paraugus;

izkliedētāja plastikāta materiāla testa vajadzībām pievieno:

trīspadsmit izkliedētājus;

2.2.4.1.1.   sešus no šādiem izkliedētājiem var aizvietot ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela gandrīz plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu);

2.2.4.1.2.   katrs šāds izkliedētāja vai plastikāta materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā;

2.2.4.2.   atstarotāju, kam var uzmontēt izkliedētājus saskaņā ar ražotāja instrukciju.

2.3.   Materiāliem, kas veido izkliedētājus un pārklājumus, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti.

2.4.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti pietiekami pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu ražošanas atbilstības kontroli.

3.   MARĶĒJUMI (3)

3.1.   Uz apstiprināšanai iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme.

3.2.   Uz lukturu izkliedētājiem un galvenā korpusa ir (4) pietiekami liela brīva vieta, kas paredzēta marķējumam un papildu simboliem, kā minēts 4. punktā; šīs brīvās vietas jānorāda rasējumos, kas minēti iepriekš 2.2.1. punktā.

3.3.   Ja izmanto lukturus, kuru konstrukcija atbilst gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, transportlīdzekļa optiskā mezgla abus regulējumus vai kvēlspuldzes regulējuma reflektorus marķē attiecīgi ar burtiem R un D, un L un G.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārējie noteikumi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja visi galvenā luktura tipa paraugi, kas iesniegti atbilstoši minētā 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

4.1.2.   Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairākiem noteikumiem, drīkst izmantot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamiem noteikumiem. Šī prasība neattiecas uz galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar dubulta kvēldiega spuldzēm, bet ir apstiprināts tikai viens staru kūlis.

4.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam galvenā luktura tipam, ja uz to attiecas šie noteikumi, izņemot apstiprinājuma paplašināšanu uz ierīci, kura atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu.

4.1.4.   Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu uz citu tipu, noraidīšanu, anulēšanu vai par luktura tipa ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots 1958. gada nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, pievienojot norādījumus atbilstoši 2.2.1. punktam, un ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju un ja galveno lukturi paredzēts izmantot tikai tādās uzstādīšanas pozīcijās, kas atbilst 2.2.1. punkta norādījumiem, apstiprinājuma saņemšanas gadījumā pieteikuma iesniedzējam ir pienākums atbilstoši informēt lietotāju par pareizo uzstādīšanas pozīciju (pozīcijām).

4.1.5.   Papildus 3.1. punktā minētajam marķējumam, turpmāk 4.2. un 4.3. punktā minēto apstiprinājuma marķējumu piestiprina uz katra galvenā luktura vietās, kā norādīts iepriekš 3.2. punktā, atbilstoši šajos noteikumos apstiprinātajam tipam.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma veidošana

Apstiprinājuma marķējumā ir:

starptautiskais apstiprinājuma marķējums, ko veido:

4.2.1.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; (5)

4.2.1.2.   apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā;

viens vai vairāki papildu simboli:

4.2.2.1.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai kreisās puses satiksmes prasībām, – horizontāla bulta, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to ceļa pusi, pa kuru notiek kustība;

4.2.2.2.   galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai atbilstu abu satiksmes sistēmu prasībām, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai kvēlspuldzes iestatījumu, – horizontāla bulta, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi, uz labo un uz kreiso pusi;

4.2.2.3.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, burts “C”;

4.2.2.4.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, burts “R”;

4.2.2.5.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā gan uz tuvo, gan tālo gaismu, burti “CR”;

4.2.2.6.   galvenajiem lukturiem, kuriem ir plastikāta izkliedētājs – apzīmējums “PL”, ko pievieno simboliem, kas minēti iepriekš 4.2.2.3. – 4.2.2.5. punktā.

4.2.2.7.   Ikvienā gadījumā testa procesā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo spriegumu (spriegumi), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, jānorāda uz apstiprinājuma sertifikātiem un uz paziņojuma veidlapām, ko nosūtīta valstīm, kuras ir šā nolīguma Līgumslēdzējas puses un piemēro šos noteikumus.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas veidoti tā, ka tuvās gaismas spuldzes kvēldiegs nav ieslēdzams reizē ar citas gaismas funkcijas kvēldiegu, ar ko tas var būt savietots – marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola liek slīpsvītru (/);

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikuma prasībām tikai tad, ja tiem tiek pievadīts 6 V vai 12 V spriegums – simbols, kurā skaitlis “24” pie kvēlspuldzes patronas ir pārsvītrots ar slīpinātu krustu (X).

4.2.2.8.   Apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda uz šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju, kas spēkā apstiprinājuma izsniegšanas brīdī un, ja nepieciešams, vajadzīgā bultiņa var atrasties pie minētajiem papildu simboliem.

4.2.2.9.   Iepriekš 4.2.1. un 4.2.2. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami arī tad, kad ierīce uzstādīta uz transportlīdzekļa.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Neatkarīgi lukturi

Šo noteikumu 5. pielikuma 1. līdz 9. attēlā ir parādīti marķējuma noformēšanas paraugi ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi

Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, kas sastāv no aplī ierakstīta burta “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis apstiprinājuma marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, ievērojot šo:

4.3.2.1.1.   tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas;

4.3.2.1.2.   nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, tajā pašā laikā nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas dienā, un, nepieciešamības gadījumā, arī noteikto bultu norāda:

4.3.2.2.1.   vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas,

4.3.2.2.2.   vai grupā tā, lai katra no grupētajām, kombinētajām vai savietotajām lampām būtu skaidri identificējama (sk. četrus iespējamos paraugus 5. pielikumā).

4.3.2.3.   Viena marķējuma sastāvdaļu lielums atbilst vismaz minimālajam atsevišķas atzīmes lielumam, kā minēts noteikumos, uz kuru pamata ir izsniegts apstiprinājums.

4.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati nolīguma dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi.

4.3.2.5.   Šo noteikumu 5. pielikuma 10. attēlā ir paraugi, kā izvietot marķējumu grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

Lukturi, kuru izkliedētājus izmanto dažādos galveno lukturu tipos un kurus var savietot vai grupēt kopā ar citiem lukturiem

Tiek piemēroti 4.3.2. punktā ietvertie nosacījumi.

4.3.3.1.   Bez tam, ja ir izmantots tāds pats izkliedētājs, uz tā var būt dažādi marķējumi, kas attiecas uz dažādiem galvenajiem lukturiem vai lampu mezgliem, ja uz galvenā luktura korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja, arī ir brīva vieta, kā aprakstīts iepriekš 3.2. punktā, un uz tā ir marķējumi, kas apliecina faktiskās funkcijas. Ja vienā un tajā pašā galvenajā korpusā ir dažādi galveno lukturu tipi, uz korpusa var būt dažādi marķējumi.

4.3.3.2.   Šo noteikumu 5. pielikuma 11. attēlā ir parādīti marķējumu noformēšanas paraugi attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu.

5.   VISPĀRĪGA SPECIFIKĀCIJA

5.1.   Katrs paraugs atbilst turpmāk 6. un 7. punktā norādītajām specifikācijām.

5.2.   Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, lai norādītās fotometriskās īpašības saglabātos un tie paliktu labā darba stāvoklī normālos ekspluatācijas apstākļos, neraugoties uz iespējamu vibrāciju iedarbību.

5.3.   Galvenie lukturi ir aprīkoti ar ierīci, kas ļauj to stāvokli noregulēt tā, lai panāktu atbilstību tiem piemērojamiem noteikumiem. Šāda ierīce nav jāuzstāda uz apgaismošanas detaļām, kuros reflektors nav atdalāms no difūzā izkliedētāja, ja šādus mezglus izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros galvenos lukturu var regulēt ar citiem paņēmieniem. Ja tuvo gaismu galvenajam lukturim un tālo gaismu galvenajam lukturim ir katram sava kvēlspuldze un tie montēti kā kompozīts mezgls, ir iespēja ar regulēšanas ierīci katru optisko sistēmu attiecīgi regulēt atsevišķi.

Tomēr tas neattiecas uz galveno lukturu komplektiem, kuriem ir neatdalāmi atstarotāji. Šāda veida komplektiem piemēro noteikumu 6. punktā minētās prasības.

5.4.   Detaļas, ar kurām kvēlspuldze ir piestiprināta atstarotājam, projektē tā, lai pat tumsā kvēlspuldzi varētu uzstādīt vienīgi pareizajā stāvoklī. Kvēlspuldzes patrona atbilst izmēriem, kas minēti Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijas 61–2 izdevuma datu lapās:

| Kvēlspuldze | Patrona | Datu lapa |
| --- | --- | --- |
| R2 | P45t-41 | 7005-95-1 |
| H51 | PX43t | 7005-34-1 |

Kvēlspuldze

Patrona

Datu lapa

R2

P45t-41

7005-95-1

H51

PX43t

7005-34-1

5.5.   Galvenos lukturus, kas konstruēti, lai atbilstu prasībām gan valstīs ar labās puses kustību, gan valstīs ar kreisās puses kustību, var pielāgot konkrētā ceļa kustības pusei vai nu ar attiecīgu oriģinālo regulējumu, kad lukturus uzstāda uz transportlīdzekļa, vai arī kad tos izvēlās iestatīt lietotājs. Šāds oriģinālais vai izvēlētais iestatījums nozīmē, piemēram, optiskā mezgla fiksēšanu noteiktā leņķī pret transportlīdzekli vai kvēlspuldzes fiksēšanu noteiktā leņķī pret optisko mezglu. Visos gadījumos ir iespējami tikai divi precīzi atšķirami regulējuma stāvokļi – viens labās puses kustībai un otrs kreisās puses kustībai, un konstrukcija izslēdz iespēju nejauši pāriet no viena stāvokļa otrā vai regulēšanu kādā vidējā stāvoklī. Ja kvēlspuldze ir paredzēta diviem dažādiem regulējumiem, stiprinājuma detaļām, kas savieno kvēlspuldzi ar atstarotāju, ir jābūt tā konstruētām un izgatavotām, ka katrā no šiem diviem regulējumiem kvēlspuldze paliek vietā atbilstoši tai precizitātei, kas atbilst vienas puses kustībai projektētu galveno lukturu vajadzībām.

5.6.   Papildu testus veic saskaņā ar 4. pielikumā minētajām prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju novirzes.

5.7.   Atbilstību 5.2.–5.5. punkta prasībām pārbauda vizuāli, bet vajadzības gadījumā – ar testēšanas ierīci.

5.8.   Ja galvenā luktura izkliedētājs ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 7. pielikuma prasībām.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.1.   Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, ka ar atbilstošo R2 un/vai HS1 kvēlspuldzi(-ēm) dod pietiekamu apgaismojumu neapžilbinot tuvo gaismu gadījumā un tālo gaismu gadījumā dod labu apgaismojumu.

6.1.2.   Galvenā luktura radīto apgaismojumu pārbauda vertikālā ekrānā, kas nostādīts 25 m attālumā galvenā luktura priekšā perpendikulāri tā asij (skatīt šo noteikumu 6. pielikumu).

6.1.3.   Galvenā lukturu testam izmanto standarta (etalona) kvēlspuldzi(-es), kuras nominālais spriegums ir 12 V, visus selektīvos dzeltenos filtrus (6), nomainot ar ģeometriski identiskiem bezkrāsainiem filtriem, kam piemīt vismaz 80 procentu caurlaidības faktors. Galvenā lukturu testa laikā spriegumu uz kvēlspuldzes spailēm regulē tā, lai iegūtu šādus parametrus:

| Kvēlspuldzeskategorija | Aptuvensmērījumu barošanas spriegums (V) | Gaismas plūsma (lūmeni) |
| --- | --- | --- |
| tālās gaismaskvēldiegs | tuvās gaismasKvēldiegs |
| R2 | 12 | 700 | 450 |
| H51 | 12 | 700 | 450 |

Kvēlspuldzeskategorija

Aptuvensmērījumu barošanas spriegums (V)

Gaismas plūsma (lūmeni)

tālās gaismaskvēldiegs

tuvās gaismasKvēldiegs

R2

12

700

450

H51

12

700

450

6.1.4.   Izmēri, kas nosaka kvēldiega(-u) atrašanās vietu un atrodas standarta kvēlspuldzē, ir parādīti Noteikumu Nr. 37 attiecīgā datu lapā.

6.1.5.   Standarta kvēlspuldzes optiskajā forma un kvalitāte ir tāda, lai tā neradītu atstarošanu vai refrakciju, kas var negatīvi ietekmēt gaismas izplatīšanos. Atbilstību šai prasībai kontrolē, mērot gaismas izplatīšanos no standarta galvenā luktura ar standarta (etalona) kvēlspuldzi.

Tuvajai gaismai jārada pietiekami ass “gaismas kūļa noliekums”, kas ļauj ar tā palīdzību panākt regulēšanu. “Gaismas kūļa noliekumam” jāizpaužas kā horizontālai taisnei pretējā pusē tam kustības virzienam, kam ir paredzēts galvenais lukturis; otrā pusē tam jābūt horizontālai vai 15° leņķī virs horizontālās taisnes.

Galveno lukturi uzstāda tā, lai panāktu, ka:

6.2.1.   ja galvenie lukturi ir konstruēti labās puses kustībai, “gaismas kūļa noliekums” ekrāna kreisajā pusē (7) ir horizontāls, bet, ja galvenie lukturi ir paredzēti kreisās puses kustībai, “gaismas kūļa noliekums” ir horizontāls ekrāna labajā pusē;

6.2.2.   šā “gaismas kūļa noliekuma” horizontālā daļa atrodas uz ekrāna 25 cm zem horizontālās plaknes robežām, kas šķērso galvenā lukturu fokusu (skatīt šo noteikumu 6. pielikumu);

6.2.3.   ekrāns atrodas 6. pielikumā (8) norādītajā stāvoklī.

Ja galvenais lukturis ir šādi noregulēts un paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tas atbilst 6.3. un 6.5. punktā izklāstītajām prasībām. Ja galvenais lukturis paredzēts galvenokārt tuvās gaismas nodrošināšanai, tam jāatbilst tikai 6.3. punktā minētajām prasībām. (9)

Ja šādi noregulēts lukturis neatbilst 6.3. un 6.5. punktā minētajām prasībām, var mainīt tā regulējumu, ja gaismas kūļa ass vai krustošanās punkts HV, kas norādīts šo noteikumu 6. pielikumā, netiek novirzīts sānis par vairāk nekā 1° (= 44 cm) uz labo vai kreiso pusi. (10) Lai atvieglotu regulēšanu ar “gaismas kūļa noliekuma” palīdzību, galveno lukturi var daļēji aizsegt, lai iegūtu asāku “gaismas kūļa noliekumu”.

Ja galvenais lukturis ir projektēts tikai tuvās gaismas nodrošināšanai, to noregulē tā, lai maksimāli apgaismotais laukums koncentrētos ap hh un vv līniju krustošanās punktu. Šādam lukturim jāatbilst vienīgi 6.5. punktā minētajām prasībām.

6.3.   Ar tuvo gaismu radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šīs tabulas prasībām: (11)

| Punkts uz mērekrāna | Vajadzīgais apgaismojums luksos |
| --- | --- |
| Galvenie lukturi kustībai pa labo pusi | Galvenie lukturi kustībai pa kreiso pusi |
| Punkts R 50 L | Punkts H 50 R | ≤ 0–4 |
| Punkts 75 R | Punkts 75 L | ≥ 6 |
| Punkts 50 R | Punkts 50 L | ≥ 6 |
| Punkts 25 L | Punkts 25 R | ≥ 1,5 |
| Punkts 25 R | Punkts 25 L | ≥ 1,5 |
| Jebkurš punkts III zonā | ≤ 0,7 |
| Jebkurš punkts IV zonā | ≥ 2 |
| Jebkurš punkts I zonā | ≤ 20 |

Punkts uz mērekrāna

Vajadzīgais apgaismojums luksos

Galvenie lukturi kustībai pa labo pusi

Galvenie lukturi kustībai pa kreiso pusi

Punkts R 50 L

Punkts H 50 R

≤ 0–4

Punkts 75 R

Punkts 75 L

≥ 6

Punkts 50 R

Punkts 50 L

≥ 6

Punkts 25 L

Punkts 25 R

≥ 1,5

Punkts 25 R

Punkts 25 L

≥ 1,5

Jebkurš punkts III zonā

≤ 0,7

Jebkurš punkts IV zonā

≥ 2

Jebkurš punkts I zonā

≤ 20

Ja standarta kvēlspuldzes gaismas plūsma, ko izmanto mērījumiem, nav 450 lūmeni, iegūtos mērījumus koriģē proporcionāli plūsmas rādītājiem. Nedrīkst būt novirzes uz sāniem, kas pasliktina redzamību kādā no zonām – I, II, III vai IV.

Ja galvenie lukturi ir konstruēti tā, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām, abām optiskā mezgla vai kvēlspuldzes regulēšanas pozīcijām jāatbilst iepriekš minētajām prasībām attiecībā uz konkrēto satiksmes virzienu.

6.4.   Apgaismošanas raksturlielumus “A” un “B”, zonās, kā parādīts 6. pielikuma P1C attēlā, pārbauda, nosakot šā attēla 1 līdz 8 punkta fotometriskās vērtības; tām jābūt šādās robežās:

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 luksi un

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 luksi, un

0,7 luksi ≥ 7 ≥ 0,1 lukss, un

0,7 luksi ≥ 8 ≥ 0,2 luksi.

Minētās jaunās vērtības neattiecina uz galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti pirms šo 1992. gada 2. decembra noteikumu grozījumu 01. sērijas 3. pielikuma spēkā stāšanās datuma, ne uz to apstiprinājuma paplašināšanu uz citiem tipiem.

Ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs, 6.2.–6.4. punktā minētās prasības piemēro katrai montāžas pozīcijai, kas norādīt 2.1. punktā. Pārbaudei izmanto šādu procedūru:

6.5.1.   katra izmantotā pozīcija tiek realizēta uz testēšanas goniometra attiecībā uz līniju, kas savieno gaismas avota centru un HV punktu uz orientācijas ekrāna. Tad regulējamo atstarotāju nostāda tādā pozīcijā, lai gaismas zīmējums uz ekrāna atbilstu orientācijas noteikumiem, kas minēti 6.1., 6.2. punktā un/vai 6.4. punktā;

6.5.2.   kad atstarotājs ir sākotnēji fiksēts atbilstoši 6.5.1. punktā noteiktajam, lukturim jāatbilst attiecīgajām fotometriskajām prasībām, kā norādīts 6.2., 6.3.un 6.4. punktā;

6.5.3.   veic papildu testus, kad atstarotājs ir vertikāli pavirzīts par ± 2° vai vismaz līdz maksimālajai pozīcijai, ja tā ir mazāka par 2°, salīdzinot ar sākotnējo pozīciju, ko panāk ar galveno lukturu regulēšanas ierīci. Kad galvenais lukturis kopumā ir pārorientēts (piemēram, izmantojot goniometru) attiecīgi pretējā virzienā, kontrolē gaismu šeit noteiktajos virzienos un konstatē tās atbilstību noteiktajiem ierobežojumiem: tuvajai gaismai: punktā HV un 75R (attiecīgi 75L); tālajai gaismai punktā HV (procentos no Emax);

6.5.4.   ja pieteikuma iesniedzējs norādījis vairāk par vienu uzstādīšanas pozīciju, attiecībā uz visām citām pozīcijām atkārto 6.5.1.–6.5.3. punktā noteikto procedūru;

6.5.5.   ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas uzstādīšanas pozīcijas, lukturi orientē uz 6.2.–6.4. punktā paredzētajiem mērījumiem, kad galveno lukturu regulēšanas ierīce nostādīta vidējā pozīcijā. 6.5.3. punktā minētos papildu testus veic, kad atstarotājs ir novirzīts galējās pozīcijās (bet ne par ± 2°), ko panāk ar galveno lukturu regulēšanas ierīci.

6.6.   Apgaismojumu, ko uz ekrāna rada tālās gaismas, mēra ar tādu pašu galveno lukturu regulējumu, ko izmanto mērījumiem, kas iepriekš minēti 6.3. apakšpunktā, vai, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu, – atbilstīgi 6.2.3. apakšpunkta pēdējai daļai. Ja tālās gaismas radīšanai izmanto vairāk nekā vienu gaismas avotu, apgaismojuma maksimālās vērtības (Emax) noteikšanai izmanto darbību kombināciju.

Tālās gaismas apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:

HH un VV līniju krustošanās punkts HV atrodas izoluksā 90 % apjomā no maksimālā apgaismojuma.

Šī maksimālā vērtība ir vismaz 32 luksi.

No HV krustošanās punkta horizontāli pa labi un pa kreisi apgaismojums ir vismaz 16 luksu līdz 1,125 m lielā attālumā un vismaz 4 luksi līdz 2,25 m lielā attālumā. (Ja mērījumiem izmantotās standarta kvēlspuldzes plūsma nav 700 lūmenu, gūtos mērījumus jākoriģē proporcionāli plūsmu attiecībai.)

6.7.   Ekrāna apgaismošanas rādītāji, kā minēts iepriekš 6.3. un 6.5. punktā, ir jāmēra ar fotoelementa fotorezistoru, kura lietderīgais laukums ir kvadrāts ar malas garumu 65 mm.

7.   DISKOMFORTA NOVĒRTĒŠANA

Novērtē diskomfortu, ko rada galvenie tuvās gaismas lukturi. (12)

8.   STANDARTA GALVENAIS LUKTURIS

Galveno lukturi uzskata par standarta galveno lukturi, ja:

8.1.   tas atbilst iepriekšminētajām apstiprinājuma prasībām;

8.2.   tā efektīvais diametrs ir vismaz 160 mm;

dažādos punktos un dažādās zonās, kas minēti 6.3 punktā, tas nodrošina apgaismojumu ar standarta kvēlspuldzi:

8.3.1.   ne vairāk kā 90 % no maksimālās robežas un

8.3.2.   ne mazāk kā 120 % no 6.3. punkta tabulā noteiktās minimālā robežas.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

9.1.   Galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. punktā izklāstītās prasības.

9.2.   Lai pārbaudītu, vai 9.1. punkta prasības ir izpildītas, ražošanu atbilstoši pārbauda.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

9.3.1.   nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras;

9.3.2.   nodrošina piekļuvi kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

9.3.3.   nodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai saistītie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko nosaka saskaņā ar administratīvo iestādi;

9.3.4.   analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

9.3.5.   nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 3. pielikumā noteiktos testus;

9.3.6.   nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

9.4.1.   Katrā pārbaudē inspektoram uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles protokolus.

9.4.2.   Inspektors izlases veidā var ņemt paraugus testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

9.4.3.   Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet, ka jāpārbauda to testu rezultātu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 9.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprinājuma testus saskaņā ar 8. pielikumā minētajiem kritērijiem.

9.4.4.   Kompetentā iestāde drīkst veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus. Šos testus veic, izmantojot brīvi izvēlētus paraugus, netraucējot ražotājam pildīt savas saistības attiecībā uz produkcijas piegādi un saskaņā ar 8. pielikuma kritērijiem.

9.4.5.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Ja kompetentā iestāde konstatē neapmierinošus rezultātus, tā nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.5.   Galvenos lukturus ar neapšaubāmiem defektiem ignorē.

9.6.   Standarta atzīmes neņem vērā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

10.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts galvenajam lukturim, drīkst anulēt, ja nav ievērotas iepriekšminētās prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

10.2.   Ja kāda no šā nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā tūlīt par to paziņo pārējām nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.   GALVENĀ LUKTURA TIPA APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅAS UN PAPLAŠINĀŠANA UZ CITU TIPU

Par katru gadījumu, kad galvenā luktura tips tiek mainīts, ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kura ir apstiprinājusi galvenā luktura tipu. Pēc tam šī struktūrvienība var:

11.1.1.   uzskatīt, ka izmaiņas neradīs ievērojamas nelabvēlīgas sekas un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai

11.1.2.   pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

11.2.   Par noraidījumu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru šā nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

11.3.   Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu uz citu tipu, piešķir tam sērijas numuru un informē par to pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.4.   Pirms 1986. gada 18. marta piešķirtie apstiprinājumi paliek spēkā.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma saņēmējs galīgi pārtrauc ražot noteiktus lukturus, kas apstiprināti atbilstoši šiem noteikumiem, šis ražotājs par to informē iestādi, kas izsniegusi apstiprinājumu. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, par to informē citas 1958. gada nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus.

13.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO sekretariātam paziņo par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kā arī to administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu uz citu tipu, atteikumu, anulēšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

14.   PĀREJAS NOTEIKUMI

14.1.   Sešus mēnešus pēc Noteikumu Nr. 112 oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, pārtrauc piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem.

14.2.   Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu šo un jebkurām iepriekšējām grozījumu sērijām.

14.3.   Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms Noteikumu Nr. 112 stāšanās spēkā, un visi to attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot attiecinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, kas piešķirti vēlāk, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku.

14.4.   Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus galvenajiem lukturiem, pamatojoties uz noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, ja vien galvenos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

14.5.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā Noteikumi Nr. 112, neviena nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt transportlīdzeklim galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā Noteikumiem Nr. 112.

14.6.   Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut uzstādīt transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzeklim galvenos lukturus, ko apstiprina ar šiem noteikumiem.

14.7.   Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim turpina atļaut uzstādīt vai izmantot galvenos lukturus, ko apstiprina ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar kādu no iepriekšējām grozījumu sērijām, ja galvenos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas.

---

(1)  Šo noteikumi neaizliedz kādai no nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt izgatavot šajos noteikumos atļautos lukturus ar plastikāta izkliedētājiem savienojumā ar lukturu mehānisko tīrīšanas ierīci (piemēram, ar stikla tīrītājiem).

(2)  Pieteikums kvēlspuldžu apstiprināšanai: skat. Noteikumus Nr. 37. “Kvēlspuldžu tips” jāatšķir no “kvēlspuldžu kategorijas”. Šie noteikumi attiecas uz galvenajiem lukturiem ar R2 un HS1 kategorijas kvēlspuldzēm. Šīs kvēlspuldžu kategorijas būtiski atšķiras pēc to uzbūves un īpaši pēc to cokoliem. Tās nav savstarpēji aizvietojamas, bet vienā kvēlspuldžu kategorijā parasti ietilpst vairāki to tipi.

(3)  Ja galveno lukturu konstrukcija atbilst tikai vienas puses kustības prasībām (labās vai kreisās), papildus ir ieteicams uz frontālā izkliedētāja neizdzēšamā veidā iezīmēt laukumu, ko ir iespējams aizsegt, lai novērstu diskomfortu transportlīdzekļu lietotājiem valstī ar satiksmes kustību brauktuves pretējā pusē. Tomēr tas nav jānorāda, ja šo zonu skaidri parāda konstrukcija.

(4)  Ja izkliedētāju nevar atdalīt no galvenā luktura korpusa, pietiek ar vietu uz izkliedētāja.

(5)  1 – Vācija, 2 – Francija, 3 – Itālija, 4 – Nīderlande, 5 – Zviedrija, 6 – Beļģija, 7 – Ungārija, 8 – Čehija, 9 – Spānija, 10 – Dienvidslāvija, 11 – Apvienotā Karaliste, 12 – Austrija, 13 – Luksemburga, 14 – Šveice, 15 – (pieejams), 16 – Norvēģija, 17 – Somija, 18 – Dānija, 19 – Rumānija, 20 – Polija, 21 – Portugāle, 22 – Krievijas Federācija, 23 – Grieķija, 24 – (pieejams), 25 – Horvātija, 26 – Slovēnija, 27 – Slovākija, 28 – Baltkrievija, 29 – Igaunija, 30–36 – (pieejams), 37 – Turcija. Sekojošie numuri tiks piešķirti citām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu apstiprinājuma nosacījumu pieņemšanu un mehānisko transportlīdzekļu aprīkojuma un detaļu apstiprinājuma savstarpēju atzīšanu vai tam pievienojas. Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņos šādā kārtā piešķirtos numurus nolīguma Pusēm.

(6)  Šie filtri sastāv no detaļām, tostarp izkliedētāja, kas paredzētas, lai iekrāsotu gaismu.

(7)  Regulēšanas ekrāns ir pietiekami plats, lai ļautu pārbaudīt “gaismas kūļa noliekumu”, kas pārsniedz pieļaujamo diapazonu par vismaz 5° no vv līnijas.

(8)  Ja izmanto galvenos lukturus, kas konstruēti, lai atbilstu šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālajām gaismām, fokusa ass būtiski novirzās no gaismas kūļa vispārējā virziena, sānisku regulēšanu izdara tā, lai vislabāk ievērotu apgaismošanas prasības punktos 75 un 50.

(9)  Šāds “tuvo gaismu” galvenais lukturis var ietvert tālo gaismu, kurai nekādas specifikācijas nav noteiktas.

(10)  Pārregulēšanas ierobežojums 1° pa labi vai pa kreisi nav nesaderīgs ar vertikālo pārregulēšanu. Vertikālo pārregulēšanu ierobežo tikai 6.5. apakšpunkta prasības.

(11)  Skatīt 2. pielikumu par īpašiem galvenajiem lukturiem lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem un citiem lēngaitas transportlīdzekļiem.

(12)  Šī prasība tiks ietverta administratīvajai struktūrai domātajā rekomendācijā.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(lielākais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | izsniegusi | Administratīvas struktūrvienības nosaukums
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

izsniegusi

Administratīvas struktūrvienības nosaukums

...

...

...

| Par (2): | PIEŠĶIRTO APSTIPRINĀJUMU
  PAPLAŠINĀTO APSTIPRINĀJUMU
  NORAIDĪTO APSTIPRINĀJUMU
  ANULĒTO APSTIPRINĀJUMU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

Par (2):

PAPLAŠINĀTO APSTIPRINĀJUMU

NORAIDĪTO APSTIPRINĀJUMU

ANULĒTO APSTIPRINĀJUMU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

attiecībā uz galvenā luktura tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. 1

Apstiprinājums Nr. ... Paplašinājums Nr. ...

| 1. | Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Ierīces tipa ražotāja vārds/nosaukums: ... |
| --- | --- |

2.

Ierīces tipa ražotāja vārds/nosaukums: ...

| 3. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

| 4. | Pēc vajadzības ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

4.

Pēc vajadzības ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 6. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ... |
| --- | --- |

6.

Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

| 7. | Pārbaudes ziņojuma datums ... |
| --- | --- |

7.

Pārbaudes ziņojuma datums ...

| 8. | Pārbaudes ziņojuma numurs: ... |
| --- | --- |

8.

Pārbaudes ziņojuma numurs: ...

| 9. | Īss apraksts:
  Kategorija, kā norādīts attiecīgajā marķējumā: (3) ...
  Kvēlspuldžu skaits un kategorija: ...
  Izstarotās gaismas krāsa: balta/selektīvi dzeltena (2) ... |
| --- | --- |

9.

Īss apraksts:

Kategorija, kā norādīts attiecīgajā marķējumā: (3) ...

Kvēlspuldžu skaits un kategorija: ...

Izstarotās gaismas krāsa: balta/selektīvi dzeltena (2) ...

| 10. | Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ... |
| --- | --- |

10.

Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ...

| 11. | Paplašināšanas iemesli (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

11.

Paplašināšanas iemesli (ja piemērojams): ...

| 12. | Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2) ... |
| --- | --- |

12.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2) ...

| 13. | Vieta: ... |
| --- | --- |

13.

Vieta: ...

| 14. | Datums: ... |
| --- | --- |

14.

Datums: ...

| 15. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

15.

Paraksts: ...

| 16. | Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā struktūrvienībā, kas piešķīrusi apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā struktūrvienībā, kas piešķīrusi apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi uz citu tipu/noraidījusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Lieko svītrot

(3)  Norādīt no šī saraksta atbilstošo izvēlēto marķējumu:

Image 2

HC,

HC,

HC,

HR,

HR PL,

HCR,

HCR,

HCR,

HC/R,

HC/R,

HC/R,

HC/,

HC/,

HC/,

HC PL,

HC PL,

HC PL,

HCR PL,

HCR PL,

HCR PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/PL,

HC/PL,

HC/PL

---

2. PIELIKUMS

Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru un citu lēni braucošu transportlīdzekļu īpašie galvenie lukturi

Šajos noteikumos izklāstītās prasības piemēro, lai apstiprinātu lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru un citu lēni braucošu transportlīdzekļu īpašos galvenos lukturus, ja šādi galvenie lukturi paredzēti, lai nodrošinātu gan tuvo, gan tālo gaismu ar diametru D, kas mazāks par 160 mm, (1) ar šādām izmaiņām:

| a) | minimālās prasības apgaismojumam, kas minēts 6.3. punktā, samazina pēc koeficienta



  ievērojot šādu absolūto apakšējo robežu:
  3 luksi vai nu punktā 75 R, vai punktā 75 L;
  5 luksi vai nu punktā 50 R, vai punktā 50 L;
  1,5 luksi IV joslā; |
| --- | --- |

a)

minimālās prasības apgaismojumam, kas minēts 6.3. punktā, samazina pēc koeficienta

ievērojot šādu absolūto apakšējo robežu:

3 luksi vai nu punktā 75 R, vai punktā 75 L;

5 luksi vai nu punktā 50 R, vai punktā 50 L;

1,5 luksi IV joslā;

| b) | simbola CR vietā, kas minēts noteikumu 4.2.2.5. punktā, galvenos lukturus apzīmē ar burtu M lejupvērstā trīsstūrī; |
| --- | --- |

b)

simbola CR vietā, kas minēts noteikumu 4.2.2.5. punktā, galvenos lukturus apzīmē ar burtu M lejupvērstā trīsstūrī;

| c) | paziņojumā saistībā ar apstiprinājumu 1. pielikuma 9. punktu izsaka šādi: “Galvenie lukturi tikai lēni braucošiem transportlīdzekļiem”. |
| --- | --- |

c)

paziņojumā saistībā ar apstiprinājumu 1. pielikuma 9. punktu izsaka šādi: “Galvenie lukturi tikai lēni braucošiem transportlīdzekļiem”.

---

(1)  Ja atstarotāja redzamā virsma nav apļveidīga, diametrs ir tā apļa diametrs, kura laukums ir vienāds ar atstarotāja redzamo lietderīgo virsmu.

---

3. PIELIKUMS

Minimālās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai

1.   VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē:

1.2.1.   ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B 50 L (vai R) un III zonas vērtībām maksimālā nelabvēlīgā novirze attiecīgi var būt:

| B 50 L (vai R) | 0,2 luksi jeb 20 procentu |
| --- | --- |
| | 0,3 luksi jeb 30 procentu |
| III zona | 0,3 luksi jeb 20 procentu |
| | 0,45 luksi jeb 30 procentu |

B 50 L (vai R)

0,2 luksi jeb 20 procentu

0,3 luksi jeb 30 procentu

III zona

0,3 luksi jeb 20 procentu

0,45 luksi jeb 30 procentu

vai arī, ja:

1.2.2.1.   attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar +0,2 luksu pielaidi) un attiecas uz staru, kas orientēts uz vismaz vienu punktu katrā mērekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli apkārt punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar +0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 25 R, 25 L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

1.2.2.2.   un, ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, tiek ievērota +20 procentu maksimālo un –20 procentu minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.6. punktā.

1.2.3.   Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt galvenā luktura pozīcijas noregulējumu, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk kā 1° uz labo vai kreiso pusi. (2)

1.2.4.   Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galveno lukturu testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro šādu procedūru:

vienu no paraugam izvēlētajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad trīs reizes pēc kārtas lukturis ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.4.   Ievēro krāsainības koordinātas.

Galveno lukturu fotometriskie rādītāji, kas izstaro selektīvi dzeltenu gaismu, ir šo noteikumu vērtības, ko pareizina ar 0,84.

2.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, RAŽOTĀJAM PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru galvenā luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājam noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Tos veic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, testu turpina ar citiem paraugiem. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās ražošanas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos nozīmē noteikt fotometrisko raksturojumu un gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas siltuma ietekmē.

2.2.   Izmantotās testu metodes

2.2.1.   Testus parasti veic pēc šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

2.2.2.   Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos ražotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas tām, kas norādītas šajos noteikumos.

2.2.3.   Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

2.2.4.   Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu raksturojums

Lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Ar vienādu ražojumu partiju ir jāsaprot viena tipa lukturu kopa, ko nosaka atbilstoši ražotāja izmantotajām ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtais un reģistrētais fotometriskais raksturojums

Pārbaudei izvēlēto lukturi fotometriski pārbauda punktos, kas norādīti šajos noteikumos, un nolasījumus izdara tikai punktos Emax, HV (3), HL, HR (4) attiecībā uz tālo gaismu un punktos B 50 L (vai R), HV, 75 R (vai L) un 25 L (vai R) attiecībā uz tuvo gaismu (skat. attēlu 6. pielikumā).

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 9.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritēriji ir tādi, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 8. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz galvenajiem lukturiem kreisās puses kustībai.

(2)  Regulēšanas ierobežojums 1° diapazonā pa labi vai pa kreisi nav nesavienojams ar vertikālo regulēšanu. Vertikālo regulēšanu ierobežo vienīgi 6.5. punktā ietvertās prasības.

(3)  Ja tālā gaisma ir savietota ar tuvo gaismu, tālās gaismas mērīšanai jāizvēlas tas pats HV mērīšanas punkts, kas tuvās gaismas mērīšanai.

(4)  HL un HR: “hh” punkti, kas atrodas 1,125 m attiecīgi pa kreisi un pa labi no HV punkta.

---

4. PIELIKUMS

Fotometrisko rādītāju stabilitātes testi galveno lukturu darbības laikā

Kad ir noteikti fotometriskie rādītāji saskaņā ar šo noteikumu prasībām, Emax punktos tālajai gaismai un HV, 50 R, B 50 L punktos tuvajai gaismai (vai HV, 50 L, B 50 R lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai), pārbauda nokomplektēta galvenā luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. Ar “nokomplektētu galveno lukturi” saprot visu lukturi kopā ar apkārtējām daļām un lampām, kas varētu ietekmēt siltuma izkliedi.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad nokomplektētais galvenais lukturis ir uzstādīts uz cokola atbilstoši pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī.

1.1.   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1 apakšpunktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2 apakšpunktam.

1.1.1.   Testa procedūra

Galveno lukturi darbina noteiktu laiku un:

1.1.1.1.

| a) | ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir ieslēgts noteikto laiku; (1) |
| --- | --- |

a)

ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir ieslēgts noteikto laiku; (1)

| b) | savstarpēji savietotam tuvās gaismas lukturim un tālās gaismas lukturim (divkārša kvēldiega kvēlspuldze vai divas kvēlspuldzes):
  ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar vienu ieslēgtu kvēldiegu (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1 punktā norādītā laika;
  visos pārējos gadījumos galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:
  15 minūtes – tuvās gaismas spuldzes kvēldiega ieslēgšana;
  5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana; |
| --- | --- |

b)

savstarpēji savietotam tuvās gaismas lukturim un tālās gaismas lukturim (divkārša kvēldiega kvēlspuldze vai divas kvēlspuldzes):

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar vienu ieslēgtu kvēldiegu (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1 punktā norādītā laika;

visos pārējos gadījumos galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

15 minūtes – tuvās gaismas spuldzes kvēldiega ieslēgšana;

5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana;

| c) | grupētām apgaismes funkcijām visas atsevišķās funkcijas ir vienlaicīgi ieslēgtas uz atsevišķām apgaismes funkcijām






  a) | iedaļā norādīto laiku, ņemot vērā arī |
| --- | --- | --- |

c)

grupētām apgaismes funkcijām visas atsevišķās funkcijas ir vienlaicīgi ieslēgtas uz atsevišķām apgaismes funkcijām

a)

iedaļā norādīto laiku, ņemot vērā arī

| b) | iedaļā noteikto savietotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar ražotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

b)

iedaļā noteikto savietotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

1.1.1.2.   Testa spriegums

Spriegumu noregulē tā, lai tas nodrošinātu jaudu, kas ir par 15 % augstāka nekā novērtētā jauda, kura precizēta noteikumos par kvēlspuldzēm (Noteikumi Nr. 37), ar nominālo spriegumu 6 V vai 12 V un par 26 % augstāka nekā novērtētā jauda 24 V kvēlspuldzēm.

Piemērojamā jauda vatos visos gadījumos atbilst kvēlspuldzes nominālajam 12 V spriegumam, izņemot gadījumu, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi var izmantot pie cita sprieguma. Šādā gadījumā tests notiek ar kvēlspuldzi, kurai ir vislielākā pieļaujamā jauda vatos.

1.1.2.   Testu rezultāti

1.1.2.1.   Vizuāla pārbaude

Kad galvenais lukturis ir stabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, galvenā luktura izkliedētāju un ārējo izkliedētāju, ja tāds ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Tad notiek vizuālā pārbaude, un uz galvenā luktura izkliedētāja vai uz ārējā izkliedētāja, ja tāds ir, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, ieplaisājums vai krāsas atšķirība.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

Lai atbilstu šo noteikumu prasībām, nosaka fotometriskos vērtības šādos punktos:

Tuvajai gaismai:

50 R – B 50 L – HV galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai,

50 L – B 50 R – HV galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

Tālajai gaismai:

Emax punkts.

Vēl vienā orientācijā var ņemt vērā luktura cokola deformāciju no sasilšanas (gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa izmaiņas ir minētas šā pielikuma 2. punktā). Ir pieļaujama pirms testa veikto mērījumu rezultātu novirze par 10 % no fotometriskajiem raksturlielumiem, ņemot vērā pielaides fotometrijas procedūrā.

1.2.   Netīrs galvenais lukturis

Pēc testa, kā norādīts iepriekš 1.1 apakšpunktā, galveno lukturi darbina vienu stundu, kā norādīts 1.1.1 punktā, iepriekš to sagatavojot saskaņā ar 1.2.1 punktā dotajiem norādījumiem, un pārbauda, kā norādīts 1.1.2 punktā.

1.2.1.   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

1.2.1.1.1.   Ja galvenā luktura ārējais izkliedētājs ir no stikla:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

9 svara daļas silīcijsmilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

1 svara daļa augu izcelsmes oglekļa putekļu (dižskābarža koksnes), kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

0,2 svara daļas NaCMC (3) un

pietiekams daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.1.2.   Ja galvenā luktura ārējais izkliedētājs ir no plastikāta:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

9 svara daļas silīcijsmilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

1 svara daļa augu izcelsmes oglekļa putekļu (dižskābarža koksnes), kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

0,2 svara daļas NaCMC (3),

13 svara daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m un

2 ± 1 svara daļa virsmaktīvas vielas. (4)

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2.   Testa maisījuma lietošana galvenajam lukturim

Testa maisījumu viendabīgi piemēro visai galvenā luktura gaismas emisijas virsmai un tad ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15–20 % no mērījumos iegūtajiem skaitļiem attiecībā uz katru punktu, ievērojot šajā pielikumā ietvertos norādījumus:

Emax punktam tālās gaismas fotometriskajā izplatībā tuvās/tālās gaismas lukturim;

Emax punkts tālās gaismas fotometriskajā izplatībā tikai tālās gaismas lukturim. 50 R un 50 V tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai. (5)

50 L un 50 V tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta kreisās puses kustībai.

1.2.1.3.   Mēriekārta

Mēriekārtas ir tādas pašas kā tās, ko izmanto lukturu atbilstības pārbaudēs. Fotometriskajām pārbaudēm izmanto standarta (atskaites) kvēlspuldzi.

2.   TESTS, LAI NOTEIKTU GALĒJĀS ROBEŽAS VERTIKĀLĀ STĀVOKĻA IZMAIŅU SILTUMA IETEKMĒ

Šajā testā pārbauda, vai siltuma ietekmē galējās robežas līnija pa vertikāli nepārsniedz tuvās gaismas lukturim norādīto vērtību.

Galveno lukturi, kurš pārbaudīts atbilstoši šā pielikuma 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar šā pielikuma 2.1 punktā aprakstīto testu, to nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci.

2.1.   Tests

Testu izdara sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

Izmantojot sērijveidā ražotu kvēlspuldzi, kura ir bijusi ieslēgta vismaz vienu stundu, galveno lukturi darbina, ieslēdzot tuvo gaismu un nenoņemot un nepārregulējot lukturi attiecībā pret testa ierīci. (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts šā pielikuma 1.1.1.2 punktā). Gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcija līnijas horizontālajā daļā (starp vv un vertikālo līniju, kas iet caur punktu B 50 L labās puses kustībai vai caur punktu B 50 R kreisās puses kustībai) pārbauda attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r6o) pēc luktura darbināšanas.

Šeit aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas nosaka ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un dod reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testu rezultāti

2.2.1.   Rezultātu, kas izteikts miliradiānos (mrad), uzskata par pieņemamu, ja galvenajam lukturim reģistrētā absolūtā vērtība Δ rI = r3 – r60 nepārsniedz 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), pārbauda otru lukturi, kā aprakstīts šā pielikuma 2.1 punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu luktura mehānisko detaļu pozīciju uz cokola atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī:

vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2 punktā), kam seko

vienu stundu ilgs pārtraukums.

Galvenā luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam noteiktās absolūtās vērtības Δ rI un otrajam paraugam noteiktās Δ rII vidējā vērtība nepārsniedz 1,0 mrad:

Formula

---

(1)  Ja testējamais galvenais lukturis ir grupēts un/vai savietots ar signāllukturiem, tad signāllukturi testa laikā ir ieslēgti. Vienvirziena lampu ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās/izslēgšanās ilguma koeficients ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja divu vai vairāku spuldžu kvēldiegi ir ieslēgti vienlaicīgi, kad tiek izmatota luktura mirgošana, tas nav uzskatāms par normālu vienlaicīgu kvēldiegu izmantošanu.

(3)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti apzīmē ar CMC. NaCMC, ko izmanto šādu netīrumu maisījumu sagatavošanai, ir ar 0,6–0,7 aizvietošanas pakāpi (DS) un viskozitāti 200–300 cP 2 % 20 °C temperatūrā.

(4)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no vajadzības iegūt tādu netīrumu maisījumu, ko var pareizi uzklāt uz visa plastikāta izkliedētāja.

(5)  Punkts 50 V atrodas 375 mm zem HV uz vertikālās līnijas v-v, kas redzama uz 25 m attālumā novietotā ekrāna.

---

5. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PIEMĒRI

(Skatīt šo noteikumu 4. punktu)

1. attēls

a = 12 mm min.

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu un kas paredzēts labās puses kustībai.

Piezīme

Apstiprinājuma numurs un papildu simboli ir atrodas tuvu pie aplīša virs burta “E” vai zem tā, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numurs ir burta “E” vienā pusē, un tā cipari ir vērsti tādā pašā virzienā kā “E”.

Marķējumos ir jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai tos nesajauktu ar citiem simboliem.

| 2. attēls | 3.a attēls |
| --- | --- |

2. attēls

Image 4

3.a attēls

Image 5

3.b attēls

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, un tas ir konstruēts:

| tikai kreisās puses kustībai. | abu pušu kustībai ar optiskā mezgla vai kvēlspuldzes vēlamā regulējuma palīdzību. |
| --- | --- |

tikai kreisās puses kustībai.

abu pušu kustībai ar optiskā mezgla vai kvēlspuldzes vēlamā regulējuma palīdzību.

| 4. attēls | 5. attēls |
| --- | --- |

4. attēls

Image 7

5. attēls

Image 8

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir lukturis, kuram ir plastikāta izkliedētājs, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, un tas ir paredzēts šādam lietojumam:

| abu pušu kustībai. | tikai labās puses kustībai. |
| --- | --- |

abu pušu kustībai.

tikai labās puses kustībai.

| 6. attēls | 7. attēls |
| --- | --- |

6. attēls

Image 9

7. attēls

Image 10

Galvenais lukturis ar redzamo marķējumu ir lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām:

| tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai kreisās puses kustībai. | tikai attiecībā uz tālo gaismu. |
| --- | --- |

tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai kreisās puses kustībai.

tikai attiecībā uz tālo gaismu.

| 8. attēls | 9. attēls |
| --- | --- |

8. attēls

Image 11

9. attēls

Image 12

Šādi atzīmē galveno lukturi ar plastikāta izkliedētāju, kas atbilst Noteikumu Nr. 1 prasībām:

| gan tuvajai gaismai, gan tālajai gaismai un paredzēts tikai kustībai pa labo pusi. | tikai tuvajai gaismai un paredzēts tikai kustībai pa kreiso pusi. |
| --- | --- |

gan tuvajai gaismai, gan tālajai gaismai un paredzēts tikai kustībai pa labo pusi.

tikai tuvajai gaismai un paredzēts tikai kustībai pa kreiso pusi.

Tuvās gaismas luktura kvēldiegu neieslēdz vienlaicīgi ar tālās gaismas luktura kvēldiegu un/vai jebkuru citu galveno lukturi, ar kuru tas ir savietots.

Grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu vienkāršots marķējums

10. attēls

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski parāda gaismas signālierīces apveidu. Šīs līnijas nepieder pie marķējuma).

A PARAUGS

B PARAUGS

C PARAUGS

D PARAUGS

Piezīme. Minētie četri piemēri atbilst apgaismes ierīcei, kuras marķējums attiecas uz:

priekšējās pozīcijas lampu, kas apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu 01. sēriju,

galveno lukturi ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses kustībai, un tālo gaismu, kas apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 1 grozījumu 01. sēriju un ietver plastikāta izkliedētāju.

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 grozījumu 02. sēriju un ietver plastikāta izkliedētāju,

priekšējo virzienrādītāja lampu, kas pieder 1.a kategorijai un ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 grozījumu 02. sēriju.

11. attēls

Luktura un galvenā luktura savietojums

1. piemērs

Minētajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, t.i.,

vai nu lukturī, kas nodrošina tuvo gaismu un ir paredzēts labās un kreisās puses kustībai, un tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no 86 250 līdz 101 250 kandelām, kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 20 grozījumu 02. sēriju,

kas ir savietots ar

priekšējās pozīcijas lampu, kas apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu 01. sēriju,

vai arī galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo gaismu un ir paredzēts labās un kreisās puses kustībai, un tālo gaismu, kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 1 grozījumu 01. sēriju,

kas ir savietots ar to pašu frontālās pozīcijas lampu, kā minēts iepriekš;

vai pat vienā no minētajiem galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti kā viens lukturis. Uz galvenā luktura galvenā korpusa ir vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:

vai

vai

vai

2. piemērs

Šajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, ko lieto divu galveno lukturu grupā; tas ir apstiprināts Francijā (E2) un sastāv no galvenā luktura, kas izstaro tuvo gaismu un ir paredzēts abu pušu kustībai un izstaro tālo gaismu ar maksimālo apgaismošanas intensitāti no x līdz y kandelām un atbilst Noteikumu Nr. 1 un to grozījumu 01. sērijas prasībām, un no galvenā luktura, kas izstaro tālo gaismu ar maksimālo apgaismošanas intensitāti no w līdz z kandelām un atbilst Noteikumu Nr. 20 un to grozījumu 02. sērijas prasībām, kuru visu tālo gaismu maksimālā gaismas intensitāte kopumā ir no 86 250 līdz 101 250 kandelām.

---

6. PIELIKUMS

MĒREKRĀNI

A.   Galvenais lukturis labās puses kustībai

(izmēri milimetros)

Ceļa ass

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Standarta Eiropas tipa lukturis

| h-h: horizontālā plāksne | šķērso galvenā luktura fokusu |
| --- | --- |
| v-v: vertikālā plāksne |

h-h: horizontālā plāksne

šķērso galvenā luktura fokusu

v-v: vertikālā plāksne

B.   Galvenais lukturis satiksmei pa kreiso pusi

(izmēri milimetros)

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Ceļa ass

Standarta Eiropas tipa lukturis

| h-h: horizontālā plāksne | šķērso luktura fokusu |
| --- | --- |
| v-v: vertikālā plāksne |

h-h: horizontālā plāksne

šķērso luktura fokusu

v-v: vertikālā plāksne

C.   Apgaismojuma vērtību mērījumu punkti

Zona A

Zona B

Piezīme: attēlā ir parādīti mērījumu punkti labās puses kustībai. Kreisās puses kustības gadījumā 7. un 8. punkts pārvirzās uz attiecīgo vietu attēla labajā pusē.

---

7. PIELIKUMS

Prasības lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju, materiāla paraugu vai nokomplektētu lukturu testi

1.   VISPĀRĒJAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Iesniegtie paraugi, kā norādīts šo noteikumu 2.2.4. punktā, atbilst turpmāk 2.1. līdz 2.5. punktā minētajām prasībām.

1.2.   Abi nokomplektētu lukturu paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu atbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām.

1.3.   Plastikāta izkliedētāju paraugu vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja nepieciešams), apstiprināšanai testē hronoloģiski, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A tabulā.

1.4.   Ja luktura ražotājs tomēr var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis testus, kā aprakstīts turpmāk 2.1.–2.5. punktā, vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šādi testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. pielikuma B tabulā norādītie testi.

2.   TESTI

2.1.   Izturība pret temperatūras izmaiņām

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus) testē piecos mainīgas temperatūras un mitruma režīmos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību:

3 stundas – 40 °C ± 2 °C un 85–95 % RH,

1 stunda – 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RH,

15 stundas – –30 °C ± 2 °C,

1 stunda – 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RH,

3 stundas – 80 °C ± 2 °C,

1 stundu 23 °C ±5 °C un 60–75 % RH.

Pirms šā testa paraugus tur vismaz četras stundas gaisā, kura temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un RH ir 60–75 %.

Piezīme: vienu stundu ilgie periodi 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā šoka efektu.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Šos mērījumus veic ar standarta lukturi šādos punktos:

B 50 L un 50 R attiecībā uz tuvās gaismas luktura tuvo gaismu vai tuvās/tālās gaismas lukturi (B 50 R un 50 L, ja lukturi ir paredzēti kreisās puses kustībai);

Emax tālās gaismas lampas vai tuvās gaismas/tālās gaismas lampas tālajai gaismai.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskās vērtības, izdarot katra parauga mērījumus pirms un pēc testa, neatšķiras vairāk kā par 10 %, ievērojot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras un ķīmisko vielu iedarbību

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras iedarbību

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura enerģijas spektrālais sadalījums ir līdzīgs melna ķermeņa enerģijas spektrālajam sadalījumam 5 500 K–6 000 K temperatūrā. Starp avotu un paraugu novieto attiecīgus filtrus, lai iespēju robežās mazinātu starojumu, kura viļņa garums ir mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai gaismas enerģija, ko tie saņemt būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Telpā temperatūrai uz melnās plātnes, kas novietota paraugu līmenī, jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai nodrošinātu pastāvīgu iedarbību, paraugiem jāgriežas ap starojuma avotu ar ātrumu 1 līdz 5 apgriezieniem l/min. Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja ir mazāka par 1 mS/m, 23° C ± 5° C temperatūrā, ievērojot šādu ciklu:

| apsmidzināšana | : | 5 minūtes; |
| --- | --- | --- |
| žāvēšana | : | 25 minūtes. |

apsmidzināšana

:

5 minūtes;

žāvēšana

:

25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret ķīmisko vielu iedarbību

Pēc tam, kad ir veikts tests, kā aprakstīts iepriekš 2.2.1. punktā, un izdarīts mērījums, kā aprakstīts turpmāk 2.2.3.1. punktā, minēto trīs paraugu ārējā virsma tiek apstrādāta, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (pēc tilpuma).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kas aprakstīts iepriekš 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā uzklājamo drānu atkal iemērc maisījumā, lai izmantojamā šķidruma sastāvs visu laiku atbilstu paredzētā testa maisījuma sastāvam.

Uzklāšanas laikā ir atļauts kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai neradītu plaisas.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā (Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) aprakstīto šķīdumu 23 °C ± 5 °C temperatūrā.

Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas satur ne vairāk kā 0,2 % piemaisījumu, un tad noslauka ar mīkstu audumu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret atmosfēras iedarbību, paraugu ārējai frontālajai virsmai ir jābūt neieplaisājušai, neieskrāpētai, nesadrupušai un nedeformētai, un vidējā gaismas caurlaidības starpība
  Formula
  , kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Pēc testa, kurā nosaka izturību pret ķīmisko vielu iedarbību, uz paraugiem nedrīkst būt ķīmisko vielu atstāto traipu paliekas, kas varētu radīt gaismas plūsmas izkliedēšanās izmaiņas, un izkliedes vidējā izmaiņa
  Formula
  , kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo virsmu sasilda līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz piecām minūtēm iemērc maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C temperatūrā un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 % piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Kad tests ir pabeigts, paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 % n-heptāna un 30 % toluola (tilpuma %), un pēc tam nožāvē gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc tam, kad pēc kārtas ir pabeigti abi aprakstītie testi, gaismas caurlaidības vidējā izmaiņa
  Formula
  , kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējās virsmas izturību pret mehānisko nolietošanos nosaka ar vienādu testa paņēmienu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc šā testa izmaiņas pārnesē ir:

gaismas caurlaidības starpība:
  Formula

un izkliedēšanas starpība:
  Formula

ir jānosaka, ievērojot pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, virsmas rajonā, kā norādīts 2.2.4. punktā. No trim paraugiem iegūto rādītāju vidējai vērtībai ir jāatbilst sakarībām: (Δ tm ± 0,100); (Δdm ± 0,050).

2.5.   Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums

2.5.1.   Parauga sagatavošana

Uz izkliedētāja virsmas pārklājuma 20 mm × 20 mm laukumiņu ar žileti vai adatu sagriež aptuveni 2 mm × 2 mm lielos kvadrātiņos. Žiletes vai adatas spiediens ir pietiekami liels, lai sagrieztu vismaz pārklājuma slāni.

2.5.2.   Testa apraksts

Izmanto līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ± 20 %, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlenti, kuras platums ir vismaz 25 mm, spiež vismaz 5 minūtes ilgi pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Tad līmlentes galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks, kas darbojas uz attiecīgo virsmu, būtu līdzsvarā ar spēku, kas darbojas perpendikulāri šai virsmai. Šajā brīdī lenti norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ±0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma nedrīkst parādīties manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātiņos sadalītās virsmas.

2.6.   Nokomplektēta luktura testi, ja lukturim ir plastikāta izkliedētājs

2.6.1.   Izkliedētāja virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.4.1. punktā.

2.6.1.2.   Rezultāti

Pēc testa to fotometrisko mērījumu rezultāti, kas lukturim veikti saskaņā ar šiem noteikumiem, nedrīkst vairāk nekā par 30 % pārsniegt maksimālās vērtības, kas noteiktas punktiem B 50 L un HV, un nedrīkst būt vairāk nekā par 10 % mazāki par minimālajām vērtībām, kas noteiktas punktam 75 R (ja galvenais lukturis paredzēts kreisās puses satiksmei, ņem vērā punktus B 50 R, HV un 75 L).

2.6.2.   Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums

Luktura 2. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.5. punktā.

3.   RAŽOSANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE

Attiecībā uz materiāliem, kas tiek izmantoti izkliedētāju ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:

3.1.1.   pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret ķīmiskajām vielām, pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem, uz paraugu ārējās frontālās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, drumslas vai deformācijas (skat. 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu);

3.1.2.   pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtās fotometriskās vērtības, kas minētas 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražojumu atbilstības robežas.

3.2.   Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu, nejauši izvēlētu luktura paraugu.

1. PAPILDINĀJUMS

ATBILSTĪBAS TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

A.   Plastikāta materiālu testi (izkliedētāji vai materiāla paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam).

| Paraugi – Testi | Izkliedētāji vai materiāla paraugi | Izkliedētāji |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts) |

Paraugi – Testi

Izkliedētāji vai materiāla paraugi

Izkliedētāji

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts)

x

x

x

| 1.1.2. | Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts) |
| --- | --- |

1.1.2.

Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.2.1. | Gaismas caurlaidība |
| --- | --- |

1.2.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Gaismas izkliedēšanās |
| --- | --- |

1.2.2.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfēras iedarbība (2.2.1. punkts) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfēras iedarbība (2.2.1. punkts)

x

x

x

| 1.3.1. | Gaismas caurlaidība |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

| 1.4. | Ķīmisko vielu iedarbība (2.2.2. punkts) |
| --- | --- |

1.4.

Ķīmisko vielu iedarbība (2.2.2. punkts)

x

x

x

| 1.4.1. | Gaismas izkliedēšanās |
| --- | --- |

1.4.1.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.3.1. punkts) |
| --- | --- |

1.5.

Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.3.1. punkts)

x

x

x

| 1.6. | Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts) |
| --- | --- |

1.6.

Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts)

x

x

x

| 1.6.1. | Gaismas caurlaidība |
| --- | --- |

1.6.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

| 1.7. | Nolietošanās (2.4.1. punkts) |
| --- | --- |

1.7.

Nolietošanās (2.4.1. punkts)

x

x

x

| 1.7.1. | Gaismas caurlaidība |
| --- | --- |

1.7.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

| 1.7.2. | Gaismas izkliedēšanās |
| --- | --- |

1.7.2.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

| 1.8. | Pārklājumu noturība (2.5. punkts) |
| --- | --- |

1.8.

Pārklājumu noturība (2.5. punkts)

x

B.   Nokomplektētu lukturu testi (lukturi iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punkta prasībām).

| Testi | Nokomplektēts lukturis |
| --- | --- |
| Paraugu skaits |
| | 1 | 2 |
| 2.1. | Nolietošanās (2.6.1.1. p.) |

Testi

Nokomplektēts lukturis

Paraugu skaits

1

2

2.1.

Nolietošanās (2.6.1.1. p.)

x

| 2.2. | Fotometrija (2.6.1.2. p.) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (2.6.1.2. p.)

x

| 2.3. | Pārklājumu noturība (2.6.2. p.) |
| --- | --- |

2.3.

Pārklājumu noturība (2.6.2. p.)

x

2. PAPILDINĀJUMS

Gaismas izkliedēšanās un caurlaidības noteikšanas metode

1.   IEKĀRTAS (sk. attēlu)

Kolimatora K staru kūli, kura pusnobīde ir
  Formula
  , ierobežo DT diagramma ar 6 mm atvērumu, pret kuru ir nostādīts parauga statīvs.

Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L2, kurš koriģēts attiecībā uz sfēriskām novirzēm, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; izkliedētāja L2 diametram jābūt tādam, lai tas nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējais pusleņķis ir
  Formula
  .

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir
  Formula
  un
  Formula
  , novieto izkliedētāja L2 attēla fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai izslēgtu gaismas tiešu krišanu no gaismas avota. Nodrošina iespēju attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā.

Attālumu L2 DT un izkliedētāja L2 fokusa attālumu F2 (1) izvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz 1 000 vienībām, katra mērījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt labākai par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Iegūst šādus nolasījumus:

| Mērījums | No parauga | DD centrālajā daļā | Iegūtā vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais nolasījums |
| T2 | jā
  (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T3 | jā
  (pēc testa) | nē | Pārbaudītā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T4 | jā
  (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |
| T5 | jā
  (pēc testa) | jā | Pārbaudītā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |

Mērījums

No parauga

DD centrālajā daļā

Iegūtā vērtība

T1

nē

nē

Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais nolasījums

T2

jā

(pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T3

jā

(pēc testa)

nē

Pārbaudītā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T4

jā

(pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

T5

jā

(pēc testa)

jā

Pārbaudītā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

---

(1)  Izkliedētājam L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusa attālumu.

3. PAPILDINĀJUMS

TESTS AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI

1.   TESTA APRĪKOJUMS

1.1.   Smidzinātājs

Smidzināšanas pistolei ir 1,3 mm diametra sprauslas uzgalis, kas nodrošina šķidruma izsmidzināšanu 0,24 ± 0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru darba spiedienu – 0 + 0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz bojājuma pārbaudei paredzētās virsmas iegūst vēdekļveidīgs uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījuma sastāvs ir:

silīcija smiltis ar cietības skaitli 7 pēc Mosa cietības skalas, ja gandrīz normāli izkliedētu graudu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un leņķiskais koeficients ir 1,8 līdz 2;

ūdens, kura cietība nedrīkst būt lielāka par 205 g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu uz 1 litru ūdens.

2.   TESTS

Izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu, kā tas aprakstīts iepriekš. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri pret testējamo virsmu.

Virsmas bojājumus pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko novieto salīdzināšanai blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījuma smidzināšanu turpina, kamēr gaismas izkliedēšanās starpība uz parauga vai paraugiem, nosakot izkliedēšanos ar pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Formula

Salīdzināšanai var izmantot vairākus paraugus, lai pārbaudītu, vai visa pārbaudāmā virsma ir bojāta homogēni.

4. PAPILDINĀJUMS

LĪMLENTES SAĶERES TESTS

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi ir iespējams standarta apstākļos noteikt lineāro saķeres spēku, kas līmlenti notur pie stikla virsmas.

2.   PRINCIPS

Mēra vajadzīgo spēku 90° leņķī, lai noplēstu līmlenti no stikla plāksnes.

3.   NOTEIKTIE ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

Apkārtējā atmosfēras temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un relatīvais mitrums (RH) 65 % ± 15 %.

4.   TESTĀ IZMANTOJAMIE PRIEKŠMETI

Līmlentes parauga rullīti pirms testa kondicionē 24 stundas norādītajos atmosfēras apstākļos (skat. iepriekš 3. punktu).

No katra rullīša pārbauda piecus 400 mm garus līmlentes gabalus. Šos paraugus ņem no rullīša pēc pirmo trīs kārtu noritināšanas.

5.   KĀRTĪBA

Tests notiek apkārtējā atmosfēras apstākļos, kas aprakstīti 3. punktā.

Ņem piecus testam sagatavotos līmlentes gabalus, atritinot lenti radiālā virzienā ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā uzliek tos uz stikla, ievērojot turpmāk minētos noteikumus.

Lenti liek pie stikla plāksnes, sākot no viena gala, un to izlīdzina, garenvirzienā viegli paberzējot ar pirkstu bez pārmērīga spiediena, lai starp lenti un stiklu nepaliktu gaisa burbuļi.

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos.

Lentes parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra parauga asij. Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lenti atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

Lenti atrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un reģistrē atraušanai nepieciešamo spēku.

6.   REZULTĀTI

Iegūtos piecus rezultātus sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

8. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGU

1.   VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības ir uzskatāmas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi aprīkota luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē:

1.2.1.   ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B 50 L (vai R) un III zonas vērtībām maksimālā novirze attiecīgi var būt:

| B 50 L (vai R) | 0,2 luksi jeb 20 procentu |
| --- | --- |
| | 0,3 luksi jeb 30 procentu |
| III zona | 0,3 luksi jeb 20 procentu |
| | 0,45 luksi jeb 30 procentu |

B 50 L (vai R)

0,2 luksi jeb 20 procentu

0,3 luksi jeb 30 procentu

III zona

0,3 luksi jeb 20 procentu

0,45 luksi jeb 30 procentu

vai arī, ja

1.2.2.1.   attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar 0,2 luksu pielaidi) un attiecas uz staru, kas orientēts uz vismaz vienu punktu katrā mērekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli apkārt punktiem B 50 L (vai R) (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 25 R, 25 L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

1.2.2.2.   un, ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, tiek ievērota +20 procentu maksimālo un –20 procentu minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.6. punktā. Standarta atzīmes neņem vērā.

1.2.3.   Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt luktura pozīcijas noregulējumu, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk kā 1° uz labo vai kreiso pusi.

1.2.4.   Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.2 5.   Galvenos lukturus ar neapšaubāmiem defektiem neņem vērā.

1.2.6.   Standarta atzīmes neņem vērā.

1.3.   Ievēro krāsainības koordinātas.

Lukturu fotometriskie rādītāji, kas izstaro selektīvi dzeltenu gaismu, ir šo noteikumu vērtības, ko reizina ar 0,84.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajai paraugu ņemšanai pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus lukturus. Pirmo divu ierīču paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:

2.1.1.1.   A paraugam

| A1 | vienam galvenajam lukturim | 0 procentu |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |
| A2 | abiem galvenajiem lukturiem vairāk par | 0 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 20 procentiem |
| | ņem paraugu B | |

A1

vienam galvenajam lukturim

0 procentu

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

A2

abiem galvenajiem lukturiem vairāk par

0 procentiem

bet ne vairāk par

20 procentiem

ņem paraugu B

2.1.1.2.   B paraugam

| B1 | abiem galvenajiem lukturiem | 0 procentu |
| --- | --- | --- |

B1

abiem galvenajiem lukturiem

0 procentu

2.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam ir izpildīti.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja galveno lukturu testā ir šādas gūto vērtību novirzes:

2.2.1.1.   A paraugam

| A3 | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 20 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 30 procentiem |

A3

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

vienam galvenajam lukturim vairāk par

20 procentiem

bet ne vairāk par

30 procentiem

2.2.1.2.   B paraugam

| B2 | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 0 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 20 procentiem |
| | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |
| B3 | A2 gadījumā | |
| | vienam galvenajam lukturim | 0 procentu |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 20 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 30 procentiem |

B2

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk par

0 procentiem

bet ne vairāk par

20 procentiem

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

B3

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 procentu

vienam galvenajam lukturim vairāk par

20 procentiem

bet ne vairāk par

30 procentiem

2.2.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam nav izpildīti.

2.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 10. punkts, ja pēc paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas galveno lukturu gūto vērtību novirzes:

2.3.1.   A paraugam

| A4 | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 30 procentiem |
| A5 | abiem galvenajiem lukturiem vairāk par | 20 procentiem |

A4

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

vienam galvenajam lukturim vairāk par

30 procentiem

A5

abiem galvenajiem lukturiem vairāk par

20 procentiem

2.3.2.   B paraugam

| B4 | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 0 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 20 procentiem |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 20 procentiem |
| B5 | A2 gadījumā | |
| | abiem galvenajiem lukturiem vairāk par | 20 procentiem |
| B6 | A2 gadījumā | |
| | vienam galvenajam lukturim | 0 procentu |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 30 procentiem |

B4

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

0 procentiem

bet ne vairāk par

20 procentiem

vienam galvenajam lukturim vairāk par

20 procentiem

B5

A2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem vairāk par

20 procentiem

B6

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 procentu

vienam galvenajam lukturim vairāk par

30 procentiem

2.3.3.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A un B paraugam nav izpildīti.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

A3, B2, B3 gadījumā veic atkārtotu paraugu ņemšanu ar trešo galveno lukturu paraugu pāri C un ceturto galveno lukturu paraugu pāri D no produkcijas, kas saražota pēc pielāgošanas, un šī paraugu ņemšana jāveic divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja galveno lukturu testā ir konstatētas šādas gūto vērtību novirzes:

3.1.1.1.   C paraugam

| C1 | vienam galvenajam lukturim | 0 procentu |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |
| C2 | abiem galvenajiem lukturiem vairāk par | 0 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 20 procentiem |
| | ņem paraugu D | |

C1

vienam galvenajam lukturim

0 procentu

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

C2

abiem galvenajiem lukturiem vairāk par

0 procentiem

bet ne vairāk par

20 procentiem

ņem paraugu D

3.1.1.2.   D paraugam

| D1 | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | abiem galvenajiem lukturiem | 0 procentu |

D1

C2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem

0 procentu

3.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam ir izpildīti.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu (pielāgotu) ražošanas prasības, ja konstatētas šādas gūto vērtību novirzes:

3.2.1.1.   D paraugam

| D2 | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 0 procentiem |
| | bet ne vairāk par | 20 procentiem |
| | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |

D2

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk par

0 procentiem

bet ne vairāk par

20 procentiem

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

3.2.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam nav izpildīti.

3.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 10. punkts, ja pēc galveno lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas gūto vērtību novirzes:

3.3.1.   C paraugam

| C3 | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par | 20 procentiem |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 20 procentiem |
| C4 | abiem galvenajiem lukturiem vairāk par | 20 procentiem |

C3

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par

20 procentiem

vienam galvenajam lukturim vairāk par

20 procentiem

C4

abiem galvenajiem lukturiem vairāk par

20 procentiem

3.3.2.   D paraugam

| D3 | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk par | 0 procentiem |
| | vienam galvenajam lukturim vairāk par | 20 procentiem |

D3

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk par

0 procentiem

vienam galvenajam lukturim vairāk par

20 procentiem

3.3.3.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C un D paraugam nav izpildīti.

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅAS

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālu pozīciju izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro šādu procedūru.

Pēc tam, kad ir veikta šā pielikuma 1. attēlā parādītā paraugu ņemšanas procedūra, A parauga vienu galveno lukturi pārbauda, ievērojot 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, pārbauda A parauga otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

Ja tomēr A paraugam šī vērtība nav 1,5 mrad, tad, ievērojot tādu pašu procedūru, pārbauda B parauga abus galvenos lukturus, un attiecībā uz katru no tiem Δr nepārsniedz 1,5 mrad.

1. attēls

2 ierīces

Pirmā paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos A un B

2 ierīces

BEIGAS

pāriet pie B parauga

BEIGAS

Noregulēšana

Ražotājam ir jāpanāk ražojumu atbilstība prasībām

2 ierīces

Atkārtota paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos C un D

2 ierīces

lespējamie A parauga rezultāti

lesp. C parauga rezultāti

BEIGAS

pāriet pie D parauga

BEIGAS

pāriet uz noregulēšanu

lesp. D parauga rezultāti

lespējamie B parauga rezultāti

Apstiprinājums atsaukts

Maksimālā nelabvēlīgā novirze (procentos) attiecībā uz robežvērtībām

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/40

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 6 – Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāju apstiprināšanu

Ar visiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 18. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2009. gada 24. oktobris

18. papildinājuma 1. labojumam – spēkā stāšanās datums: 2009. gada 11. novembris

01. grozījumu sērijas 19. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2010. gada 19. augusts

SATURS

NOTEIKUMI

| 0. | Darbības joma |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izstarotās gaismas intensitāte |
| --- | --- |

6.

| 7. | Testa procedūra |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

8.

| 9. | Autotransporta un tā piekabju virzienrādītāja tipa izmaiņas un apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas galīga izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

14.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Virzienrādītāju kategorijas: šo kategoriju virzienrādītāju minimālie nepieciešamie leņķi gaismas sadalei telpā |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Paziņojums par virzienrādītāju tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, noraidīšanu vai atteikšanu, vai ražošanas galīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 6 |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Fotometriskie mērījumi |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Dzelteno gaismu krāsa: trīskrāsainas koordinātas |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Minimālās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Minimālās prasības inspektora veiktai parauga ņemšanai |
| --- | --- |

7. pielikums –

0.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz virzienrādītājiem, kas paredzēti L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļiem (1).

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

1.1.   “Virzienrādītājs” ir ierīce, kas uzstādīta transportlīdzeklim vai piekabei, kura, kad to vada transportlīdzekļa vadītājs, signalizē par viņa nodomu mainīt virzienu, kurā transportlīdzeklis brauc. Šie noteikumi attiecas tikai uz fiksētām signālugunīm, kuru mirgošana tiek panākta ar neregulāru elektriskās strāvas padevi lukturim.

1.2.   Piemēro definīcijas, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

1.3.   “Virzienrādītāju dažādi tipi” ir ierīces, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

| a) | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | optiskās sistēmas parametri (intensitātes līmeņi, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.); |
| --- | --- |

b)

optiskās sistēmas parametri (intensitātes līmeņi, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.);

| c) | virzienrādītāju kategorija; |
| --- | --- |

c)

virzienrādītāju kategorija;

| d) | mainīgas intensitātes regulators, ja ir. |
| --- | --- |

d)

mainīgas intensitātes regulators, ja ir.

Kvēlspuldzes krāsas vai jebkura filtra krāsas maiņa nav tipa maiņa.

1.4.   Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā brīdī, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

2.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

2.1.   Tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājam vai tā attiecīgi pilnvarotam pārstāvim jāiesniedz virzienrādītāja tipa apstiprinājuma pieteikums. Ir jānorāda, kurai vai kurām no 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. vai 6. kategorijas saskaņā ar 1. pielikumu pieder virzienrādītājs un, ja tas pieder 2. kategorijai, vai tam ir vienmērīga apgaismojuma intensitāte (2.a kategorija), vai arī tam ir mainīga apgaismojuma intensitāte (2.b kategorija), un vai virzienrādītāju var izmantot arī tās pašas kategorijas divu lampu komplektā. Pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa var uzstādīt ar pamatasu dažādu noslieci pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm vai pret zemi vai tā griežas ap savu pamatasi; šos dažādos uzstādīšanas noteikumus norāda paziņojuma veidlapā.

Par katru virzienrādītāja tipu pieteikumam pievieno:

2.2.1.   rasējumus trīs eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti, lai ļautu atpazīt tipu un kategoriju un lai tajos būtu ģeometriski norādīts, kādā(-ās) pozīcijā(-ās) virzienrādītāju var uzstādīt uz transportlīdzekļa; novērošanas asi, kas testos izmantojama kā pamatass (horizontālais leņķis H = O°, vertikālais leņķis V = 0°), un punktu, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites punkts. Rasējumos jānorāda vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simboliem saistībā ar apstiprinājuma zīmes apli;

2.2.2.   īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norādīts:

| a) | izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorijai jābūt vienai no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai |
| --- | --- |

a)

izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorijai jābūt vienai no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

2.2.3.   2.b kategorijas virzienrādītājiem: īsu mainīgās intensitātes regulatora aprakstu, izvietojuma shēmu un sistēmas, kas nodrošina divus intensitātes līmeņus, parametru specifikāciju;

2.2.4.   1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virziena rādītājam: informāciju saistībā ar signālu saskaņā ar turpmāko 6.2.2. punktu;

2.2.5.   divus paraugus, ja apstiprinājumam ir pieteiktas ierīces, kas nav vienādas, bet ir simetriskas, un viena ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē un otra – transportlīdzekļa labajā pusē, abi iesniegtie paraugi var būt vienādi un piemēroti uzstādīšanai vienīgi transportlīdzekļa labajā vai kreisajā pusē.

2.b kategorijas virzienrādītāja pieteikumam jāpievieno arī mainīgas intensitātes regulators vai ģenerators, kas rada tādu(-us) pašu(-us) signālu(-us).

3.   MARĶĒJUMS

Apstiprināšanai iesniegtajām ierīcēm:

3.1.   jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

3.2.   izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kurā norādīta(-as):

| a) | izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; un/vai |
| --- | --- |

a)

izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

3.3.   jāiekļauj pietiekami liela vieta apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas noteikti turpmākajā 4.2. punktā; šī vieta jānorāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā;

3.4.   lukturiem ar gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu vai ar mainīgās intensitātes regulatoru un/vai nenomaināmiem gaismas avotiem un/vai gaismas avota moduli(-ļiem) jānorāda nominālais spriegums vai sprieguma diapazons un nominālā maksimālā jauda;

lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-iem) jānorāda:

3.5.1.   pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

3.5.2.   moduļa īpašais identifikācijas kods; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 4.2.1.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā.

Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

3.5.3.   marķējums par nominālo spriegumu vai sprieguma diapazonu un nominālo maksimālo jaudu.

3.6.   Uz gaismas avota elektroniskās kontroles iekārtas vai mainīgās intensitātes regulatora, kas ir luktura daļa, bet nav iekļauts luktura korpusā, jānorāda ražotāja nosaukums un tā identifikācijas numurs.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārīgi norādījumi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja abas ierīces, kas iesniegtas apstiprināšanai atbilstoši 2.2.4. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu prasībām.

4.1.2.   Ja lukturi, kas tiek grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti, atbilst 1958. gada nolīgumam vairāku pievienoto noteikumu prasībām, var piešķirt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja šādi lukturi nav grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti ar lukturi vai lukturiem, kas neatbilst kādam no šiem noteikumiem.

4.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst 01. grozījumu sērijai, kura stājās spēkā 1987. gada 27. jūnijā) norāda grozījumu sēriju, kas ietver pašus jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam ierīces tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi. Ja dažādu kategoriju virzienrādītāji veido komplektu, tad tiem var būt viens apstiprinājuma numurs.

4.1.4.   Par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, noraidīšanu vai atteikšanu, vai ierīces tipa galīgu ražošanas pārtraukšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

4.1.5.   Uz katras ierīces, kas atbilst tipam, kurš ir apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, jābūt vietai, kas iepriekš norādīta 3.3. punktā, un arī attiecīgi 3.1. un 3.2. vai 3.4. punktā norādītajam marķējumam, apstiprinājuma marķējumam, kā tas aprakstīts 4.2. un 4.3. punktā.

4.2.   Marķējuma veidošana

Marķējumu veido:

starptautiskais marķējums, ko veido:

4.2.1.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2);

4.2.1.2.   apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā;

šāds papildu simbols (vai simboli):

4.2.2.1.   viens vai vairāki skaitļi: 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. vai 6. atkarībā no tā, vai ierīce atbilst vienai vai vairākām kategorijām (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. vai 6. kategorija), kam tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar 2.1. punktu;

4.2.2.2.   ierīcēm, kuras nevar uzstādīt transportlīdzeklim vienā vai otrā pusē pēc izvēles – horizontāla bulta, kas norāda ierīces uzstādīšanas stāvokli (1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas ierīcēm bulta ir vērsta prom no transportlīdzekļa, un 3., 4., 5. un 6. kategorijas ierīcēm bulta ir vērsta uz transportlīdzekļa priekšpusi). Turklāt šādā gadījumā uz 6. kategorijas ierīcēm ir norāde “R” vai “L”, kas norāda transportlīdzekļa labo vai kreiso pusi;

4.2.2.3.   ierīcēm, kuras var lietot kā divu lukturu komplekta daļu, papildu burts “D” pa labi no 4.2.2.1. punktā minētā simbola;

4.2.2.4.   ierīcēm ar samazinātu gaismas sadali atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma 2.1.3. punktam vertikāla bulta, kas sākas ar horizontālu segmentu un ir vērsta lejup;

4.2.2.5.   apstiprinājuma numura divi skaitļi, kas norāda grozījumu sērijas, kas ir spēkā brīdī, kad tiek izdots apstiprinājums, un, ja nepieciešams, pieprasītā bulta var tikt novietota cieši virs papildu simboliem;

4.2.2.6.   marķējumiem un simboliem, kas minēti 4.2.1. un 4.2.2. punktā, jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem pat tad, kad ierīce ir piestiprināta pie transportlīdzekļa.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Atsevišķi lukturi

Šo noteikumu 3. pielikuma 1. attēlā ir parādīts piemērs, kā var noformēt marķējumu ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

Ja dažādiem lukturu tipiem, kas atbilst vairāku noteikumu prasībām, izmanto vienu un to pašu ārējo gaismas izkliedētāju vienā vai atšķirīgās krāsās, var uzlikt vienu starptautisku marķējumu, kas sastāv no apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas izdevusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma marķējumu var piestiprināt jebkurā luktura vietā ar nosacījumu, ka:

4.3.1.1.   tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas;

4.3.1.2.   jānorāda katra luktura identifikācijas simbols atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, un nepieciešamības gadījumā arī noteiktā bulta;

4.3.1.3.   viena apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz tajos noteikumos noteiktajam minimālajam atsevišķa marķējuma lielumam, uz kuru pamata ir izsniegts apstiprinājums;

4.3.1.4.   uz luktura galvenā korpusa ir iepriekš 3.3. punktā aprakstītā vieta un uz tās ir apstiprinājuma marķējums, kas apliecina faktisko(-ās) funkciju(-as);

4.3.1.5.   šo noteikumu 3. pielikuma 4. attēlā sniegti apstiprinājuma marķējuma piemēri ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi

Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, kas sastāv no aplī ierakstīta burta “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas izdevusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem lukturiem, ievērojot šo:

4.3.2.1.1.   pēc lukturu uzstādīšanas tas ir redzams;

4.3.2.1.2.   nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

Jānorāda katra luktura identifikācijas simbols atbilstoši visiem noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, un nepieciešamības gadījumā arī noteiktā bulta:

4.3.2.2.1.   vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

4.3.2.2.2.   vai kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai apvienotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt.

4.3.2.3.   Viena apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz tajos noteikumos noteiktajam minimālajam atsevišķa marķējuma lielumam, kā minēts noteikumos, uz kuru pamata ir izsniegts apstiprinājums.

4.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi.

4.3.2.5.   Šo noteikumu 3. pielikuma 2. attēlā ir paraugi, kā izvietot marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.3.   Lukturi, kas ir savstarpēji apvienoti ar citiem lukturiem un kā gaismas izkliedētājus var izmantot arī cita tipa galvenajiem lukturiem

Tiek piemēroti 4.3.2. punktā ietvertie nosacījumi.

4.3.3.1.   Turklāt, ja ir izmantots tāds pats izkliedētājs, uz tā var būt dažādi marķējumi, kas attiecas uz dažādiem galvenajiem lukturiem vai lampu mezgliem, ja uz galvenā luktura galvenā korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja, arī ir brīva vieta, kā iepriekš aprakstīts 3.3. punktā, un uz tā ir apstiprinājuma marķējumi, kas apliecina faktiskās funkcijas.

Ja vienu un to pašu galveno korpusu veido dažādi lukturi, uz lukturiem var būt dažādi marķējumi.

4.3.3.2.   Šo noteikumu 3. pielikuma 3. attēlā ir paraugi to lukturu apstiprinājuma marķējumam, kuri ir apvienoti ar galveno lukturi.

4.4.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. To var norādīt uz ierīces iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ikvienā gadījumā atzīmēm jābūt redzamām, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora vai bagāžnieka pārsegs vai durvis.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

5.1.   Katrai ierīcei jāatbilst turpmāk 6. un 8. punktā norādītajām specifikācijām.

5.2.   Ierīces jāprojektē un jākonstruē tā, ka normālos lietošanas apstākļos un neraugoties uz vibrācijām, kurām tās ir pakļautas šādā pielietošanā, tiek nodrošināta to pareiza darbība, un tās saglabā minētās direktīvas noteiktos parametrus.

Ja tiek izmantoti gaismas avota moduļi, ir jāpārliecinās par šādiem faktoriem:

5.3.1.   gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai ir jābūt tādai, lai:

| a) | katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt tikai, izmantojot darbarīku(-us); |
| --- | --- |

a)

katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt tikai, izmantojot darbarīku(-us);

| b) | ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem parametriem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā; |
| --- | --- |

b)

ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem parametriem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā;

5.3.2.   gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

5.4.   Mainīgas intensitātes regulatora, kas regulē 2.b kategorijas virzienrādītāju, kurš izstaro vairāk nekā 2.a kategorijas maksimālo vērtību, kļūmes gadījumā automātiski jābūt izpildītām 2.a kategorijas vienmērīga apgaismojuma intensitātes prasībām.

Ja tiek izmantota(-as) nomaināma(-as) kvēlspuldze(-es):

5.5.1.   var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-as) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ja nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

5.5.2.   ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā;

5.5.3.   kvēlspuldzes patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijai 60061. Ir jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas.

6.   IZSTAROTĀS GAISMAS INTENSITĀTE

Katras no abām uzstādītajām ierīcēm izstarotajai gaismai 1., 1.a, 1.b, 2.a vai 2.b virzienrādītāju kategorijai jābūt pamatasīs, 5. vai 6. virzienrādītāju kategorijai – virzienā A saskaņā ar 1. pielikumu ar ne mazāku kā minimālo intensitāti un ne lielāku kā maksimālo intensitāti, kas noteiktas turpmāk:

| Virzienrādītāja kategorija | Minimālā apgaismojuma intensitāte (cd) | Maksimālā apgaismojuma intensitāte (cd), ja tiek izmantots kā |
| --- | --- | --- |
| viens lukturis | lukturis (viens) ar marķējumu “D” (skatīt 4.2.2.3. punktu) |
| 1. | 175 | 1 000 | 500 |
| 1.a | 250 | 1 200 | 600 |
| 1.b | 400 | 1 200 | 600 |
| 2.a (vienmērīga intensitāte) | 50 | 500 | 250 |
| 2.b (mainīga intensitāte) | 50 | 1 000 | 500 |
| 5. | 0,6 | 280 | 140 |
| 6. | 50 | 280 | 140 |

Virzienrādītāja kategorija

Minimālā apgaismojuma intensitāte (cd)

Maksimālā apgaismojuma intensitāte (cd), ja tiek izmantots kā

viens lukturis

lukturis (viens) ar marķējumu “D” (skatīt 4.2.2.3. punktu)

1.

175

1 000

500

1.a

250

1 200

600

1.b

400

1 200

600

2.a (vienmērīga intensitāte)

50

500

250

2.b (mainīga intensitāte)

50

1 000

500

5.

0,6

280

140

6.

50

280

140

6.1.1.   Divu vai vairāku virzienrādītāju komplektā intensitātes kopsumma nedrīkst pārsniegt maksimālo vērtību.

6.1.2.   Ja divu vai vairāku lukturu ar vienu un to pašu funkciju komplekts tiek uzskatīts par vienu lukturi, tam jāatbilst šādām prasībām:

| a) | maksimālā intensitāte, kad ir ieslēgti visi lukturi vienlaicīgi (pēdējā tabulas kolonna);, |
| --- | --- |

a)

maksimālā intensitāte, kad ir ieslēgti visi lukturi vienlaicīgi (pēdējā tabulas kolonna);,

| b) | minimālā intensitāte viena luktura kļūmes gadījumā. |
| --- | --- |

b)

minimālā intensitāte viena luktura kļūmes gadījumā.

Viena 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas luktura kļūmes gadījumā, ja ir vairāk nekā viens gaismas avots, tiek piemēroti šādi noteikumi:

6.2.1.   par vienu gaismas avotu tiek uzskatīta gaismas avotu grupa, kas savienota tā, ka viena no gaismas avotiem kļūmes rezultātā visi pārtrauc izstarot gaismu;

6.2.2.   ir jāaktivizē signālspuldze, kas norādīta Noteikumu Nr. 48 6.5.8. punktā, ja:

| a) | notikusi kļūme ar kādu no gaismas avotiem; vai |
| --- | --- |

a)

notikusi kļūme ar kādu no gaismas avotiem; vai

| b) | gadījumā, ja luktura, kas paredzēts tikai divu kvēlspuldžu gaismas avotiem, intensitāte pamatasī ir mazāka par 50 procentiem no minimālās intensitātes; vai |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja luktura, kas paredzēts tikai divu kvēlspuldžu gaismas avotiem, intensitāte pamatasī ir mazāka par 50 procentiem no minimālās intensitātes; vai

| c) | viena vai vairāku gaismas avotu kļūmes gadījumā vienā no šādiem virzieniem, kā tas norādīts šo noteikumu 4. pielikumā, intensitāte ir mazāka nekā minimālā pieprasītā intensitāte:






  i) | H = 0°, V = 0°; |
| --- | --- | --- |

c)

viena vai vairāku gaismas avotu kļūmes gadījumā vienā no šādiem virzieniem, kā tas norādīts šo noteikumu 4. pielikumā, intensitāte ir mazāka nekā minimālā pieprasītā intensitāte:

i)

H = 0°, V = 0°;

| ii) | H = 20° uz transportlīdzekļa ārpusi, V = + 5°; |
| --- | --- |

ii)

H = 20° uz transportlīdzekļa ārpusi, V = + 5°;

| iii) | H = 10° uz transportlīdzekļa iekšpusi, V = 0°. |
| --- | --- |

iii)

H = 10° uz transportlīdzekļa iekšpusi, V = 0°.

6.3.   Ja visi gaismas avoti iedegti, maksimālo intensitāti, kas noteikta katrai atsevišķajai lampai, var pārsniegt, ja atsevišķajai lampai nav marķējums “D” un ja netiek pārsniegta maksimālā noteiktā intensitāte divu vai vairāku lukturu komplektā.

Ārpus pamatass, leņķa laukos, kas noteikti šo noteikumu 1. pielikuma izvietojuma shēmās, katras no abām ierīcēm, kas darbojas, izstarotās gaismas intensitātei jābūt:

katrā virzienā atbilstīgi punktiem gaismas intensitātes sadales tabulā, kas attēlota 4. pielikumā, jābūt vismaz vienādai ar 6.1. punktā izklāstītā minimuma un minētajā tabulā attiecīgajam virzienam izklāstītās procentuālās attiecības reizinājumu;

6.4.1.1.   novirzoties no 6.4. un 6.4.1. punkta, aizmugurē esošiem 5. kategorijas virzienrādītājiem tiek pieprasīts minimālais 0,6 cd stiprums visos 1. pielikumā izklāstītajos laukos;

6.4.2.   visos virzienos telpā, kur virzienrādītāja lukturis ir redzams, nav jāpārsniedz 6.1. punktā norādītais maksimums;

turklāt:

6.4.3.1.   visos 1. pielikuma shēmās izklāstītajos laukos izstarotās gaismas intensitāte 1.b kategorijas ierīcēm nedrīkst būt zemāka par 0,7 cd, 1., 1.a, 2.a, 2.b kategorijas ierīcēm, kā arī 2.b kategorijas ierīcēm dienā intensitāte nedrīkst būt zemāka par 0,3 cd, un 2.b kategorijas ierīcēm naktī intensitāte nedrīkst būt zemāka par 0,07 cd;

6.4.3.2.   jāievēro šo noteikumu 4. pielikuma 2.2. punktā izklāstītās prasības intensitātes lokālām pārmaiņām.

6.5.   Vispār intensitāte jāmēra pie nepārtraukti iedegta(-iem) gaismas avota(-iem).

Tomēr atkarībā no ierīces uzbūves, piemēram, izmantojot gaismas diodes (LED) vai ja nepieciešams ievērot piesardzību, lai izvairītos no pārkarsēšanas, ir atļauts lukturus mērīt mirgojošā režīmā.

Tas jāveic, ierīcei mirgojot ar f = 1,5 ±0,5 Hz frekvenci, ar impulsu atstatumu, kas lielāks par 0,3 s, kas tiek mērīts 95 procentu augstākās pakāpes gaismas intensitātē.

Ja tiek izmantotas nomaināmas kvēlspuldzes, kvēlspuldzēm jādarbojas ar norādīto gaismas plūsmu laikā, kad tās ir ieslēgtas. Visos pārējos gadījumos 7.1.1. punktā norādītais spriegums jāpanāk, mirgojot ar kāpumlaiku un kritumlaiku, kas ir īsāks par 0,01 s; nav atļauts pārsitiens.

Ja mērījumi tiek veikti mirgojošā režīmā, apgaismojuma intensitāte, par kuru tiek ziņots, ir maksimālā intensitāte.

6.6.   2.b ierīču kategorijai laiks, kas aizrit starp gaismas avota(-u) aktivizēšanu un gaismas atdevi, kura tiek mērīta uz pamatass, lai sasniegtu 90 procentus no vērtības, kas tiek mērīta saskaņā ar iepriekš minēto 6.3. punktu, jāmēra virzienrādītāja ģenerētajos apgaismojuma intensitātes galējos līmeņos. Laiks, kas tiek mērīts, lai iegūtu zemāko apgaismojuma intensitāti, nedrīkst pārsniegt laiku, kas tiek mērīts, lai iegūtu augstāko apgaismojuma intensitāti.

Mainīgas intensitātes regulators nerada signālus, kas izraisa gaismas intensitāti:

6.7.1.   ārpus iepriekš minētā 6.1. punktā noteiktā diapazona; un

6.7.2.   pārsniedz 6.1. punktā noteikto 2.a kategorijas maksimumu:

| a) | sistēmām, kas atkarīgas vienīgi no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos; |
| --- | --- |

a)

sistēmām, kas atkarīgas vienīgi no dienas un nakts apstākļiem: nakts apstākļos;

| b) | pārējām sistēmām: saskaņā ar ražotāja norādītajiem standarta noteikumiem (3). |
| --- | --- |

b)

pārējām sistēmām: saskaņā ar ražotāja norādītajiem standarta noteikumiem (3).

6.8.   Izmantojamās mērīšanas metodes sīki izklāstītas iepriekš minētajā 6.2.1. punktā minētajā 4. pielikumā.

7.   TESTA PROCEDŪRA

Visus mērījumus – gan fotometriskos, gan kolorimetriskos – veic:

7.1.1.   lukturim ar nomaināmu gaismas avotu, ja tas nav aprīkots ar gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru, ar tādas kategorijas bezkrāsainu vai krāsainu standarta kvēlspuldzi, kāda ir noteikta šai ierīcei, padodot spriegumu tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kas noteikta attiecīgās kategorijas kvēlspuldzei;

7.1.2.   lukturim, kas aprīkots ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V;

7.1.3.   tādai sistēmai, kas izmanto gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru, kas ir luktura daļa (4), šā luktura ieejas spailēs padod ražotāja noteikto spriegumu vai, ja tas nav norādīts, attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V;

7.1.4.   sistēmai, kas izmanto gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru, kas nav luktura daļa, šā luktura ieejas spailēs padod ražotāja noteikto spriegumu.

7.2.   Taču 2.b kategorijas virzienrādītājam, kuru darbina ar mainīgas intensitātes regulatoru, lai iegūtu mainīgu apgaismojuma intensitāti, fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam.

7.3.   Testu laboratorija ražotājam pieprasa gaismas avota elektronisko kontroles iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru, kas vajadzīgi gaismas avota un piemērojamo funkciju barošanai.

7.4.   Lukturim pievadāmo spriegumu norāda paziņojumā, kas sniegts šo noteikumu 2. pielikumā.

7.5.   Nosaka redzamās virsmas robežas virzienrādītāja pamatass virzienā. Tomēr 5. un 6. kategorijas virzienrādītājiem nosaka gaismu izstarojošās virsmas robežas.

8.   IZSTAROTĀS GAISMAS KRĀSA

Gaismas krāsai, kas ir izstarota gaismas sadales tīkla laukā, kurš definēts 4. pielikuma 2. punktā, ir jābūt dzeltenai. Attiecībā uz testēšanu skatīt šo noteikumu 5. pielikumu. Ārpus šā lauka nav jābūt novērojamām būtiskām krāsas izmaiņām. Šīs prasības piemēro arī mainīgas apgaismojuma intensitātes diapazonā, ko rada 2.b kategorijas virzienrādītāji.

9.   AUTOTRANSPORTA UN TĀ PIEKABJU VIRZIENRĀDĪTĀJA TIPA IZMAIŅAS UN ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

Par jebkurām virzienrādītāja tipa izmaiņām jāpaziņo tai administratīvajai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde var vai nu:

9.1.1.   atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un ierīce vēl joprojām atbilst prasībām; vai

9.1.2.   pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

9.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidīšanu, precizējot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

9.3.   Kompetentā iestāde, kas apstiprina attiecinājumu uz citu tipu, piešķir šiem attiecinājumiem sērijas numuru un informē citas 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

10.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības nodrošināšanas procedūra ir tāda, kādu paredz nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājums, ievērojot šādas prasības:

10.1.   virzienrādītāji, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot iepriekš 6. un 8. punktā izklāstītās prasības;

10.2.   ir jāievēro minimālās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai, kā izklāstīts šo noteikumu 6. pielikumā;

10.3.   inspektoram, ņemot paraugu, ir jāievēro minimālās prasības, kā izklāstīts šo noteikumu 7. pielikumā;

10.4.   iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, ko piemēro katrā ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

11.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

11.1.   Apstiprinājumu, kas piešķirts ierīcei saskaņā ar šiem noteikumiem, var atteikt, ja nav izpildītas iepriekš minētās prasības.

11.2.   Ja nolīguma līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš bija piešķīrusi, tā nekavējoties par to ziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

12.   RAŽOŠANAS GALĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas ierīces, tam par šo faktu jāinformē iestāde, kura piešķīra apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, atbildīgā iestāde par to informē citas 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā sniegtajam paraugam.

13.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un apstiprinājumus izsniedzošo administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kurieni jāsūta citās valstīs izdotie paziņojumi par apstiprinājuma piešķiršanu vai attiecinājumu uz citu tipu, noraidījumu vai atteikumu.

14.   PĀREJAS NOTEIKUMI

14.1.   No datuma, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērijas 8. papildinājums, neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu.

14.2.   Sākot ar datumu, kas atbilst 24 mēnešiem pēc spēkā stāšanās datuma, līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, ir jāpiešķir EEK apstiprinājums tikai tad, ja apstiprināmais virzienrādītāja tips atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu, prasībām.

14.3.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās attiecināt apstiprinājumu uz citu tipu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

14.4.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, 12 mēnešu laikposmā pēc 01. grozījumu sērijas 8. papildinājuma spēkā stāšanās brīža turpina piešķirt apstiprinājumus tiem virzienrādītāju tipiem, kas atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar iepriekšējām grozījumu sērijām.

14.5.   EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstīgi šiem noteikumiem agrāk nekā 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja atbilstīgi iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprināts virzienrādītāja tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu, līgumslēdzēja puse, kura piešķīra apstiprinājumu, par to ziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

14.6.   Neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka virzienrādītāja tipa apstiprinājumu, kam tas piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu.

14.7.   Līdz 36 mēnešu perioda beigām pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 8. papildinājuma spēkā stāšanās datuma neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka virzienrādītāja tipa apstiprinājumu, kas tam piešķirts saskaņā ar iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām.

14.8.   Sākot no 36. mēneša, pēc noteikumu 01. grozījumu sērijas 8. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tāda virzienrādītāja tipa pārdošanu, kas neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 8. papildinājuma prasībām, ja vien virzienrādītāju nav paredzēts izmantot kā rezerves daļu lietošanā esošam transportlīdzeklim.

14.9.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdod virzienrādītāju apstiprinājumus, pamatojoties uz visām iepriekšējām grozījumu sērijām, ja virzienrādītājus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

14.10.   No datuma, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērijas 8. papildinājums, neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nevar aizliegt uzstādīt uz transportlīdzekļa virzienrādītāju, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu.

14.11.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, 48 mēnešu laikposmā pēc 01. grozījumu sērijas 8. papildinājuma spēkā stāšanās datuma turpina atļaut uzstādīt uz transportlīdzekļa virzienrādītāju, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, kuri grozīti ar iepriekšējām grozījumu sērijām.

14.12.   Sākot ar 48. mēnesi pēc 01. grozījumu sērijas 8. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt virzienrādītāju, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kuram valsts tipa vai individuālais apstiprinājums ir piešķirts pēc vairāk nekā 24 mēnešiem, kopš ir stājies spēkā šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 8. papildinājums.

14.13.   Sākot ar 60. mēnesi pēc spēkā stāšanās datuma, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt virzienrādītāju, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kurš pirmo reizi reģistrēts pēc vairāk nekā 60 mēnešiem, kopš ir stājies spēkā šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 8. papildinājums.

14.14.   Spēkā esošie apstiprinājumi 3. un 4. kategorijas virzienrādītājiem, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, pirms ieviests 01. grozījumu sērijas 16. papildinājums, saglabājas spēkā uz nenoteiktu laiku.

---

(1)  Atbilstoši definīcijai Apvienotās rezolūcijas par transportlīdzekļu uzbūvi 7. pielikumā (R.E.3.) (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. groz.).

(2)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (Apstiprinājumus piešķir dalībvalsts, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (pieejams) un 56 Melnkalne, 57 (pieejams) un 58 Tunisija. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šīm prasībām piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma valstīm.

(3)  Laba redzamība (meteoroloģiskā redzamība MOR > 2 000 m, kas noteikta atbilstīgi Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (WMO) Meteoroloģijas instrumentu un novērošanas metožu rokasgrāmatai (Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation), sestais izdevums, ISBN: 92-63-16008-2, 1.9.1/1.9.11. lpp., Ženēva, 1996. gads) un tīrs gaismas izkliedētājs.

(4)  Šajos noteikumos “būt luktura daļai” nozīmē būt fiziski iekļautam luktura korpusā vai būt ārpus tā, atdalītam vai ne no luktura korpusa, bet ko luktura ražotājs piegādā kā lukturu sistēmas daļu.

---

1. PIELIKUMS

Virzienrādītāju kategorijas: gaismas sadalei telpā minimālie nepieciešamie leņķi šo virzienrādītāju kategorijām (1)

Minimālie vertikālie leņķi virzienrādītāju gaismas sadalei telpā vienmēr ir 15° virs un 15° zem horizonta, izņemot:

| a) | virzienrādītājus ar uzstādīšanas augstumu, kas ir vienāds ar vai zemāks par 750 mm virs zemes, kuru minimālie vertikālie leņķi ir 15° virs un 5° zem horizonta; |
| --- | --- |

a)

virzienrādītājus ar uzstādīšanas augstumu, kas ir vienāds ar vai zemāks par 750 mm virs zemes, kuru minimālie vertikālie leņķi ir 15° virs un 5° zem horizonta;

| b) | 6. kategorijas virzienrādītājus, kuru minimālie vertikālie leņķi ir 30° virs un 5° zem horizonta. |
| --- | --- |

b)

6. kategorijas virzienrādītājus, kuru minimālie vertikālie leņķi ir 30° virs un 5° zem horizonta.

Minimālie horizontālie redzamības leņķi

Virzienrādītāji transportlīdzekļa priekšā

| 1. kategorija | : | izmantošanai attālumā, kas nav mazāks par 40 mm no galvenā luktura |
| --- | --- | --- |
| 1.a kategorija | : | izmantošanai attālumā, kas ir lielāks par 20 mm, bet mazāks par 40 mm no galvenā luktura |
| 1.b kategorija | : | izmantošanai attālumā, kas ir mazāks par 20 mm no galvenā luktura |

1. kategorija

:

izmantošanai attālumā, kas nav mazāks par 40 mm no galvenā luktura

1.a kategorija

:

izmantošanai attālumā, kas ir lielāks par 20 mm, bet mazāks par 40 mm no galvenā luktura

1.b kategorija

:

izmantošanai attālumā, kas ir mazāks par 20 mm no galvenā luktura

Uz un virs H plaknes visām lampām. Zem H plaknes lukturiem, kas domāti M2, M3, N2 vai N3 kategoriju transportlīdzekļiem

Pamatass

Braukšanas virziens

Transportlīdzeklis

Zem H plaknes M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļiem

Pamatass

Braukšanas

virziens

Transportlīdzeklis

H plakne: “horizontālā plakne, kas iet cauri lampas standarta centram”

| 2.a un 2.b | : | kategorija: aizmugurējie transportlīdzekļa virzienrādītāji |
| --- | --- | --- |
| 2.a kategorija | : | aizmugurējie virzienrādītāji ar vienmērīgu apgaismojuma intensitāti |
| 2.b kategorija | : | aizmugurējie virzienrādītāji ar mainīgu apgaismojuma intensitāti |

2.a un 2.b

:

kategorija: aizmugurējie transportlīdzekļa virzienrādītāji

2.a kategorija

:

aizmugurējie virzienrādītāji ar vienmērīgu apgaismojuma intensitāti

2.b kategorija

:

aizmugurējie virzienrādītāji ar mainīgu apgaismojuma intensitāti

Transportlīdzeklis

Braukšanas virziens

Pamatass

| 5. un 6. kategorija | : | papildu sānu virzienrādītāji transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti arī ar 1., 1.a vai 1.b un 2.a vai 2.b kategorijas virzienrādītājiem |
| --- | --- | --- |

5. un 6. kategorija

:

papildu sānu virzienrādītāji transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti arī ar 1., 1.a vai 1.b un 2.a vai 2.b kategorijas virzienrādītājiem

Pamatass

Braukšanas

virziens

Transportlīdzeklis

Virziens A

---

(1)  Šajās shēmās attēlotie leņķi ir pareizi attiecībā uz ierīcēm, kas uzstādāmas transportlīdzekļa labajā pusē. Šajās shēmās bultas ir vērstas uz transportlīdzekļa priekšu.

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izsniedzējs: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 29

Izsniedzējs:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANU UZ CITU TIPU
  APSTIPRINĀJUMA NORAIDĪJUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKŠANU
  RAŽOŠANAS GALĪGO IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

par (2):

APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANU UZ CITU TIPU

APSTIPRINĀJUMA NORAIDĪJUMU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKŠANU

RAŽOŠANAS GALĪGO IZBEIGŠANU

par virzienrādītāja tipu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 6

Apstiprinājuma Nr.... Apstiprinājuma attiecinājuma uz citu tipu Nr. ...

| 1. | Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Ierīces tipa ražotāja vārds/nosaukums: ... |
| --- | --- |

2.

Ierīces tipa ražotāja vārds/nosaukums: ...

| 3. | Ražotāja vārds/nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Ražotāja vārds/nosaukums un adrese: ...

| 4. | Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds/nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

4.

Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds/nosaukums un adrese: ...

| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 6. | Tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprinājuma pārbaužu veikšanu: ... |
| --- | --- |

6.

Tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprinājuma pārbaužu veikšanu: ...

| 7. | Minētā dienesta sagatavotā testa protokola datums: ... |
| --- | --- |

7.

Minētā dienesta sagatavotā testa protokola datums: ...

| 8. | Minētā dienesta sagatavotā testa protokola numurs: ... |
| --- | --- |

8.

Minētā dienesta sagatavotā testa protokola numurs: ...

| 9. | Īss apraksts:
  Kategorija: 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5., 6. (2) (3)

  Gaismas avota(-u) skaits, kategorija un veids: ...
  Spriegums un jauda: ...
  Gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods: ...
  Tikai uzstādīšanai uz M1 un/vai N1 kategorijas transportlīdzekļiem: jā/nē (2)

  Tikai ierobežotam uzstādīšanas augstumam, kas ir vienāds vai zemāks par 750 mm virs zemes: jā/nē (2)

  Uzstādīšanas ģeometriskie nosacījumi un saistītās variācijas, ja ir: ...
  Gaismas avota elektroniskās kontroles iekārtas/mainīgas intensitātes regulatora izmantošana:






  a) | ir luktura daļa: jā/nē (2) |
| --- | --- | --- |

9.

Īss apraksts:

Kategorija: 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5., 6. (2) (3)

Gaismas avota(-u) skaits, kategorija un veids: ...

Spriegums un jauda: ...

Gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods: ...

Tikai uzstādīšanai uz M1 un/vai N1 kategorijas transportlīdzekļiem: jā/nē (2)

Tikai ierobežotam uzstādīšanas augstumam, kas ir vienāds vai zemāks par 750 mm virs zemes: jā/nē (2)

Uzstādīšanas ģeometriskie nosacījumi un saistītās variācijas, ja ir: ...

Gaismas avota elektroniskās kontroles iekārtas/mainīgas intensitātes regulatora izmantošana:

a)

ir luktura daļa: jā/nē (2)

| b) | nav luktura daļa: jā/nē (2) |
| --- | --- |

b)

nav luktura daļa: jā/nē (2)

Gaismas avota elektroniskās kontroles iekārtas/mainīgas intensitātes regulatora radītais ieejas spriegums(-i):

Gaismas avota elektroniskās kontroles iekārtas/mainīgas intensitātes regulatora ražotājs un identifikācijas numurs (ja gaismas avota kontroles iekārta ir luktura daļa, bet nav iekļauta luktura korpusā): ...

Mainīga apgaismojuma intensitāte: jā/nē (2)

| 10. | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums: ... |
| --- | --- |

10.

Apstiprinājuma marķējuma izvietojums: ...

| 11. | Pamatojums attiecināšanai uz citu tipu (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

11.

Pamatojums attiecināšanai uz citu tipu (ja piemērojams): ...

| 12. | Apstiprinājums piešķirts/attiecināts uz citu tipu/noraidīts/atteikts (2): |
| --- | --- |

12.

Apstiprinājums piešķirts/attiecināts uz citu tipu/noraidīts/atteikts (2):

| 13. | Vieta: ... |
| --- | --- |

13.

Vieta: ...

| 14. | Datums: ... |
| --- | --- |

14.

Datums: ...

| 15. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

15.

Paraksts: ...

| 16. | Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/attiecinājusi uz citu tipu/noraidījusi/atteikusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma prasības noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

(3)  1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virziena rādītāju lukturiem – informācija saistībā ar signālu saskaņā ar 6.2.2. punktu.

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

Ierīce, uz kuras atrodas iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, ir 4. kategorijas ierīce (priekšējais virzienrādītājs), kas apstiprināta Itālijā (E3) ar Nr. 216, kas var tikt izmantota arī divu lukturu komplektā. Horizontālā bulta parāda, kādā vietā ir jāuzmontē ierīce, kuru var uzmontēt tikai vienā transportlīdzekļa malā. Bulta ir vērsta uz transportlīdzekļa priekšējo daļu. Vertikālā bulta, kas sākas ar horizontālu segmentu un vērsta uz leju, norāda, ka ierīces atļautais uzstādīšanas augstums ir vienāds vai mazāks par 750 mm no zemes.

Numurs, kas atrodas blakus simbolam “4D”, norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasībām.

Tālāk norādīts bultas virziens uz apstiprinājuma zīmes, kas atbilst transportlīdzekļa kategorijai:

5. un 6. kategorija

1, 1.a

un 1.b

kategorija

2.a un 2.b

kategorija

Piezīme. Apstiprinājuma numurs un papildu simboli atrodas tuvu pie aplīša virs vai zem “E” burta vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numuram ir jābūt burta “E” tajā pašā pusē, un tā cipariem jābūt novietotiem tajā pašā virzienā. Lai novērstu jebkādus pārpratumus sakarā ar līdzību citiem simboliem, ir jāizvairās no romiešu ciparu lietošanas marķējumos.

2. attēls

Grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu vienkāršots marķējums, ja divi vai vairāki lukturi ir komplekta daļa

Vertikālās un horizontālās līnijas vispārīgi attēlo signālierīces formu. Tās nav apstiprinājuma zīmes daļa.

A PARAUGS

B PARAUGS

C PARAUGS

Piezīme. Šie trīs iepriekš norādītie apstiprinājuma zīmju paraugi (A, B un C) attēlo trīs iespējamos apgaismes ierīces marķējuma variantus, ja divi vai vairāki lukturi ir tā paša grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu komplekta daļas.

Tie norāda, ka ierīce apstiprināta Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 3333, un aptver:

aizmugurējo virzienrādītāju ar mainīgu apgaismojuma intensitāti (2.b kategorija), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju,

sarkanu aizmugurējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi ar mainīgu apgaismojuma intensitāti (R2), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju,

aizmugurējo miglas lukturi ar mainīgu apgaismojuma intensitāti (F2), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 38 to sākotnējā redakcijā,

atpakaļgaitas lukturi (AR), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 23 to sākotnējā redakcijā,

bremžu signāllukturi ar mainīgu apgaismojuma intensitāti (S2), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju.

Piezīme. Trīs iepriekš norādītie paraugi atbilst apgaismes ierīcei ar apstiprinājuma zīmi, kas attiecas uz:

priekšējās pozīcijas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju,

galveno lukturi ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām, kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 20 02. grozījumu sēriju,

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju,

1.a kategorijas priekšējo virzienrādītāju, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju.

3. attēls

Luktura un galvenā luktura savstarpējs apvienojums

Iepriekš sniegtais paraugs attēlo marķējumu uz izkliedētāja, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, proti:

| vai nu | : | galvenais lukturis ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām, kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 8, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju, prasībām, kas savstarpēji apvienoti ar priekšējo virzienrādītāju, kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju; |
| --- | --- | --- |
| vai | : | galvenais lukturis ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei un tālo gaismu, kas ir apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 1, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasībām, kas ir savstarpēji apvienots ar to pašu virzienrādītāju, kas minēts iepriekš; |
| vai pat | : | abi no iepriekš minētajiem galvenajiem lukturiem, kas ir apstiprināti kā viens lukturis. |

vai nu

:

galvenais lukturis ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām, kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 8, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju, prasībām, kas savstarpēji apvienoti ar priekšējo virzienrādītāju, kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju;

vai

:

galvenais lukturis ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei un tālo gaismu, kas ir apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 1, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju, prasībām, kas ir savstarpēji apvienots ar to pašu virzienrādītāju, kas minēts iepriekš;

vai pat

:

abi no iepriekš minētajiem galvenajiem lukturiem, kas ir apstiprināti kā viens lukturis.

Uz galvenā luktura galvenā korpusa ir norādīts vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:

4. attēls

Neatkarīgu lukturu marķējums

Iepriekš sniegtais paraugs attēlo marķējumu uz izkliedētāja, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu lukturos. Apstiprinājuma marķējums norāda, ka ierīce apstiprināta Spānijā (E9) ar apstiprinājuma numuru 1432, un tajā ietilpst:

aizmugurējais miglas lukturis (F), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 38 to sākotnējā redakcijā,

2.a kategorijas aizmugurējais virzienrādītājs, kurš ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju,

atpakaļgaitas lukturis (AR), kas ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 23 to sākotnējā redakcijā,

sarkans aizmugurējais gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturis (R), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 02. grozījumu sēriju,

bremžu signāllukturis ar vienu intensitātes līmeni (S1), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 02. grozījumu sēriju.

Gaismas avota moduļi

Gaismas avota modulis ar iepriekš attēloto identifikācijas kodu kopā ar Itālijā (E3) apstiprinātu lukturi ir apstiprināts ar apstiprinājuma numuru 17325.

---

4. PIELIKUMS

FOTOMETRISKIE MĒRĪJUMI

1.   Mērīšanas metodes

1.1.   Izdarot fotometriskos mērījumus, ar atbilstošu aizsegumu novērš nejaušu atstarošanos.

Ja mērījumu rezultāti ir apšaubāmi, tad mērījumus izdara tā, lai tie atbilst šādām prasībām:

1.2.1.   mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma kvadrāta apgrieztās proporcionalitātes likumu;

1.2.2.   mērīšanas iekārta ir tāda, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites centra, ir starp 10' un 1°;

1.2.3.   prasību attiecībā uz intensitāti noteiktā novērošanas virzienā uzskata par izpildītu, ja minētā prasība ir ievērotā virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par 15'.

1.3.   Ja iekārtu uz transportlīdzekļa var uzstādīt vairāk kā vienā pozīcijā vai pozīciju laukā, fotometriskos mērījumus veic katrā pozīcijā vai ražotāja noteiktās pamatass lauka galējās pozīcijās.

2.   Standarta gaismas sadales telpā 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītājiem tabula

6. kategorijas virzienrādītājiem

(transportlīdzekļa ārpuse)

Virziens H = 0° un V = 0° atbilst pamatasij. (Uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls un paralēls transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei un vērsts pret vajadzīgo skata lauku.) Tas iet caur atskaites centru. Tabulas vērtības norāda minimālās intensitātes dažādos mērīšanas virzienos kā minimālo intensitāšu procentuālās attiecības, kādas ir prasītas 6.1. punkta tabulā:

2.1.1.   virzienā H = 0° un V = 0° 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijai un 5. kategorijai leņķa laukā virzienā A, kā noteikts 1. pielikumā;

2.1.2.   virzienā H = 5° un V = 0° 6. kategorijai.

2.1.3.   Taču, ja ierīce paredzēta uzstādīšanai augstumā, kas ir vienāds vai zemāks par 750 mm virs zemes, fotometrisko intensitāti pārbauda vienīgi līdz 5° leņķim uz leju.

2.2.   Gaismas sadales laukā, kas shēmas veidā kā tīkls ir attēlots 2. punktā, gaismai pamatā jāizplatās vienmērīgi, proti, lai gaismas intensitāte katrā virzienā lauka daļā, kuru veido tīkla līnijas, sasniegtu vismaz minimālo redzamo procentuālo vērtību uz tīkla līnijām, kuras apņem attiecīgo virzienu.

3.   Lukturu fotometriskie mērījumi

Fotometrisko rādītāju kontrole jāveic šādi:

3.1.   nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.):

ar lukturī esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 7.1. punkta attiecīgo apakšpunktu;

3.2.   nomaināmām kvēlspuldzēm:

ja tās ir kvēlspuldzes ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, apgaismojuma intensitātes rādītāji jākoriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību, kas noteikta ar attiecīgo piemēroto spriegumu (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). Katras izmantotās kvēlspuldzes faktiskā gaismas plūsmas novirze nedrīkst būt lielāka par ±5 procentiem no vidējās vērtības. Alternatīvi katrā atsevišķā pozīcijā var izmantot standarta kvēlspuldzi, kas darbojas ar standarta plūsmu, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā.

3.3.   Jebkuram virzienrādītājam, izņemot tos, kam ir kvēlspuldze(-es), apgaismojuma intensitātēm, kas mērītas pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm mirgojošā režīmā (f = 1,5 Hz, jaudas faktors 50 procenti), jāatbilst minimālajām un maksimālajām prasībām. Apgaismojuma intensitātes sadali pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt, katrā testa punktā piemērojot apgaismojuma intensitātes attiecību, kas mērīta augstspriegumā pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, kā tas ir aprakstīts iepriekš.

---

5. PIELIKUMS

DZELTENO GAISMU KRĀSA: HROMATISKĀS KOORDINĀTAS

Kolorimetrisko parametru pārbaudei ir jāpiemēro šo noteikumu 7. punktā aprakstītā testa procedūra.

Taču lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes un citi), kolorimetriskos parametrus pārbauda ar lukturī esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 7.1. punkta attiecīgo apakšpunktu.

---

6. PIELIKUMS

Minimālās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot jebkura nejauši izvēlēta luktura fotometriskos rādītājus saskaņā ar šo noteikumu 7. punktu:

1.2.1.   neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

1.2.2.   ja virzienrādītājs ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Veicot testēšanu šo noteikumu 7. punktā noteiktajos apstākļos, ievēro hromatiskās koordinātas.

2.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS RAŽOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru virzienrādītāju tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Tie jāveic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājam jāveic pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgās produkcijas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos attiecas uz fotometriskajiem un kolorimetriskajiem rādītājiem.

2.2.   Izmatojamās testu metodes

2.2.1.   Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

2.2.2.   Visos atbilstības testos, kurus veic ražotājs, ar kompetentās iestādes, kas atbildīga par apstiprinājuma testiem, piekrišanu var izmantot līdzvērtīgas metodes. Ražotājam ir pienākums pierādīt, ka pielietotās metodes ir ekvivalentas šajos noteikumos paredzētajām metodēm.

2.2.3.   2.2.1. un 2.2.2. punktā ir noteikts, ka testa aparatūra ir regulāri jākalibrē un kompetentai iestādei jāveic tās korelācija ar mērījumu rezultātiem.

2.2.4.   Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu ņemšana

Virzienrādītāju paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa atstarotāju kopa, kas definēta atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtie un reģistrētie fotometriskie parametri

Pārbaudei izvēlētajam lukturim veic fotometriskos mērījumus attiecībā uz minimālajām vērtībām 4. pielikumā uzskaitītajos punktos un noteiktajām hromatiskajām koordinātām.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 10.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

7. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS INSPEKTORA VEIKTAI PARAUGA ŅEMŠANAI

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības ir uzskatāmas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja pārbaudot jebkura nejauši izvēlēta luktura fotometriskos rādītājus saskaņā ar šo noteikumu 7. punktu:

1.2.1.   neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

1.2.2.   ja virzienrādītājs ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi;

1.2.3.   virzienrādītājus ar redzamiem defektiem neņem vērā.

1.3.   Veicot testēšanu šo noteikumu 7. punktā noteiktajos apstākļos, jāievēro hromatiskās koordinātas.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā paraugu ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus virzienrādītājus. Pirmos divus paraugus atzīmē ar A, bet otrus divus – ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu virzienrādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja virzienrādītāju mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:

2.1.1.1.   A paraugs

| A1: | viens virzienrādītājs | 0 procenti |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |
| A2: | abi virzienrādītāji vairāk nekā | 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | sākt B paraugu | |

A1:

viens virzienrādītājs

0 procenti

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

A2:

abi virzienrādītāji vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

sākt B paraugu

2.1.1.2.   B paraugs

| B1: | abi virzienrādītāji | 0 procenti |
| --- | --- | --- |

B1:

abi virzienrādītāji

0 procenti

2.1.2.   vai arī, ja ir ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A paraugu.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu virzienrādītāju atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja virzienrādītāju pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

2.2.1.1.   A paraugs

| A3: | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 20 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 30 procenti |

A3:

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

2.2.1.2.   B paraugs

| B2: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā | |
| | viens virzienrādītājs | 0 procenti |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 20 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 30 procenti |

B2:

A2 gadījumā

viens virzienrādītājs vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

B3:

A2 gadījumā

viens virzienrādītājs

0 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

2.2.2.   vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A paraugu.

2.3.   Apstiprinājums atteikts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 11. punkts, ja pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas virzienrādītāju novirzes:

2.3.1.   A paraugs

| A4: | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 30 procenti |
| A5: | abi virzienrādītāji vairāk nekā | 20 procenti |

A4:

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

30 procenti

A5:

abi virzienrādītāji vairāk nekā

20 procenti

2.3.2.   B paraugs

| B4: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā | |
| | abi virzienrādītāji vairāk nekā | 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā | |
| | viens virzienrādītājs | 0 procenti |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 30 procenti |

B4:

A2 gadījumā

viens virzienrādītājs vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abi virzienrādītāji vairāk nekā

20 procenti

B6:

A2 gadījumā

viens virzienrādītājs

0 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

30 procenti

2.3.3.   vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz A un B paraugu.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma sniegšanas A3, B2, B3 gadījumā veic atkārtotu paraugu ņemšanu, izvēloties trešo virzienrādītāju paraugu pāri C un ceturto virzienrādītāju pāri D no produkcijas, kas saražota pēc prasību atbilstības noregulēšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu virzienrādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja virzienrādītāju mērījumu rezultātu novirzes ir:

3.1.1.1.   C paraugs

| C1: | viens virzienrādītājs | 0 procenti |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |
| C2: | abi virzienrādītāji vairāk nekā | 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | sākt D paraugu | |

C1:

viens virzienrādītājs

0 procenti

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

C2:

abi virzienrādītāji vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

sākt D paraugu

3.1.1.2.   D paraugs

| D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | abi virzienrādītāji | 0 procenti |

D1:

C2 gadījumā

abi virzienrādītāji

0 procenti

3.1.2.   vai arī, ja ir ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz C paraugu.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu virzienrādītāju atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja virzienrādītāju pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

3.2.1.1.   D paraugs

| D2: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |

D2:

C2 gadījumā

viens virzienrādītājs vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

3.2.1.2.   vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz C paraugu.

3.3.   Apstiprinājums atteikts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 11. punkts, ja pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas virzienrādītāju novirzes:

3.3.1.   C paraugs

| C3: | viens virzienrādītājs ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 20 procenti |
| C4: | abi virzienrādītāji vairāk nekā | 20 procenti |

C3:

viens virzienrādītājs ne vairāk kā

20 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

20 procenti

C4:

abi virzienrādītāji vairāk nekā

20 procenti

3.3.2.   D paraugs

| D3: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- |
| | viens virzienrādītājs 0 vai vairāk nekā | 0 procenti |
| | viens virzienrādītājs vairāk nekā | 20 procenti |

D3:

C2 gadījumā

viens virzienrādītājs 0 vai vairāk nekā

0 procenti

viens virzienrādītājs vairāk nekā

20 procenti

3.3.3.   vai arī, ja nav ievēroti nosacījumi, kas ietverti 1.2.2. punktā attiecībā uz C un D paraugu.

1. attēls

2 ierīces

Pirmā paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos A un B

2 ierīces

BEIGAS

pāriet pie B parauga

BEIGAS

Noregulēšana

Ražotājam ir jāpanāk ražojumu atbilstība prasībām

2 ierīces

Atkārtota paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos C un D

2 ierīces

lespējamie A parauga rezultāti

lesp. C parauga rezultāti

BEIGAS

pāriet pie D parauga

BEIGAS

pāriet uz noregulēšanu

lesp. D parauga rezultāti

lespējamie B parauga rezultāti

Apstiprinājums atsaukts

Maksimālā nelabvēlīgā novirze (procentos) attiecībā uz robežvērtībām

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/71

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 8 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, ja tie izstaro asimetrisku tuvo vai tālo gaismu vai abas un ir aprīkoti ar halogēnajām kvēlspuldzēm (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11spuldzes)

4. redakcija

Ar visiem grozījumiem līdz:

grozījumu 05. sērijai – spēkā stāšanās datums: 2001. gada 8. septembris

šo noteikumu 4. redakcijas 1. labojumam – spēkā stāšanās datums: 2003. gada 12. marts

SATURS

NOTEIKUMI

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 0. | Darbības joma |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pieteikums galvenā luktura apstiprināšanai |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prasības attiecībā uz krāsainiem izkliedētājiem un filtriem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Diskomforta novērtēšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Standarta galvenais lukturis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konstatējumi attiecībā uz krāsu |
| --- | --- |

10.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 11. | Galveno lukturu tipa apstiprinājuma grozījumi un tā attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ražošanas galīga izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

16.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Saziņa |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Ar H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11 kvēlspuldzēm aprīkotu galveno lukturu ražošanas atbilstības pārbaude. |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Mērekrāni |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Darbībā esošu galveno lukturu fotometrisko rādītāju stabilitātes testi |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Prasības lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju, materiāla paraugu un nokomplektētu lukturu pārbaude |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasību minimums, kas jāievēro inspektoram, ņemot paraugus |
| --- | --- |

7. pielikums –

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

0.   DARBĪBAS JOMA (1)

Šie noteikumi attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem, kuriem ir stikla vai plastikāta izkliedētāji.

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

1.1.   “izkliedētājs” ir galvenā luktura (vienības) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu;

1.2.   “pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj izkliedētāja ārējo frontālo virsmu;

“dažādi galveno lukturu tipi” ir galvenie lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

1.3.1.   tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

1.3.2.   optisko sistēmu rādītāji;

1.3.3.   tādu sastāvdaļu klātbūtne vai trūkums, kas savas darbības laikā ar refleksiju, refrakciju vai absorbciju un/vai deformāciju spēj mainīt optiskos efektus. Tomēr tādu filtru uzstādīšana vai nomontēšana, kas maina gaismas kūļa krāsu un nemaina gaismas izplatīšanos, nav tipa maiņa;

1.3.4.   atbilstība labās puses vai kreisās puses, vai abu veidu kustībai;

1.3.5.   izstarotais gaismas kūlis (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas);

1.3.6.   turētājs, kas paredzēts vienas attiecīgi H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11 kategorijas kvēlspuldzes(-džu) regulēšanai (2) (3);

1.3.7.   izkliedētāju un pārklājuma materiāli, ja tādi ir izmantoti.

2.   PIETEIKUMS GALVENĀ LUKTURA APSTIPRINĀŠANAI (4)

Galvenā luktura apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

2.1.1.   vai galvenais lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu tuvo un tālo gaismu vai tikai vienu no tām;

ja galvenais lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai, vai tas ir paredzēts gan kreisās puses, gan labās puses kustībai vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses kustībai;

2.1.2.1.   ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenvirziena vidējo plakni;

2.1.3.   galvenā luktura izstarotās gaismas krāsu.

Jebkuram pieteikumam pievieno:

pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kas ļauj noteikt galvenā luktura tipu un parāda luktura frontālo attēlu, detalizēti parādot izkliedētāja stiegrojumu, ja tāds ir, kā arī šķērsgriezumu; rasējumā parāda, kur ir paredzēta vieta apstiprinājuma marķējumam;

2.2.1.1.   ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs – norādi par luktura uzstādīšanas pozīciju(-ām) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenvirziena vidējo plakni, ja lukturi paredzēts izmantot tikai norādītajā(-ās) pozīcijā(-ās);

2.2.2.   īsu tehnisko specifikāciju;

2.2.3.   divus galvenā luktura tipa paraugus;

izkliedētāja plastikāta materiāla pārbaudes vajadzībām pievieno:

trīspadsmit izkliedētājus;

2.2.4.1.1.   sešus no šādiem izkliedētājiem var aizvietot ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela būtībā plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu);

2.2.4.1.2.   katrs šāds izkliedētāja vai plastikāta materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā;

2.2.4.2.   atstarotāju, kam var uzmontēt izkliedētāju saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

2.3.   Materiāliem, kas veido izkliedētājus un pārklājumus, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti.

2.4.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti apmierinoši priekšdarbi efektīvas ražošanas atbilstības kontroles nodrošināšanai.

3.   MARĶĒJUMI (5)

3.1.   Uz apstiprināšanai iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir pieteikuma iesniedzēja zīmols vai preču zīme.

3.2.   Uz lukturu izkliedētājiem un galvenā korpusa ir (6) pietiekami liela brīva vieta, kas paredzēta apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kā minēts 4. punktā; šīs brīvās vietas norāda rasējumos, kas minēti iepriekš 2.2.1. punktā.

3.3.   Uz galvenajiem lukturiem, kuru konstrukcija atbilst gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, ir norādošs marķējums par transportlīdzekļa optiskā mezgla abiem regulējumiem vai par kvēlspuldzes regulējumiem uz reflektora; šo marķējumu veido burti “R/D” labās puses kustībai un burti “L/G” – kreisās puses kustībai.

4.   APSTIPRINĀŠANA

4.1.   Vispārējie noteikumi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja visi attiecīgā galvenā luktura tipa paraugi, kas iesniegti atbilstoši minētā 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu prasībām.

4.1.2.   Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji apvienotajiem lukturiem atbilst piemērojamiem noteikumiem.

Šis nosacījums neattiecas uz galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar dubulta kvēldiega spuldzēm, kam apstiprina tikai vienu gaismas kūli.

4.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 04) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti šajos noteikumos. Tā pati nolīguma dalībvalsts nepiešķir šo numuru citiem galveno lukturu tipiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, izņemot apstiprinājuma attiecinājumu uz ierīci, kura atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu.

4.1.4.   Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, atteikšanu, anulēšanu vai par galvenā luktura tipa ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots 1958. gada nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, pievienojot norādījumus atbilstoši 2.2.1.1. punktam.

4.1.5.   Papildus 3.1. punktā minētajam apstiprinājuma marķējumam turpmāk 4.2. un 4.3. punktā minēto marķējumu pievieno uz katra galvenā luktura vietās, kā norādīts iepriekš 3.2. punktā, atbilstoši šajos noteikumos apstiprinātajam tipam.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma veidošana

Apstiprinājuma marķējuma sastāvs:

starptautiskais apstiprinājuma marķējums, ko veido:

4.2.1.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (7);

4.2.1.2.   apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā;

viens vai vairāki papildu simboli:

4.2.2.1.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai kreisās puses satiksmes prasībām, – horizontāla bulta, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to ceļa pusi, pa kuru virzās satiksme;

4.2.2.2.   galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai atbilstu abu satiksmes sistēmu prasībām, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai kvēlspuldzes iestatījumu, – horizontāla bulta, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi, uz labo un uz kreiso pusi;

4.2.2.3.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, burti “HC”;

4.2.2.4.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, burti “HR”;

4.2.2.5.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā gan uz tuvo, gan tālo gaismu, burti “HCR”;

4.2.2.6.   galvenajiem lukturiem, kuriem ir plastikāta izkliedētājs – apzīmējums “PL”, pievieno simboliem, kas minēti iepriekš 4.2.2.3.–4.2.2.5. punktā;

4.2.2.7.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kas izteikta kā 6.3.2.1.2. punktā minētā standarta atzīme un kam jāatrodas tuvu ar aplīti apvilktajam burtam “E”; ja galvenie lukturi ir savstarpēji apvienoti, norāde par tālās gaismas maksimālo gaismas intensitāti tiek izteikta kopumā, kā norādīts iepriekš.

Ikvienā gadījumā testa procesā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 5. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo spriegumu (spriegumi), kā norādīts 5. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda uz apstiprinājuma sertifikātiem un uz paziņojuma veidlapām, ko nosūtīta valstīm, kuras ir šā nolīguma dalībvalstis un piemēro šos noteikumus. Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

4.2.3.1.   uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir tā veidoti, ka tuvās gaismas spuldzes kvēldiegs nav ieslēdzams reizē ar citas gaismas funkcijas kvēldiegu, ar ko tas var būt savstarpēji apvienots, – liek slīpsvītru (/) apstiprinājuma marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola;

4.2.3.2.   uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām tikai tad, ja tiem tiek pievadīts 6 V vai 12 V spriegums – simbols, kurā skaitlis 24 pie kvēlspuldzes patronas ir pārsvītrots ar krustiņu (×).

4.2.4.   Apstiprinājuma numura divi cipari (pašlaik 04), kas norāda šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kuri ieviesti apstiprinājuma izsniegšanas brīdī un, ja nepieciešams, vajadzīgā bultiņa var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem.

4.2.5.   Iepriekš 4.2.1. un 4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami arī tad, kad galvenais lukturis uzstādīts uz transportlīdzekļa.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Neatkarīgi lukturi

3. pielikuma 1.–9. attēlā ir parādīti apstiprinājuma marķējumu noformēšanas paraugi ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

Grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi

Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no aplī ierakstīta burta “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis apstiprinājuma marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem lukturiem, ievērojot, ka:

4.3.2.1.1.   tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas;

4.3.2.1.2.   nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, tajā pašā laikā nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas dienā, un, nepieciešamības gadījumā, arī noteikto bultu norāda:

vai nu

4.3.2.2.1.   uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

vai

4.3.2.2.2.   grupā, lai katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji apvienotajiem lukturiem būtu skaidri identificējams (sk. četrus paraugus 3. pielikumā).

4.3.2.3.   Viena apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu lielums atbilst vismaz minimālajam atsevišķas atzīmes lielumam, uz kuru pamata ir izsniegts apstiprinājums.

4.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati nolīguma dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi.

4.3.2.5.   Šo noteikumu 3. pielikuma 10. attēlā ir paraugi, kā izvietot apstiprinājuma marķējumu grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

Galvenie lukturi, kuru izkliedētājus izmanto dažādos lukturu tipos un kurus var savstarpēji apvienot vai grupēt kopā ar citiem lukturiem

Piemēro 4.3.2. punktā ietvertos nosacījumus.

4.3.3.1.   Bez tam, ja ir izmantots tāds pats izkliedētājs, uz tā var būt dažādi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz dažādiem lukturiem vai lukturu mezgliem, ja uz galvenā luktura korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja, arī ir brīva vieta, kā aprakstīts iepriekš 3.2. punktā, un uz tā ir apstiprinājuma marķējumi, kas apliecina faktiskās funkcijas.

Ja vienā un tajā pašā galvenajā korpusā ir dažādi galveno lukturu tipi, uz korpusa var būt dažādi apstiprinājuma marķējumi.

4.3.3.2.   Šo noteikumu 3. pielikuma 11. attēlā ir parādīti apstiprinājuma marķējumu noformēšanas paraugi, kas atbilst minētajam gadījumam.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM (8)

5.   VISPĀRĒJI NORĀDĪJUMI

5.1.   Katrs paraugs atbilst turpmāk 6.–8. punktā norādītajām specifikācijām.

Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, lai norādītās fotometriskās īpašības saglabātos, un tie paliktu labā darba stāvoklī normālos ekspluatācijas apstākļos, neraugoties uz iespējamu vibrāciju iedarbību.

5.2.1.   Galvenie lukturi ir aprīkoti ar ierīci, kas ļauj to stāvokli noregulēt tā, lai panāktu atbilstību tiem piemērojamiem noteikumiem. Šāda ierīce nav jāuzstāda uz apgaismošanas detaļām, kurās reflektors nav atdalāms no izkliedētāja, ja šādus mezglus izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu regulējumu var veikt ar citiem paņēmieniem. Ja galvenajam lukturim, kas izstaro tuvo gaismu, un lukturim, kas izstaro tālo gaismu, ir katram sava kvēlspuldze, un lukturis ir montēts kā kompozīts mezgls, ir iespēja ar regulēšanas ierīci attiecīgi regulēt katru optisko sistēmu atsevišķi. Tomēr tas neattiecas uz galveno lukturu montāžas mezgliem, kuriem ir neatdalāmi atstarotāji. Uz šādi montētiem mezgliem attiecas noteikumu 6. punktā minētās prasības.

5.3.   Stiprinājuma detaļas, ar kurām kvēlspuldze(-es) ir piestiprināta(-as) pie atstarotāja, ir veidotas tā, lai pat tumsā kvēlspuldzi(-es) varētu nostiprināt tikai pareizajā stāvoklī (9).

Kvēlspuldzes patrona atbilst izmēriem, kas minēti Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijas 61-2 izdevuma datu lapās:

| Kvēlspuldzes | Patrona | Datu lapas |
| --- | --- | --- |
| H1 | P 14,5s | 7005-46-3 |
| H2 | X 5111 | 7005-99-2 |
| H3 | PK 22s | 7005-47-1 |
| HB3 | P 20d | 7005-31-1 |
| HB4 | P 22d | 7005-32-1 |
| H7 | PX 26d | 7005-5-1 |
| H8 | PG 17 | 7005-110-1 |
| HIR1 | PX 20d | 7005-...-1 |
| HIR2 | PX 22d | 7005-...-. |
| H9 | PGJ 19-5 | 7005-110-1 |
| H11 | PGJ 19-2 | 7005-110-1 |

Kvēlspuldzes

Patrona

Datu lapas

H1

P 14,5s

7005-46-3

H2

X 5111

7005-99-2

H3

PK 22s

7005-47-1

HB3

P 20d

7005-31-1

HB4

P 22d

7005-32-1

H7

PX 26d

7005-5-1

H8

PG 17

7005-110-1

HIR1

PX 20d

7005-...-1

HIR2

PX 22d

7005-...-.

H9

PGJ 19-5

7005-110-1

H11

PGJ 19-2

7005-110-1

5.4.   Galvenos lukturus, kas konstruēti, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām, var pielāgot konkrētā ceļa kustības pusei ar attiecīgu oriģinālo regulējumu, kad lukturus uzstāda uz transportlīdzekļa, vai arī kad tos selektīvi iestāda lietotājs. Sākotnējo vai selektīvo regulēšanu var veikt, piemēram, vai nu nostiprinot optisko mezglu noteiktā leņķī uz transportlīdzekļa, vai nostiprinot kvēlspuldzi noteiktā leņķī attiecībā pret optisko mezglu. Visos gadījumos ir iespējami tikai divi precīzi regulējuma stāvokļi – viens labās puses kustībai un otrs kreisās puses kustībai, un konstrukcija izslēdz iespēju nejauši pāriet no viena stāvokļa otrā vai regulēšanu kādā vidējā stāvoklī. Ja kvēlspuldze ir paredzēta diviem dažādiem regulējumiem, stiprinājuma detaļām, kas savieno kvēlspuldzi ar atstarotāju, ir jābūt tā konstruētām un izgatavotām, ka katrā no šiem diviem regulējumiem kvēlspuldze paliek vietā atbilstoši tai precizitātei, kas atbilst vienas puses kustībai projektētu galveno lukturu vajadzībām. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli, bet vajadzības gadījumā – ar testēšanas ierīci.

Galvenajiem lukturiem, kam paredzēts mainīt tālo gaismu un tuvo gaismu, jebkura galvenajam lukturim pievienotā mehāniskā, elektromehāniskā vai cita ierīce pārslēgšanai no viena gaismas kūļa uz otru (10) jākonstruē tā:

5.5.1.   lai ierīce būtu pietiekami izturīga un darbotos 50 000 reizes bez defektiem, neraugoties uz vibrācijām, kurām tā var tikt pakļauta normālos lietošanas apstākļos;

5.5.2.   lai bojājuma gadījumā būtu iespējams iegūt tuvo gaismu automātiski;

5.5.3.   lai tuvo gaismu vai tālo gaismu vienmēr varētu iegūt, nepieļaujot iespēju, ka mehānisms apstāsies starp diviem stāvokļiem;

5.5.4.   lai lietotājs nevarētu ar parastiem līdzekļiem mainīt kustīgo daļu stāvokli vai atrašanās vietu.

5.6.   Papildu pārbaudes veic saskaņā ar 5. pielikumā minētajām prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju novirzes.

5.7.   Ja galvenā luktura izkliedētājs ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.   Vispārīgi noteikumi

6.1.1.   Galvenos lukturus izgatavo tā, lai ar piemērotu H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H11 kvēlspuldzi tiem būtu pietiekams apgaismojums, kad tuvā gaisma neapžilbina, un tālā gaisma nodrošina labu apgaismojumu.

6.1.2.   Galvenā luktura radīto apgaismojumu pārbauda vertikālā ekrānā, kas nostādīts 25 m priekšā galvenajam lukturim taisnā leņķī pret tā asīm (sk. 4. pielikumu).

6.1.3.   Galveno lukturu pārbaudē izmanto standarta (atskaites) kvēlspuldzi(-es), kuras nominālais spriegums ir 12 V, jebkurus selektīvos dzeltenos filtrus (11), nomainot ar ģeometriski identiskiem bezkrāsainiem filtriem, kam piemīt vismaz 80 % caurlaidības faktors. Galveno lukturu pārbaudes laikā spriegums uz kvēlspuldzes spailēm jāregulē tā, lai iegūtu šādus parametrus:

| Kvēlspuldzes | Aptuvens mērījumu barošanas spriegums (V) | Gaismas plūsma (lūmeni) |
| --- | --- | --- |
| H1 | 12 | 1 150 |
| H2 | 12 | 1 300 |
| H3 | 12 | 1 100 |
| HB3 | 12 | 1 300 |
| HB4 | 12 | 825 |
| H7 | 12 | 1 100 |
| H8 | 12 | 600 |
| HIR1 | 12 | 1 840 |
| HIR2 | 12 | 1 355 |
| H9 | 12 | 1 500 |
| H11 | 12 | 1 000 |

Kvēlspuldzes

Aptuvens mērījumu barošanas spriegums (V)

Gaismas plūsma (lūmeni)

H1

12

1 150

H2

12

1 300

H3

12

1 100

HB3

12

1 300

HB4

12

825

H7

12

1 100

H8

12

600

HIR1

12

1 840

HIR2

12

1 355

H9

12

1 500

H11

12

1 000

Galveno lukturi uzskata par apmierinošu, ja fotometriskās prasības ir izpildītas vismaz ar vienu standarta (atskaites) 12 V kvēlspuldzi, kuru var pievadīt ar galveno lukturi

6.1.4.   Izmēri, kas nosaka kvēldiega atrašanās vietu standarta kvēlspuldzē, ir parādīti Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.

6.1.5.   Standarta kvēlspuldzes optiskajai formai un kvalitātei jābūt tādai, lai tā neradītu atstarošanu vai refrakciju, kas var negatīvi ietekmēt gaismas izplatīšanos. Atbilstību šai prasībai jākontrolē, mērot gaismas izplatīšanos no standarta galvenā luktura ar standarta (atskaites) kvēlspuldzi.

6.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu

6.2.1.   Tuvajai gaismai jārada pietiekami ass “gaismas kūļa noliekums”, kas ļauj ar tā palīdzību panākt regulēšanu. “Gaismas kūļa noliekumam” jāizpaužas kā horizontālai taisnei pretējā pusē tam kustības virzienam, kam ir paredzēts galvenais lukturis; otrā pusē tuvā gaisma nedrīkst aiziet pāri lauztajai līnijai HV H1 H4, kas veidojas no taisnes HV H1 un veido 45° leņķi pret horizontālo un taisno līniju H1 H4, 25 cm virs hh taisnes, vai pāri taisnei HV H3, kas ir noliekta 15° leņķī virs horizontālās taisnes (sk. 4. pielikumu). Nekādā gadījumā nav pieļaujama “gaismas kūļa noliekuma” sniegšanās pāri gan līnijai HV H2, gan līnijai H2 H4 un tā veidošanās, apvienojoties abām minētajām iespējām.

Galvenais lukturis ir orientēts tā, lai panāktu:

6.2.2.1.   ja galvenie lukturi ir paredzēti labās puses kustības prasībām, “gaismas kūļa noliekums” ekrāna kreisajā pusē (12) ir horizontāls, bet, ja lukturi ir paredzēti kreisās puses kustības prasībām, “gaismas kūļa noliekums” ir horizontāls ekrāna labajā pusē;

6.2.2.2.   šā “gaismas kūļa noliekuma” horizontālā daļa atrodas uz ekrāna 25 cm zem hh līnijas (sk. 4. pielikumu);

6.2.2.3.   “gaismas kūļa noliekuma”“leņķis” atrodas uz vv līnijas (13).

6.2.3.   Ja galvenais lukturis ir šādi orientēts un apstiprinājums tiek prasīts tikai attiecībā uz tuvo gaismu (14), lukturim jāatbilst tikai tām prasībām, kas izklāstītas turpmāk 6.2.5.–6.2.7. punktā; ja lukturis ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tam jāatbilst 6.2.5.– 6.2.7. punktā un 6.3. punktā izklāstītajām prasībām.

6.2.4.   Ja šādi orientēts galvenais lukturis neatbilst prasībām, kas izklāstītas 6.2.5.–6.2.7. punktā un 6.3. punktā, tā noregulējumu var mainīt, ja vien gaismas kūļa ass nav novirzīta sānis vairāk kā par 1° (= 44 cm) uz labo vai kreiso pusi (15). Lai atvieglotu regulēšanu ar “gaismas kūļa noliekuma” palīdzību, galveno lukturi var daļēji aizsegt, lai iegūtu asāku “gaismas kūļa noliekumu”.

6.2.5.   Ar tuvo gaismu radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:

| Punkts uz mērekrāna | Vajadzīgais apgaismojums luksos |
| --- | --- |
| Galvenie lukturi satiksmei pa labo pusi | Galvenie lukturi satiksmei pa kreiso pusi |
| Punkts B | 50 L | Punkts B | 50 R | ≤ 0,4 |
| Punkts 75 | R | Punkts 75 | L | ≥ 12 |
| Punkts 75 | L | Punkts 75 | R | ≤ 12 |
| Punkts 50 | L | Punkts 50 | R | ≤ 15 |
| Punkts 50 | R | Punkts 50 | L | ≥ 12 |
| Punkts 50 | V | Punkts 50 | V | ≥ 6 |
| Punkts 25 | L | Punkts 25 | R | ≥ 2 |
| Punkts 25 | R | Punkts 25 | L | ≥ 2 |
| Jebkurš punkts III zonā | ≤ 0,7 |
| Jebkurš punkts IV zonā | ≥ 3 |
| Jebkurš punkts I zonā ≤ 2 x (E50R vai E50L) (*1) | |

Punkts uz mērekrāna

Vajadzīgais apgaismojums luksos

Galvenie lukturi satiksmei pa labo pusi

Galvenie lukturi satiksmei pa kreiso pusi

Punkts B

50 L

Punkts B

50 R

≤ 0,4

Punkts 75

R

Punkts 75

L

≥ 12

Punkts 75

L

Punkts 75

R

≤ 12

Punkts 50

L

Punkts 50

R

≤ 15

Punkts 50

R

Punkts 50

L

≥ 12

Punkts 50

V

Punkts 50

V

≥ 6

Punkts 25

L

Punkts 25

R

≥ 2

Punkts 25

R

Punkts 25

L

≥ 2

Jebkurš punkts III zonā

≤ 0,7

Jebkurš punkts IV zonā

≥ 3

Jebkurš punkts I zonā ≤ 2 x (E50R vai E50L) (*1)

6.2.6.   Nav novirzes uz sāniem, kas pasliktina redzamību kādā no zonām – I, II, III vai IV.

6.2.7.   Apgaismošanas raksturlielumus zonās “A” un “B”, kā parādīts 4. pielikuma C attēlā, pārbauda, nosakot fotometriskos rādītājus šā attēla 1. līdz 8. punktā; šie rādītāji ir robežās:

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 luksi

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 luksi

0,7 luksi ≥ 7 ≥ 0,1 lukss un

0,7 luksi ≥ 8 ≥ 0,2 luksi

Šīs jaunās vērtības neattiecina uz galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti pirms šo 1993. gada 13. janvāra noteikumu grozījumu 04. sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, ne arī uz to attiecinājumiem uz citiem tipiem (16).

6.2.8.   Ja galvenie lukturi ir projektēti, lai atbilstu gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, luktura abām optiskā mezgla vai kvēlspuldzes regulēšanas pozīcijām jāatbilst iepriekš minētajām prasībām attiecībā uz konkrēto kustības virzienu.

6.3.   Noteikumi attiecībā uz tālo gaismu

6.3.1.   Ja galvenais lukturis ir projektēts tālās un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas kūļa apgaismošanas mērījumi uz ekrāna tiek veikti ar to pašu galvenā luktura noregulējumu kā veicot mērījumus atbilstoši iepriekš minētajam 6.2.5. līdz 6.2.7. punktam; ja lukturis nodrošina tikai tālo gaismu, tas ir jānoregulē tā, lai maksimāli apgaismotais laukums koncentrētos ap hh un vv līniju krustošanās punktu; šādam lukturim jāatbilst vienīgi 6.3. punktā minētajām prasībām.

Apgaismojums, ko uz ekrāna rada tālās gaismas kūlis, atbilst šādām prasībām:

Hh un vv līniju krustošanās punkts (HV) ir izoluksā 80 % apjomā no maksimālā apgaismojuma. Šī maksimālā vērtība (EM) nav mazāka par 48 luksiem. Maksimālā vērtība nekādā gadījumā nepārsniedz 240 luksus; turklāt kombinēto tuvo un tālo gaismu galvenajā lukturī šī maksimālā vērtība nepārsniedz tuvās gaismas punktā 75 R (vai 75 L) mērīto apgaismojumu vairāk kā 16 reizes.

6.3.2.1.1.   Tālās gaismas maksimālo intensitāti (IM), kas izteikta tūkstošos apgaismošanas vienību (kandelu), aprēķina pēc formulas:

Formula

6.3.2.1.2.   Šīs maksimālās intensitātes standarta atzīmi (I'M), kā minēts iepriekš 4.2.2.7. punktā, iegūst, izmantojot sakarību:

Formula

šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai no šīm 7,5, 10, 12,5, 17,5, 20, 25, 27,5, 30, 37,5, 40, 45, 50.

6.3.2.2.   Sākot no HV punkta, horizontāli virzienā pa labi un kreisi apgaismojums nav mazāks par 24 luksiem līdz 1,125 m attālumam, un tas nav mazāks par 6 luksiem līdz 2,25 m attālumam.

Ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs, 6.2. un 6.3. punktā minētās prasības ir jāievēro attiecībā uz katru montāžas pozīciju, kā norādīts 2.1.3. punktā. Pārbaudei izmanto šādu procedūru:

6.4.1.   katra izmantotā pozīcija tiek realizēta uz pārbaudes goniometra attiecībā uz līniju, kas savieno gaismas avota centru un HV punktu uz orientācijas ekrāna. Tad regulējamo atstarotāju nostāda tādā pozīcijā, lai gaismas zīmējums uz ekrāna atbilstu orientācijas noteikumiem, kas minēti 6.2.1. līdz 6.2.2.3. punktā un/vai 6.3.1. punktā;

6.4.2.   kad atstarotājs ir sākotnēji fiksēts atbilstoši 6.4.1. punktā noteiktajam, galvenajam lukturim jāatbilst attiecīgajām fotometriskajām prasībām, kā norādīts 6.2. un 6.3. punktā;

6.4.3.   papildu pārbaudes veic, kad atstarotājs ir vertikāli pavirzīts par ± 2 grādiem vai vismaz līdz maksimālajai pozīcijai, ja tā ir mazāka par 2°, salīdzinot ar sākotnējo pozīciju, ko panāk ar galveno lukturu regulēšanas ierīci. Kad galvenais lukturis kopumā ir pārorientēts (piemēram, izmantojot goniometru) attiecīgi pretējā virzienā, kontrolē gaismu šeit noteiktajos virzienos un konstatē tās atbilstību noteiktajiem ierobežojumiem: tuvajai gaismai:

punktā HV un 75R (attiecīgi 75L);

tālajai gaismai: IM un HV punktā (procentos no IM).

6.4.4.   ja pieteikuma iesniedzējs nav norādījis vairāk par vienu uzstādīšanas pozīciju, attiecībā uz visām citām pozīcijām ir jāatkārto procedūra, kas noteikta 6.4.1.–6.4.3. punktā;

6.4.5.   ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas uzstādīšanas pozīcijas, galveno lukturi orientē uz 6.2. un 6.3. punktā paredzētajiem mērījumiem, kad lukturu regulēšanas ierīce nostādīta vidējā pozīcijā. 6.4.3. punktā minēto papildu pārbaudi izdara, kad atstarotājs ir novirzīts galējās pozīcijās (bet ne par ± 2), ko panāk ar galveno lukturu regulēšanas ierīci.

6.5.   Ekrāna apgaismojuma vērtības, kas minētas 6.2.5. līdz 6.2.7. un 6.3. punktā, mēra ar fotoelementu, kura efektīvo laukumu ietver kvadrātā ar malas garumu 65 mm.

7.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KRĀSAINIEM IZKLIEDĒTĀJIEM UN FILTRIEM

7.1.   Apstiprinājumu izdod galvenajiem lukturiem, kas ar kvēlspuldzi izstaro vai nu baltu vai selektīvi dzeltenu gaismu.

Starptautiskajās Apgaismes komitejas (CIE) trihromātiskajās koordinātās attiecīgie kolorimetriskie parametri ir šādi:

Selektīvi dzelteni filtri (ekrāns vai izkliedētājs)

| tendence uz sarkanu | y ≥ 0,138 + 0,580 x |
| --- | --- |
| tendence uz zaļu | y ≤ 1,29 x – 0,100 |
| tendence uz baltu | y ≥ – x + 0,966 |
| tendence uz spektrālo vērtību | y ≤ – x + 0,992 |

tendence uz sarkanu

y ≥ 0,138 + 0,580 x

tendence uz zaļu

y ≤ 1,29 x – 0,100

tendence uz baltu

y ≥ – x + 0,966

tendence uz spektrālo vērtību

y ≤ – x + 0,992

ko var izteikt arī šādi:

| dominējošā viļņa garums: | 575–585 nm |
| --- | --- |
| tīrības faktors: | 0,90–0,98 |

dominējošā viļņa garums:

575–585 nm

tīrības faktors:

0,90–0,98

Caurlaidības faktoram jābūt ≥ 0,78, ko nosaka izmantojot gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2 856 K (17).

7.2.   Filtram jābūt daļai no galvenā luktura un pievienotam tā, lai lietotājs to nevarētu noņemt ne nejauši, ne ar nodomu, izmantojot atbilstošus instrumentus.

8.   DISKOMFORTA NOVĒRTĒŠANA

Novērtē diskomfortu, ko rada galveno lukturu tuvā gaisma (18).

9.   STANDARTA GALVENAIS LUKTURIS (19)

Galveno lukturi uzskata par standarta (atskaites) galveno lukturi, ja:

9.1.   tas atbilst iepriekšminētajām apstiprināšanas prasībām;

9.2.   tā efektīvais diametrs ir vismaz 160 mm;

dažādos punktos un dažādās zonās, kas minēti 6.2.5. punktā, ar standarta kvēlspuldzi nodrošina apgaismojumu:

9.3.1.   ne vairāk kā 90 % no maksimālās robežas un

9.3.2.   ne mazāk kā 120 % no 6.2.5. punkta tabulā noteiktās minimālā robežas.

10.   KONSTATĒJUMI ATTIECĪBĀ UZ KRĀSU

Tā kā apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem ir piešķirts, ievērojot minēto 7.1. punktu, galveno lukturu tipam, kas izstaro vai nu baltu, vai selektīvi dzeltenu gaismu, šī nolīguma 3. punkts, kam pielikumā pievienoti šie noteikumi, nekavē nolīguma dalībvalstis aizliegt lukturus, kas izstaro baltas vai selektīvi dzeltenas gaismas starus transportlīdzekļiem, kas ar tiem reģistrēti.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

11.   GALVENĀ LUKTURA TIPA IZMAIŅAS UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

Par katru gadījumu, kad galvenā luktura tips tiek mainīts, ziņo administratīvajai iestādei, kura ir apstiprinājusi luktura tipu. Pēc tam šī iestāde var:

11.1.1.   uzskatīt, ka izmaiņas neradīs manāmi nelabvēlīgu ietekmi un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai

11.1.2.   pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

11.2.   Par atteikšanu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru šā nolīguma dalībvalstīm, kuras piemēro šos noteikumus.

11.3.   Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir tam sērijas numuru un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

12.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

12.1.   Galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam lukturu tipam, ievērojot 6. un 7. punktā izklāstītās prasības.

12.2.   Lai pārbaudītu, vai 12.1. punkta prasības ir izpildītas, izdara attiecīgas ražošanas pārbaudes.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

12.3.1.   nodrošina, lai pastāvētu ražojumu kvalitātes efektīvas kontroles kārtība;

12.3.2.   var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības testam vajadzīgajam aprīkojumam;

12.3.3.   nodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai saistītie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko nosaka saskaņā ar administratīvo iestādi;

12.3.4.   analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

12.3.5.   nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 2. pielikumā noteiktos testus;

12.3.6.   nodrošina, lai jebkurai paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

12.4.1.   Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražošanas apskates ierakstus.

12.4.2.   Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

12.4.3.   Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet, ka jāpārbauda to testu rezultātu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 12.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprinājuma testus saskaņā ar 7. pielikumā minētajiem kritērijiem.

12.4.4.   Kompetentā iestāde var veikt jebkuru no šajos noteikumos paredzētajām pārbaudēm. Šīs pārbaudes veic izlases kārtā, izmantojot paraugus, ko ņem tā, lai netraucētu ražotājiem pildīt piegādes saistības un kas ir saskaņā ar 7. pielikumā minētajiem kritērijiem.

12.4.5.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Ja kompetentā iestāde konstatē neapmierinošus rezultātus, tā nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

12.5.   Galvenos lukturus ar neapšaubāmiem defektiem ignorē.

12.6.   Standarta atzīmes neņem vērā.

13.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

13.1.   Apstiprinājumu galvenā luktura tipam saskaņā ar šiem noteikumiem var anulēt, ja nav ievērotas prasības vai ja lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst luktura tipam.

13.2.   Ja kāda no šā nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā tūlīt par to paziņo pārējām nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

14.   RAŽOŠANAS GALĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma saņēmējs galīgi pārtrauc ražot noteikta tipa galvenos lukturus, kas apstiprināti atbilstoši šiem noteikumiem, šis ražotājs par to informē iestādi, kas izsniegusi apstiprinājumu. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, par to informē citas 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus.

15.   PAR APSTIPRINĀŠANAS PĀRBAUŽU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO IESTĀŽU UN ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

1958. gada nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO sekretariātam nosaukumus un adreses tiem tehniskajiem dienestiem, kuri veic testus, un administratīvajām iestādēm, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, atteikšanu, anulēšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu.

16.   PĀREJAS NOTEIKUMI

16.1.   Sešus mēnešus pēc Noteikumu Nr. 112 oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, pārtrauc piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem.

16.2.   Nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt attiecinājumus saskaņā ar šo noteikumu šo un jebkurām iepriekšējām grozījumu sērijām.

16.3.   Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms Noteikumu Nr. 112 stāšanās spēkā, un visi to attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot attiecinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, kas piešķirti vēlāk, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku.

16.4.   Nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus galvenajiem lukturiem, pamatojoties uz noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, ja vien lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

16.5.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā Noteikumi Nr. 112, neviena nolīguma dalībvalsts, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt transportlīdzeklim galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā Noteikumiem Nr. 112.

16.6.   Nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut uzstādīt transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzeklim galvenos lukturus, ko apstiprina ar šiem noteikumiem.

16.7.   nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim turpina atļaut uzstādīt vai izmantot galvenos lukturus, ko apstiprina ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar kādu no iepriekšējām grozījumu sērijām, ja lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas.

---

(1)  Šo noteikumu nosacījumi nekavē kādai no nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt izgatavot šajos noteikumos atļautos lukturus ar plastikāta izkliedētājiem savienojumā ar lukturu mehānisko tīrīšanas ierīci (tīrītājiem).

(2)  “Kvēlspuldžu tips” jāatšķir no “kvēlspuldžu kategorijas”. Šie noteikumi attiecas uz galvenajiem lukturiem ar H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 un/vai H1 kategorijas spuldzēm. Šīs kvēlspuldžu kategorijas būtiski atšķiras pēc to uzbūves un, jo īpaši, pēc to cokoliem. Tās nav savstarpēji aizvietojamas, bet vienā kvēlspuldžu kategorijā parasti var ietilpt vairāki to tipi.

(3)  HIR1 un/vai H9 kvēlspuldzes ir atļauts lietot tikai tuvās gaismas nodrošināšanai, ja tiek uzstādīta(-as) lukturu tīrīšanas ierīce(-es) atbilstoši Noteikumiem Nr. 45. Turklāt attiecībā uz vertikālās nolieces leņķi ir jāievēro Noteikumu Nr. 48, 01. grozījumu sērijas, 6.2.6.2.2. punktā minētie nosacījumi, ja šādi lukturi tiek uzstādīti. Šie ierobežojumi ir attiecināmi, ja nav vispārējas vienošanās par augstuma regulēšanas ierīces un galveno lukturu tīrītāju lietošanu attiecībā uz galveno lukturu veiktspējas līmeni.

(4)  Pieteikums kvēlspuldžu apstiprināšanai: sk. Noteikumus Nr. 37.

(5)  Ja lukturu konstrukcija atbilst tikai vienas puses kustības prasībām (labās vai kreisās), papildus ir ieteikts uz frontālā izkliedētāja neizdzēšamā veidā iezīmēt laukumu, ko ir iespējams aizsegt, lai novērstu nepatīkamu sajūtu transportlīdzekļu lietotājiem valstī, kurā satiksmes kustība tiek virzīta pa citu ceļa pusi nekā tajā valstī, kurai lukturis ir paredzēts. Šāda iezīmēšana tomēr nav vajadzīga, ja attiecīgo laukumu skaidri parāda konstrukcija.

(6)  Ja izkliedētāju nevar atdalīt no luktura galvenā korpusa, pietiek ar vietu uz izkliedētāja.

(7)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Dienvidslāvijai, 11 Lielbritānijai, 12. Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24. Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 (pieejams), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38. (pieejams), 39. Azerbaidžānai, 40 bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir ES dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai un 48 Jaunzēlandei. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma dalībvalstīm.

(8)  Tehniskās prasības attiecībā uz kvēlspuldzēm: sk. Noteikumus Nr. 37.

(9)  Lukturis ir uzskatāms par atbilstošu šā punkta prasībām, ja pat tumsā kvēlspuldzi var viegli ievietot lukturī un pozicionēšanas spraudņus var pareizi ielikt attiecīgajās spraugās.

(10)  Šie noteikumi neattiecas uz vadības slēdzi.

(11)  Šie filtri sastāv no sastāvdaļām, tostarp izkliedētāja, kas paredzētas, lai iekrāsotu gaismu.

(12)  Pārbaudes ekrānam jābūt pietiekami platam, lai būtu iespējams pārbaudīt “gaismas kūļa noliekumu” vismaz 5° robežās uz katru pusi no vv līnijas.

(13)  Ja galvenajam lukturim, kas projektēts atbilstīgi šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, fokusa ass manāmi novirzās no gaismas kūļa galvenā virziena, vai, ja jebkura tipa galvenajam lukturim (tikai tuvās gaismas vai apvienots tuvās gaismas un tālās gaismas) gaismas kūlim nav galējās robežas ar skaidru “elkoni”, tad sānos noregulē tā, lai vislabāk izpildītu apgaismojuma prasības attiecībā uz punktu 75 R un 50 R satiksmei pa labo pusi un punktu 75 L un 50 L satiksmei pa kreiso pusi.

(14)  Galvenajam lukturim, kas projektēts tuvās gaismas izstarošanai, var pievienot tālo gaismu, kura neatbilst šīm specifikācijām

(15)  Pārregulēšanas ierobežojums 1° diapazonā pa labi vai pa kreisi nav nesavienojams ar vertikālo pārregulēšanu uz augšu vai uz leju. Vertikālo regulēšanu ierobežo vienīgi 6.3. punktā ietvertās prasības, tomēr “gaismas kūļa noliekuma” horizontālā daļa nedrīkst iet tālāk par hh līniju (6.3. punktā minētās prasības neattiecas uz lukturiem, kas paredzēti šo noteikumu nosacījumu izpildei tikai tuvajai gaismai).

(*1)  E50R un E50L ir faktiski izmērītie apgaismojumi.

(16)  Apgaismošanas rādītāji A zonas un B zonas jebkurā punktā, kas atrodas arī III zonā, nedrīkst pārsniegt 0,7 luksus.

(17)  Atbilstoši Starptautiskās Apgaismes komitejas (CIE) gaismas avotam A.

(18)  Šī prasība tiks ietverta iestādēm domātajā rekomendācijā.

(19)  Dažādas vērtības var pieņemt provizoriski. Ja nav galīgo specifikāciju, iesaka izmantot apstiprinātos lukturus.

---

1. PIELIKUMS

SAZIŅA

(lielākais formāts: A4 (210 × 297)

| (1) | izsniegusi: | administratīvās iestādes nosaukums
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 43

izsniegusi:

administratīvās iestādes nosaukums

...

...

...

| Attiecībā uz (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANU UZ CITU TIPU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ANULĒŠANU
  RAŽOŠANAS GALĪGU IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

Attiecībā uz (2):

APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANU UZ CITU TIPU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKŠANU

APSTIPRINĀJUMA ANULĒŠANU

RAŽOŠANAS GALĪGU IZBEIGŠANU

attiecībā uz galvenā luktura tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. 8

Apstiprinājuma Nr. ... Attiecinājuma Nr. ...

| 1. | Galvenā luktura tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Galvenā luktura tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Galvenā luktura tipa ražotāja vārds/nosaukums: ... |
| --- | --- |

2.

Galvenā luktura tipa ražotāja vārds/nosaukums: ...

| 3. | Izgatavotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

| 4. | Pēc vajadzības ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

4.

Pēc vajadzības ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 6. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ... |
| --- | --- |

6.

Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

| 7. | Dienesta izsniegtā ziņojuma datums: ... |
| --- | --- |

7.

Dienesta izsniegtā ziņojuma datums: ...

| 8. | Dienesta izsniegtā ziņojuma numurs: ... |
| --- | --- |

8.

Dienesta izsniegtā ziņojuma numurs: ...

| 9. | Īss apraksts:
  Kategorija, kā norādīts attiecīgajā marķējumā (3): ...
  Kvēlspuldzes vai kvēlspuldžu skaits un kategorija(-as): ...
  Izstarotās gaismas krāsa: balta/selektīva/dzeltena (2): ... |
| --- | --- |

9.

Īss apraksts:

Kategorija, kā norādīts attiecīgajā marķējumā (3): ...

Kvēlspuldzes vai kvēlspuldžu skaits un kategorija(-as): ...

Izstarotās gaismas krāsa: balta/selektīva/dzeltena (2): ...

| 10. | Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ... |
| --- | --- |

10.

Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ...

| 11. | Attiecinājuma(-u) iemesli (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

11.

Attiecinājuma(-u) iemesli (ja piemērojams): ...

| 12. | Apstiprinājums piešķirts/attiecināts/atteikts/atsaukts (2): ... |
| --- | --- |

12.

Apstiprinājums piešķirts/attiecināts/atteikts/atsaukts (2): ...

| 13. | Vieta: ... |
| --- | --- |

13.

Vieta: ...

| 14. | Datums: ... |
| --- | --- |

14.

Datums: ...

| 15. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

15.

Paraksts: ...

| 16. | Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/attiecinājusi uz citu tipu/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus sk. noteikumos).

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Norādīt no šā saraksta attiecīgi izvēlēto marķējumu:

Image 44

HC,

HC,

HC,

HR,

HR PL,

HCR,

HCR,

HCR,

HC/R,

HC/R,

HC/R,

HC/,

HC/,

HC/,

HC PL,

HC PL,

HC PL,

HCR PL,

HCR PL,

HCR PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/PL,

HC/PL,

HC/PL

---

2. PIELIKUMS

AR H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 UN/VAI H11
  KVĒLSPULDZĒM APRĪKOTU GALVENO LUKTURU RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE

1.   VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē:

1.2.1.   ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B 50 L (vai R) un III zonas vērtībām maksimālā nelabvēlīgā novirze attiecīgi var būt:

| B 50 L (vai R): | 0,2 luksi jeb 20 % |
| --- | --- |
| 0,3 luksi jeb 30 % |
| III zona: | 0,3 luksi jeb 20 % |
| 0,45 luksi jeb 30 % |

B 50 L (vai R):

0,2 luksi jeb 20 %

0,3 luksi jeb 30 %

III zona:

0,3 luksi jeb 20 %

0,45 luksi jeb 30 %

vai arī, ja:

1.2.2.1.   attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar +0,2 luksu pielaidi) un attiecas uz staru, kas orientēts uz vismaz vienu punktu katrā mērekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli apkārt punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar +0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 v, 25 R, 25 L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

1.2.2.2.   un, ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, tiek ievērota +20 % maksimālo un –20 % minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā.

1.2.3.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt galvenā luktura pozīcijas noregulējumu, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk kā 1° uz labo vai kreiso pusi (2).

1.2.4.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, galveno lukturu testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro šādu procedūru:

vienu no paraugam izvēlētajiem galvenajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 5. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad trīs reizes pēc kārtas lukturis ir darbināts 5. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.4.   Krāsainības koordinātas ievēro, ja galvenais lukturis ir aprīkots ar kvēlspuldzi, kas atbilst A standarta krāsu temperatūrai.

Galveno lukturu, kas izstaro selektīvi dzeltenu gaismu un ir aprīkoti ar krāsu kvēlspuldzi, fotometriskie rādītāji ir šo noteikumu vērtības, ko pareizina ar 0,84.

2.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS RAŽOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru galvenā luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Tos veic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās ražošanas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos nozīmē noteikt fotometrisko raksturojumu un gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas siltuma ietekmē.

2.2.   Izmantotās testu metodes

2.2.1.   Testus parasti veic pēc šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

2.2.2.   Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos ražotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas tām, kas norādītas šajos noteikumos.

2.2.3.   Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

2.2.4.   Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu raksturojums

Galveno lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Ar vienādu ražojumu partiju ir jāsaprot viena tipa galveno lukturu kopa, ko nosaka atbilstoši ražotāja izmantotajām ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var veikt apvienošanu, lai iegūtu dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtais un reģistrētais fotometriskais raksturojums

Pārbaudei izvēlēto galveno lukturi fotometriski pārbauda punktos, kas norādīti šajos noteikumos, un nolasījumus izdara tikai punktos Emax, HV (3), HL, HR (4) attiecībā uz tālo gaismu un punktos B 50 L (vai R), HV, 50 V, 75 R (vai L) un 25 L (vai R) attiecībā uz tuvo gaismu (sk. attēlu 4. pielikumā).

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 12.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritēriji ir tādi, lai ar 95 % ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

(2)  Skatīt attiecīgo atsauci noteikumu tekstā.

(3)  Ja tālā gaisma ir savstarpēji saistīta ar tuvo gaismu, tālās gaismas stara mērīšanai izvēlas to pašu HV mērīšanas punktu, ko tuvās gaismas mērīšanai.

(4)  HL un HR: “hh” punkti, kas atrodas 1,125 m attiecīgi pa kreisi un pa labi no HV punkta.

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PIEMĒRI

1. attēls

Ierīce ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas apstiprināts Nīderlandē (E4) ar numuru 2439 un atbilst šo noteikumu un to 04. grozījumu sērijas (04) prasībām attiecībā gan uz tālajām, gan tuvajām gaismām (HCR) un kas paredzēts tikai labās puses kustībai.

Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālā gaismas intensitāte ir no 86 250 līdz 111 250 kandelām.

Piezīme. Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem ir jāatrodas tuvu pie aplīša virs burta “E” vai zem tā, vai arī pa kreisi vai pa labi no šā burta. Apstiprinājuma numuram jābūt burta “E” vienā pusē, un tā cipariem jābūt vērstiem tādā pašā virzienā kā “E” Marķējumos ir jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai tos nesajauktu ar citiem simboliem.

| 2. attēls | 3.a attēls |
| --- | --- |

2. attēls

Image 46

3.a attēls

Image 47

3.b attēls

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, un tas ir paredzēts šādam lietojumam:

| Tikai kreisās puses kustībai. | Abu pušu kustībai, ja tiek attiecīgi regulēts transportlīdzekļa optiskā mezgla vai kvēlspuldzes regulējums. |
| --- | --- |

Tikai kreisās puses kustībai.

Abu pušu kustībai, ja tiek attiecīgi regulēts transportlīdzekļa optiskā mezgla vai kvēlspuldzes regulējums.

| 4. attēls | 5. attēls |
| --- | --- |

4. attēls

Image 49

5. attēls

Image 50

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir lukturis, kuram ir plastikāta izkliedētājs, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, un tas ir paredzēts šādam lietojumam:

| Abu pušu kustībai. | Tikai labās puses kustībai. |
| --- | --- |

Abu pušu kustībai.

Tikai labās puses kustībai.

| 6. attēls | 7. attēls |
| --- | --- |

6. attēls

Image 51

7. attēls

Image 52

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām:

| Tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi. | Tikai attiecībā uz tālo gaismu. |
| --- | --- |

Tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi.

Tikai attiecībā uz tālo gaismu.

| 8. attēls | 9. attēls |
| --- | --- |

8. attēls

Image 53

9. attēls

Image 54

Šādi atzīmē galveno lukturi ar plastikāta izkliedētāju, kas atbilst Noteikumu Nr. 8 prasībām.

| Attiecībā gan uz tuvo gaismu, gan kas paredzēts vienīgi labās puses kustībai. | Tikai attiecībā uz tuvo gaismu, kas paredzēts vienīgi labās puses kustībai. |
| --- | --- |

Attiecībā gan uz tuvo gaismu, gan kas paredzēts vienīgi labās puses kustībai.

Tikai attiecībā uz tuvo gaismu, kas paredzēts vienīgi labās puses kustībai.

Tuvās gaismas luktura kvēldiegu neieslēdz vienlaicīgi ar tālās gaismas luktura kvēldiegu un/vai citu galveno lukturi, ar kuru tas ir apvienots.

10. attēls

Grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu vienkāršots marķējums

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski parāda gaismas signālierīces apveidu. Šīs līnijas nepieder pie apstiprinājuma marķējuma.)

A PARAUGS

B PARAUGS

C PARAUGS

D PARAUGS

Piezīme. Minētie četri piemēri atbilst apgaismes ierīcei, kuras apstiprinājuma marķējums ietver:

priekšējās pozīcijas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu 01. sēriju,

galveno lukturi tuvās gaismas nodrošināšanai, kas paredzēts labās un kreisās puses kustībai, un tālās gaismas nodrošināšanai ar maksimālo gaismas intensitāti no 86 250 līdz 111 250 kandelām (kā norāda skaitlis 30), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. grozījumu 04. sērijas prasībām un ietver plastikāta izkliedētāju,

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 grozījumu 02. sēriju un ietver plastikāta izkliedētāju,

priekšējo virzienrādītāja lukturi, kas pieder pie 1.a kategorijas un ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 grozījumu 02. sēriju.

11. attēls

Luktura un galvenā luktura savstarpējs savienojums

1. piemērs

Minētajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, t. i.:

vai nu galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo gaismu un ir paredzēts abu pušu kustībai, un tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no 86 250 līdz 111 250 kandelām (kā norādīts ar ciparu 30), kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar šo Noteikumu Nr. 8 grozījumu 04. sēriju, kurš ir savstarpēji apvienots ar priekšējās pozīcijas lukturi, kas apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 grozījumu 01. sēriju;

vai galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo gaismu un ir paredzēts abu pušu kustībai, un tālo gaismu, kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 1 grozījumu 01. sēriju, kas ir savstarpēji apvienots ar to pašu frontālās pozīcijas lukturi, kā minēts iepriekš;

vai pat vienā no minētajiem galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti kā viens lukturis.

Uz luktura galvenā korpusa ir vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:

2. piemērs

Šajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, ko lieto divu galveno lukturu mezglā; tas ir apstiprināts Francijā (E2) ar apstiprinājuma numuru 81151 un sastāv no:

galvenā luktura, kas izstaro tuvo gaismu un ir paredzēts abu pušu kustībai, un tālo gaismu ar maksimālo apgaismošanas intensitāti no x līdz y kandelām un atbilst Noteikumu Nr. 8 prasībām; un

galvenā luktura, kas izstaro tālo gaismu un ir paredzēts abu pušu kustībai, dod maksimālo gaismas intensitāti no w līdz z kandelām, atbilst Noteikumu Nr. 20 prasībām un kura tālās gaismas maksimālā gaismas intensitāte kopumā ir no 86 250 līdz 111 250 kandelām.

---

4. PIELIKUMS

MĒREKRĀNI

A.   Galvenais lukturis satiksmei pa labo pusi

(izmēri milimetros)

Ceļa ass

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Standarta Eiropas tipa lukturis

| h-h: horizontālā plāksne | šķērso galvenā luktura fokusu |
| --- | --- |
| v-v: vertikālā plāksne |

h-h: horizontālā plāksne

šķērso galvenā luktura fokusu

v-v: vertikālā plāksne

B.   Galvenais lukturis satiksmei pa kreiso pusi

(izmēri milimetros)

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Ceļa ass

Standarta Eiropas tipa lukturis

| h-h: horizontālā plāksne | šķērso galvenā luktura fokusu |
| --- | --- |
| v-v: vertikālā plāksne |

h-h: horizontālā plāksne

šķērso galvenā luktura fokusu

v-v: vertikālā plāksne

C.   Apgaismojuma vērtību mērījumu punkti

Zone A

Zone B

Piezīme. C attēlā ir parādīti mērījumu punkti labās puses kustībai.

Kreisās puses kustības gadījumā 7. un 8. punkts pārvirzās uz attiecīgo vietu attēla labajā pusē.

---

5. PIELIKUMS

FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTI GALVENO LUKTURU DARBĪBAS LAIKĀ

NOKOMPLEKTĒTU GALVENO LUKTURU TESTI

Kad ir noteikti fotometriskie rādītāji saskaņā ar šo noteikumu prasībām, Emax punktos tālajai gaismai un HV, 50 R, B 50 L punktos tuvajai gaismai (vai HV, 50 L, B 50 R galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai), pārbauda nokomplektēta luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. Ar “nokomplektētu galveno lukturi” saprot visu lukturi kopā ar apkārtējām daļām un lukturiem, kas varētu ietekmēt siltuma izkliedi.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C + 5 °C, kad nokomplektētais galvenais lukturis ir uzstādīts uz cokola atbilstoši pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī.

1.1.   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2. punktam.

1.1.1.   Testa procedūra

Galveno lukturi darbina noteiktu laiku tā, lai:

1.1.1.1.

| a) | ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir ieslēgts noteikto laiku (1); |
| --- | --- |

a)

ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir ieslēgts noteikto laiku (1);

| b) | savstarpēji apvienotam tuvās gaismas lukturim un tālās gaismas lukturim (divkārša kvēldiega kvēlspuldze vai divas kvēlspuldzes):
  ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis tiks izmantots tikai ar vienu ieslēgtu kvēldiegu (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot (1) pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1. punktā norādītā laika;
  visos pārējos gadījumos (1) (2), galveno lukturi, darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:
  15 minūtes – tuvās gaismas spuldzes kvēldiega ieslēgšana;
  5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana; |
| --- | --- |

b)

savstarpēji apvienotam tuvās gaismas lukturim un tālās gaismas lukturim (divkārša kvēldiega kvēlspuldze vai divas kvēlspuldzes):

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis tiks izmantots tikai ar vienu ieslēgtu kvēldiegu (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot (1) pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1. punktā norādītā laika;

visos pārējos gadījumos (1) (2), galveno lukturi, darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

15 minūtes – tuvās gaismas spuldzes kvēldiega ieslēgšana;

5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana;

| c) | grupētām apgaismes funkcijām visām atsevišķām funkcijām jābūt vienlaicīgi ieslēgtām uz atsevišķām apgaismes funkcijām a) apakšpunktā norādīto laiku, ņemot vērā arī b) apakšpunktā noteikto savietotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar ražotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

c)

grupētām apgaismes funkcijām visām atsevišķām funkcijām jābūt vienlaicīgi ieslēgtām uz atsevišķām apgaismes funkcijām a) apakšpunktā norādīto laiku, ņemot vērā arī b) apakšpunktā noteikto savietotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

1.1.1.2.   Testa spriegums

Spriegumu noregulē tā, lai tas dotu 90 % no maksimālās jaudas, kā noteikts noteikumos par kvēlspuldzēm. (Noteikumi Nr. 37). Piemērojamā jauda vatos visos gadījumos atbilst kvēlspuldzes nominālajam 12 V spriegumam, izņemot gadījumu, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi var izmantot pie cita sprieguma. Šādā gadījumā tests notiek ar kvēlspuldzi, kurai ir vislielākā pieļaujamā jauda vatos.

1.1.2.   Testu rezultāti

1.1.2.1.   Vizuāla pārbaude

Kad galvenais lukturis ir stabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, luktura izkliedētāju un ārējo izkliedētāju, ja tāds ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Tad notiek vizuālā pārbaude, un uz galvenā luktura izkliedētāja vai uz ārējā izkliedētāja, ja tāds ir, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, ieplaisājums vai krāsas atšķirība.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

Lai atbilstu šo noteikumu prasībām, nosaka fotometriskos rādītājus šādos punktos.

Tuvajai gaismai:

50 R – B 50 L – HV galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai,

50 L – B 50 R – HV galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

Tālajai gaismai:

Emax punkts.

Vēl vienā orientācijā var ņemt vērā galvenā luktura cokola deformāciju no sasilšanas (gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa izmaiņas ir minētas šā pielikuma 2. punktā).

Ir pieļaujama pirms testa veikto mērījumu rezultātu novirze par 10 % no fotometriskajiem raksturlielumiem, ņemot vērā pielaides fotometrijas procedūrā.

1.2.   Netīrs galvenais lukturis

Pēc testa, kā norādīts iepriekš 1.1. punktā, galveno lukturi darbina vienu stundu, kā norādīts 1.1.1. punktā, iepriekš to sagatavojot saskaņā ar 1.2.1. punktā dotajiem norādījumiem, un pārbauda, kā norādīts 1.1.2. punktā.

1.2.1.   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

1.2.1.1.1.   Ja galvenā luktura ārējais izkliedētājs ir no stikla:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

1 svara daļa augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

0,2 svara daļas NaCMC (3) un

pietiekams daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.1.2.   Ja galvenā luktura ārējais izkliedētājs ir no plastikāta:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

1 svara daļa augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

0,2 svara daļas NaCMC (3),

13 svara daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m un

2 ± 1 svara daļa virsmaktīvas vielas (4).

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2.   Testa maisījuma lietošana galvenajam lukturim

Testa maisījumu viendabīgi piemēro visai galvenā luktura gaismas emisijas virsmai un tad ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15–20 % no mērījumos iegūtajiem skaitļiem attiecībā uz katru punktu, ievērojot iepriekš 1. punktā ietvertos norādījumus:

tālās gaismas Emax tālās gaismas/tuvās gaismas lukturim,

Emax tikai tālās gaismas kūlī tālās gaismas lukturim,

50 R un 50 V (5) tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai.

50 L un 50 V tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta kreisās puses kustībai. (5)

1.2.1.3.   Mēriekārta

Mēriekārtas ir tādas pašas kā tās, ko izmanto galveno lukturu atbilstības pārbaudēs. Fotometriskajām pārbaudēm izmanto standarta (atskaites) kvēlspuldzi.

2.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠAS GALĒJĀS ROBEŽAS LĪNIJAS VERTIKĀLĀ NOVIETOJUMA IZMAIŅAS TESTS

Šajā testā pārbauda, vai karstuma ietekmē galējās robežas līnija pa vertikāli nepārsniedz tuvās gaismas lukturim norādīto vērtību.

Galveno lukturi, kurš pārbaudīts atbilstoši 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto testu, lukturi nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci.

2.1.   Tests

Testu izdara sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

Kad tiek izmantota masveidā ražota kvēlspuldze, kura bijusi ieslēgta vismaz vienu stundu, galveno lukturi darbina, ieslēdzot tuvo gaismu un nenoņemot un nepārregulējot lukturi attiecībā pret testa ierīci. (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts 1.1.1.2. punktā.) Gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīciju līnijas horizontālajā daļā (starp vv un vertikālo līniju, kas iet caur punktu B 50 R kreisās puses kustībai vai caur punktu B 50 L labās puses kustībai) pārbauda attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc luktura darbināšanas.

Šeit aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas nosaka ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un dod reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testu rezultāti

2.2.1.   Rezultātu, kas izteikts miliradiānos (mrad), uzskata par pieņemamu, ja galvenajam lukturim reģistrētā absolūtā vērtība ΔrI = / r3 – r60 nepārsniedz 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), pārbauda otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu luktura mehānisko detaļu pozīciju uz cokola atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī:

vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko

vienu stundu ilgs pārtraukums.

Galvenā luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam noteiktā absolūtā vērtība ΔrI un otrajam paraugam noteiktā ΔrII vidējā vērtība nepārsniedz 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Ja testējamais galvenais lukturis ir grupēts un/vai apvienots ar signāllukturiem, tad signāllukturi testa laikā ir ieslēgti. Virzienrādītāja lukturi ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās/izslēgšanās ilguma koeficients ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja divu vai vairāku spuldžu kvēldiegi ir ieslēgti vienlaicīgi, kad tiek izmantota luktura mirgošana, tā nav uzskatāma par normālu vienlaicīgu kvēldiegu izmantošanu.

(3)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti apzīmē ar CMC. NaCMC, ko izmanto šādu netīrumu maisījumu sagatavošanai, ir ar 0,6–0,7 aizvietošanas pakāpi (DS) un viskozitāti 200–300 cP 2 % šķīdumam 20 °C temperatūrā.

(4)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no vajadzības iegūt tādu netīrumu maisījumu, ko var pareizi uzklāt uz visa plastikāta izkliedētāja.

(5)  50 V atrodas 375 mm zem HV uz vertikālās līnijas v-v, kas redzama uz 25 m attālumā novietotā ekrāna.

---

6. PIELIKUMS

PRASĪBAS LUKTURIEM AR PLASTIKĀTA IZKLIEDĒTĀJIEM – IZKLIEDĒTĀJU, MATERIĀLA PARAUGU VAI NOKOMPLEKTĒTU LUKTURU PĀRBAUDE

1.   VISPĀRĒJI NORĀDĪJUMI

1.1.   Iesniegtie paraugi, kā norādīts šo noteikumu 2.2.4. punktā, atbilst turpmāk 2.1. līdz 2.5. punktā minētajām prasībām.

1.2.   Abi nokomplektētu lukturu paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji attiecībā uz izkliedētāja materiālu atbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām.

1.3.   Plastikāta izkliedētāju paraugus vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja nepieciešams), apstiprināšanai pārbauda hronoloģiskā secībā, kā norādīts A tabulā, kas dota šā pielikuma 1. papildinājumā.

1.4.   Ja tomēr luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis pārbaudes, kā aprakstīts tālāk 2.1.–2.5. punktā, vai līdzvērtīgas pārbaudes atbilstoši citiem noteikumiem, šādas pārbaudes nav jāatkārto; obligātas ir tikai 1. pielikuma B tabulā norādītās pārbaudes.

2.   TESTI

2.1.   Izturības pret mainīgu temperatūru tests

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus) pārbauda piecos mainīgas temperatūras un mitruma režīmos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību:

3 stundas: 40 °C ± 2 °C un 85–95 % RH;

1 stunda: 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RH;

15 stundas: –30 °C ± 2 °C;

1 stunda: 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RH;

3 stundas: 80 °C ± 2 °C;

1 stunda: 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RH.

Pirms šā testa paraugus tur vismaz četras stundas gaisā, kura temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un RH ir 60–75 %.

Piezīme. Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā šoka efektu.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Šos mērījumus veic ar standarta lukturi šādos punktos:

B 50 L un 50 R attiecībā uz tuvās gaismas luktura tuvo gaismu vai tuvās/tālās gaismas lukturi (B 50 R un 50 L, ja galvenie lukturi ir paredzēti kreisās puses kustībai);

Emax tālās gaismas lukturi vai tuvās gaismas/tālās gaismas lukturi tālajai gaismai.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskie rezultāti, izdarot katra parauga mērījumus pirms un pēc testa, neatšķiras vairāk kā par 10 %, ievērojot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras un ķīmisko vielu iedarbību

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras iedarbību

Trīs jaunus paraugus (izkliedētāja vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrs atbilst tam, ko izstaro melns ķermenis 5 500 K–6 000 K temperatūrā. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu ar viļņa garumu, kas mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Telpas robežās uz melnā paneļa, kas atrodas vienā līmenī ar paraugiem, temperatūra ir 50 °C ± 5 °C. Lai panāktu apstarošanas regularitāti, paraugiem jārotē ap starojuma avotu ar ātrumu no 1 līdz 5 apgriezieniem 1/min.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu režīmu:

| apsmidzināšana: | 5 minūtes; |
| --- | --- |
| nožūšana: | 25 minūtes. |

apsmidzināšana:

5 minūtes;

nožūšana:

25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret ķīmisko vielu iedarbību

Pēc tam, kad ir veikts tests, kā aprakstīts iepriekš 2.2.1. punktā, un izdarīts mērījums, kā aprakstīts turpmāk 2.2.3.1. punktā, minēto trīs paraugu ārējā frontālā virsma tiek apstrādāta, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (pēc tilpuma).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kas aprakstīts iepriekš 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās frontālās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā uzklājamo drānu atkal iemērc maisījumā, lai izmantojamā šķidruma sastāvs visu laiku atbilstu paredzētā testa maisījuma sastāvam.

Uzklāšanas laikā ir atļauts kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai neradītu plaisas.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā (Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) aprakstīto šķīdumu 23 °C ± 5 °C temperatūrā.

Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas satur ne vairāk kā 0,2 % piemaisījumu, un tad noslauka ar mīkstu drānu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret atmosfēras iedarbību, paraugu ārējā frontālā virsma ir neieplaisājusi, neieskrāpēta, nesadrupusi un nedeformēta, un vidējā gaismas caurlaidības starpība.

Formula
  , kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nepārsniedz 0,020 (Δtm ≤ 0,020)

2.2.3.2.   Pēc testa, kurā nosaka izturību pret ķimikāliju iedarbību, uz paraugiem nav ķīmisko vielu atstāto traipu palieku, kas varētu radīt gaismas plūsmas izkliedēšanās izmaiņas, un izkliedes vidējā starpība

Formula
  , kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nepārsniedz 0,020

(Δdm ≤ 0,020).

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo frontālo virsmu sasilda līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz piecām minūtēm iemērc maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C temperatūrā un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 % piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Kad tests ir pabeigts, paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 % n-heptāna un 30 % toluola (pēc tilpuma), un pēc tam nožāvē gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc tam, kad pēc kārtas ir pabeigti abi aprakstītie testi, gaismas caurlaidības vidējā starpība

Formula
  , kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumāaprakstītajai procedūrai, nepārsniedz 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējās frontālās virsmas izturību pret mehānisko nolietošanos nosaka ar vienādu testa paņēmienu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc šā testa izmaiņas pārnesē:

gaismas caurlaidības starpība:
  Formula

un izkliedēšanas starpība:
  Formula

nosaka, ievērojot pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, virsmas rajonā, kā norādīts 2.2.4. punktā. No trim paraugiem iegūto rādītāju vidējā vērtība atbilst sakarībām: Δ tm ≤ 0,100; Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums

2.5.1.   Parauga sagatavošana

Uz izkliedētāja virsmas pārklājuma 20 mm × 20 mm laukumiņu ar žileti vai adatu sagriež aptuveni 2 mm × 2 mm lielos kvadrātiņos. Žiletes vai adatas spiediens ir pietiekami liels, lai sagrieztu vismaz pārklājuma slāni.

2.5.2.   Testa apraksts

Ņem līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ±20 %, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlenti, kuras platums ir vismaz 25 mm, spiež vismaz 5 minūtes ilgi pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Tad līmlentes galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks, kas darbojas uz attiecīgo virsmu, būtu līdzsvarā ar spēku, kas darbojas perpendikulāri šai virsmai. Šajā brīdī lenti norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma neparādās manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātiņos sadalītās virsmas.

2.6.   Nokomplektēta galvenā luktura testi, ja lukturim ir plastikāta izkliedētājs

2.6.1.   Izkliedētāja virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.4.1. punktā.

2.6.1.2.   Rezultāti

Kad tests ir pabeigts un veikti galvenā luktura fotometriskie mērījumi, kā norādīts šajos noteikumos, mērījumu rezultāti nedrīkst par vairāk kā 30 % pārsniegt maksimālās vērtības, kas norādītas attiecībā uz punktiem B 50 L un HV, un nedrīkst būt par vairāk kā par 10 % mazāki par minimālajām vērtībām attiecībā uz punktu 75 R (ja lukturi ir paredzēti kreisās puses kustībai, ņem vērā punktus B 50 R, HV un 75 L).

2.6.2.   Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums

Luktura 2. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.5. punktā.

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE

Attiecībā uz materiāliem, ko izmanto izkliedētāju ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:

3.1.1.   pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret ķimikālijām, pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem, uz paraugu ārējās frontālās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, drumslas vai deformācijas (sk. 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu);

3.1.2.   pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtie fotometriskie rādītāji, kas minēti 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražošanas atbilstības robežas.

3.2.   Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu, nejauši izvēlētu galvenā luktura paraugu.

1. PAPILDINĀJUMS

ATBILSTĪBAS TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

Plastikāta materiālu testi (izkliedētāji vai materiāla paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam).

A tabula

| Paraugi – testi | Izkliedētāji vai materiāla paraugi | Izkliedētāji |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.2. | Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.2.1. | Gaismas caurlaidība | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 1.2.2. | Gaismas izkliedēšanās | x | x | x | | | | x | x | x | | | | |
| 1.3. | Atmosfēras iedarbība (2.2.1. punkts) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Gaismas caurlaidība | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Ķimikāliju iedarbība (2.2.2. punkts) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Gaismas izkliedēšanās | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.2.1. punkts) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6. | Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6.1. | Gaismas caurlaidība | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.7. | Nolietošanās (2.4.1. punkts) | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.1. | Gaismas caurlaidība | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.2. | Gaismas izkliedēšanās | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.8. | Pārklājumu noturība (2.5. punkts) | | | | | | | | | | | | | x |

Paraugi – testi

Izkliedētāji vai materiāla paraugi

Izkliedētāji

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts)

x

x

x

1.1.1.

Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts)

x

x

x

1.1.2.

Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts)

x

x

x

1.2.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

x

x

x

x

x

x

1.2.2.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

x

x

x

1.3.

Atmosfēras iedarbība (2.2.1. punkts)

x

x

x

1.3.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

1.4.

Ķimikāliju iedarbība (2.2.2. punkts)

x

x

x

1.4.1.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

1.5.

Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.2.1. punkts)

x

x

x

1.6.

Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts)

x

x

x

1.6.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

1.7.

Nolietošanās (2.4.1. punkts)

x

x

x

1.7.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

1.7.2.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

1.8.

Pārklājumu noturība (2.5. punkts)

x

Nokomplektētu lukturu testi (lukturi iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punkta prasībām).

B tabula

| | Nokomplektēts galvenais lukturis |
| --- | --- |
| Paraugu skaits |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nolietošanās (2.6.1.1. p.) |

Nokomplektēts galvenais lukturis

Paraugu skaits

1

2

2.1.

Nolietošanās (2.6.1.1. p.)

x

| 2.2. | Fotometrija (2.6.1.2. p.) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (2.6.1.2. p.)

x

| 2.3. | Pārklājumu noturība (2.6.2. p.) |
| --- | --- |

2.3.

Pārklājumu noturība (2.6.2. p.)

x

2. PAPILDINĀJUMS

Gaismas izkliedēšanās un caurlaidības noteikšanas metode

1.   IEKĀRTAS (sk. attēlu)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir
  Formula
  ,

ierobežo DT diagramma ar 6 mm atvērumu, pret kuru ir nostādīts parauga statīvs.

Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L2, kurš koriģēts attiecībā uz sfēriskām novirzēm, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; izkliedētāja L2 diametrs ir tāds, lai tas nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējais pusleņķis ir β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir α/2= 1° un α max / 2 = 12°, novieto izkliedētāja L2 attēla fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai izslēgtu gaismas tiešu krišanu no gaismas avota. Nodrošina iespēju attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā.

Attālumu L2 DT un izkliedētāja L2 fokusa attālumu F2 (1) izvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz 1 000 vienībām, katra mērījuma absolūtā precizitāte ir labāka par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Iegūst šādus nolasījumus:

| Mērījums | No parauga | DD centrālajā daļā | Iegūtā vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais nolasījums |
| T2 | jā (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T3 | jā (pēc testa) | nē | Pārbaudītā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T4 | jā (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |
| T5 | jā (pēc testa) | jā | Pārbaudītā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |

Mērījums

No parauga

DD centrālajā daļā

Iegūtā vērtība

T1

nē

nē

Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais nolasījums

T2

jā (pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T3

jā (pēc testa)

nē

Pārbaudītā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T4

jā (pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

T5

jā (pēc testa)

jā

Pārbaudītā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

---

(1)  L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusa attālumu.

3. PAPILDINĀJUMS

TESTS AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI

1.   TESTA APRĪKOJUMS

1.1.   Smidzinātājs

Smidzināšanas pistole ir ar 1,3 mm diametra sprauslas uzgali, kas nodrošina šķidruma izsmidzināšanu 0,24 ± 0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru darba spiedienu – 0 + 0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz bojājuma pārbaudei paredzētās virsmas iegūst vēdekļveidīgs uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījuma sastāvs ir:

silīcija smiltis ar cietības skaitli 7 pēc Mosa cietības skalas, ja gandrīz normāli izkliedētu graudu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un leņķiskais koeficients ir 1,8–2;

ūdens, kura cietība nedrīkst būt lielāka par 205 g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens.

2.   TESTS

Izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu, kā tas aprakstīts iepriekš. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri pret testējamo virsmu.

Virsmas bojājumus pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko novieto salīdzināšanai blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījuma smidzināšanu turpina, kamēr gaismas izkliedēšanās starpība uz parauga vai paraugiem, nosakot izkliedēšanos ar pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Formula

Salīdzināšanai var izmantot vairākus paraugus, lai pārbaudītu, vai visa pārbaudāmā virsma ir bojāta homogēni.

4. PAPILDINĀJUMS

NOTURĪBAS TESTS AR LĪMLENTI

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi ir iespējams standarta apstākļos noteikt lineāro spēku, kas notur līmlenti uz stikla virsmas.

2.   PRINCIPS

Mēra vajadzīgo spēku 90° leņķī, lai noplēstu līmlenti no stikla plāksnes.

3.   NOTEIKTIE GAISA APSTĀKĻI

Apkārtējā gaisa temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un relatīvais mitrums (RH) 65 ± 15 %.

4.   TESTĀ IZMANTOJAMIE PRIEKŠMETI

Līmlentes parauga rullīti pirms testa kondicionē 24 stundas norādītajos gaisa apstākļos (sk. iepriekš 3. punktu).

Pārbauda piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Gabalus no rullīša sāk griezt, kad pirmie trīs tinumi ir atritināti.

5.   KĀRTĪBA

Tests notiek apkārtējā gaisa apstākļos, kas aprakstīti 3. punktā.

Ņem līmlentes 5 testam sagatavotos gabalus, atritinot lenti radiālā virzienā ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā uzliek tos uz stikla, ievērojot turpmāk minētos noteikumus.

Lenti uzliek uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un to izlīdzina, garenvirzienā viegli paberzējot ar pirkstu bez pārmērīga spiediena, lai starp lenti un stiklu nepaliktu gaisa pūslīši.

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos gaisa apstākļos.

Lentes parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra parauga asij.

Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lenti atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

Lente jāatrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un jāreģistrē atraušanai nepieciešamais spēks.

6.   REZULTĀTI

Iegūtos piecus rezultātus sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

7. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS INSPEKTORA VEIKTAI PARAUGA ŅEMŠANAI

1.   VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības ir uzskatāmas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē:

1.2.1.   ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B 50 L (vai R) un III zonas vērtībām maksimālā novirze attiecīgi var būt:

| B 50 L (vai R): | 0,2 luksi jeb 20 % |
| --- | --- |
| 0,3 luksi jeb 30 % |
| III zona: | 0,3 luksi jeb 20 % |
| 0,45 luksi jeb 30 % |

B 50 L (vai R):

0,2 luksi jeb 20 %

0,3 luksi jeb 30 %

III zona:

0,3 luksi jeb 20 %

0,45 luksi jeb 30 %

vai arī, ja:

1.2.2.1.   attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar 0,2 luksu pielaidi) un attiecas uz staru, kas orientēts uz vismaz vienu punktu katrā mērekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli apkārt punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R, 25 L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

1.2.2.2.   un ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, tiek ievērota +20 % maksimālo un –20 % minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā. Standarta atzīmes neņem vērā.

1.2.3.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt galvenā luktura pozīcijas noregulējumu, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk kā 1° uz labo vai kreiso pusi.

1.2.4.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, galveno lukturu testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.2.5.   Galvenos lukturus ar neapšaubāmiem defektiem ignorē.

1.2.6.   Standarta atzīmes neņem vērā.

1.3.   Krāsainības koordinātas ievēro, ja galvenais lukturis ir aprīkots ar kvēlspuldzi, kas atbilst A standarta krāsu temperatūrai.

Galveno lukturu, kas izstaro selektīvi dzeltenu gaismu un ir aprīkoti ar krāsu kvēlspuldzi, fotometriskie rādītāji ir šo noteikumu vērtības, ko pareizina ar 0,84.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajai paraugu pārbaudei pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus galvenos lukturus. Pirmo divu ierīču paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu pārbaudes procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:

2.1.1.1.   A paraugam

| A1 | : | vienam lukturim 0 %
  vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |
| A2 | : | abiem galvenajiem lukturiem vairāk par 0 %
  bet ne vairāk par 20 %
  pārejot pie parauga B |

A1

:

vienam lukturim 0 %

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

A2

:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk par 0 %

bet ne vairāk par 20 %

pārejot pie parauga B

2.1.1.2.   B paraugam

| B1 | : | abiem galvenajiem lukturiem 0 % |
| --- | --- | --- |

B1

:

abiem galvenajiem lukturiem 0 %

2.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam ir izpildīti.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu pārbaudes masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

2.2.1.1.   A paraugam

| A3 | : | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %
  bet ne vairāk par 30 % |
| --- | --- | --- |

A3

:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %

bet ne vairāk par 30 %

2.2.1.2.   B paraugam

| B2 | : | A2 gadījumā
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 0 %
  bet ne vairāk par 20 %
  vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |
| B3 | : | A2 gadījumā
  vienam galvenajam lukturim 0 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %
  bet ne vairāk par 30 % |

B2

:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk par 0 %

bet ne vairāk par 20 %

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

B3

:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim 0 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %

bet ne vairāk par 30 %

2.2.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam nav izpildīti.

2.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 13. punkts, ja pēc galveno lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

2.3.1.   A paraugam

| A4 | : | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 30 % |
| --- | --- | --- |
| A5 | : | abiem galvenajam lukturiem vairāk par 20 % |

A4

:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 30 %

A5

:

abiem galvenajam lukturiem vairāk par 20 %

2.3.2.   B paraugam

| B4 | : | A2 gadījumā
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 0 %
  bet ne vairāk par 20 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |
| B5 | : | A2 gadījumā
  abiem galvenajam lukturiem vairāk par 20 % |
| B6 | : | A2 gadījumā
  vienam galvenajam lukturim 0 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 30 % |

B4

:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk par 0 %

bet ne vairāk par 20 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %

B5

:

A2 gadījumā

abiem galvenajam lukturiem vairāk par 20 %

B6

:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim 0 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 30 %

2.3.3.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A un B paraugam nav izpildīti.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

A3, B2, B3 gadījumā veic atkārtotu paraugu ņemšanu ar trešo lukturu paraugu pāri C un ceturto galveno lukturu paraugu pāri D no produkcijas, kas saražota pēc prasību noregulēšanas, un šī paraugu ņemšana jāveic divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu pārbaudes procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes:

3.1.1.1.   C paraugam

| C1 | : | vienam galvenajam lukturim 0 %
  vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |
| C2 | : | abiem galvenajam lukturiem vairāk par 0 %
  bet ne vairāk par 20 %
  pārejot pie parauga D |

C1

:

vienam galvenajam lukturim 0 %

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

C2

:

abiem galvenajam lukturiem vairāk par 0 %

bet ne vairāk par 20 %

pārejot pie parauga D

3.1.1.2.   D paraugam

| D1 | : | C2 gadījumā
  abiem galvenajam lukturiem 0 % |
| --- | --- | --- |

D1

:

C2 gadījumā

abiem galvenajam lukturiem 0 %

3.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam ir izpildīti.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu pārbaudes masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja galveno lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

3.2.1.1.   D paraugam

| D2 | : | C2 gadījumā
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 0 %
  bet ne vairāk par 20 %
  vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |

D2

:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk par 0 %

bet ne vairāk par 20 %

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

3.2.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam nav izpildīti.

3.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 13. punkts, ja pēc galveno lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

3.3.1.   C paraugam

| C3 | : | vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |
| C4 | : | abiem galvenajam lukturiem vairāk par 20 % |

C3

:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk par 20 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %

C4

:

abiem galvenajam lukturiem vairāk par 20 %

3.3.2.   D paraugam

| D3 | : | C2 gadījumā
  vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk par 0 %
  vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 % |
| --- | --- | --- |

D3

:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk par 0 %

vienam galvenajam lukturim vairāk par 20 %

3.3.3.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C un D paraugam nav izpildīti.

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅAS

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālu pozīciju izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro šādu procedūru.

Pēc tam, kad ir veikta šā pielikuma 1. attēlā parādītā paraugu pārbaudes procedūra, A parauga vienu galveno lukturi pārbauda, ievērojot 5. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad lukturis trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 5. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda A parauga otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. Ja tomēr A paraugam šis rādītājs nav 1,5, tad, ievērojot tādu pašu procedūru, pārbauda B parauga abus galvenos lukturus, un attiecībā uz katru no lukturiem Δr nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1. attēls

2 ierīces

Pirmā paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos A un B

2 ierīces

BEIGAS

pāriet pie B parauga

BEIGAS

Noregulēšana

Ražotājam ir jāpanāk ražojumu atbilstība prasībām

2 ierīces

Atkārtota paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos C un D

2 ierīces

lespējamie A parauga rezultāti

lesp. C parauga rezultāti

BEIGAS

pāriet pie D parauga

BEIGAS

pāriet uz noregulēšanu

lesp. D parauga rezultāti

lespējamie B parauga rezultāti

Apstiprinājums atsaukts

Maksimālā nelabvēlīgā novirze (procentos) attiecībā uz robežvērtībām

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz galvenajiem lukturiem kreisās puses kustībai.

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/113 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/113

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 19 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu priekšējo miglas lukturu apstiprināšanu

Ar visiem grozījumiem līdz:

2. papildinājuma 03. grozījumu sērijai, kas stājas spēkā 2010. gada 19. augustā

SATURS

NOTEIKUMI

| | Ievads |
| --- | --- |

| 0. | Darbības joma |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Krāsa |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neērtību noteikšana (apžilbinājums) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Priekšējā miglas luktura tipa pārveidošana un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

14.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojuma veidlapa |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Pielaides prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri B un F3 klases priekšējiem miglas lukturiem |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Mērīšanas ekrāna ģeometrija un mērīšanas režģis |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Priekšējo miglas lukturu fotometrisko rādītāju stabilitātes testi to darbības laikā |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Prasības priekšējiem miglas lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasību minimums ražošanas kontroles procedūru atbilstībai |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Prasību minimums, kas paraugu ņemšanā jāievēro inspektoram |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Gaismas kūļa noliekuma līnijas noteikšana un asums un F3 klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa noliekuma līnijas mērķēšanas procedūra |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu |
| --- | --- |

10. pielikums –

| 11. pielikums – | Atskaites punkts |
| --- | --- |

11. pielikums –

| 12. pielikums – | Prasības led moduļa(-u) vai gaismas ģeneratoru izmantošanai |
| --- | --- |

12. pielikums –

IEVADS

Šos noteikumus (1) piemēro priekšējo miglas lukturu plastikāta vai stikla izkliedētājiem. Tie ietver divas atsevišķas klases.

Sākotnējais priekšējais miglas lukturis (B klase kopš ieviešanas) ir uzlabots, lai ietvertu leņķiskās koordinātu sistēmas vērtību uzlabojumus saistītajā fotometriskajā tabulā. Šai klasei ir atļauti tikai Noteikumos Nr. 37 norādītie gaismas avoti.

F3 klase ir izstrādāta, lai uzlabotu fotometriskos rādītājus. Līdz ar maksimālās intensitātes priekšplāna vadības ieviešanu jo īpaši ir uzlabots gaismas kūļa platums un minimālās apgaismojuma intensitātes zem h–h līnijas (6.4.3. punkts). Lai uzlabotu redzamību, matētās gaismas intensitāte virs h–h līnijas ir samazināta. Papildus šī klase var nodrošināt adaptīvas gaismas kūļa formas, kuru rādītāji atšķiras atkarībā no redzamības apstākļiem.

F3 klases ieviešana paredz prasības, kurās izdarīti labojumi, lai tās šādā veidā būtu vienādas ar galvenā luktura prasībām:

| a) | fotometriskās vērtības ir norādītas kā apgaismojuma intensitātes, kas izmanto leņķisko koordinātu sistēmu; |
| --- | --- |

a)

fotometriskās vērtības ir norādītas kā apgaismojuma intensitātes, kas izmanto leņķisko koordinātu sistēmu;

| b) | gaismas avoti var tikt izvēlēti atbilstoši Noteikumu Nr. 37 (kvēldiega gaismas avoti) un Noteikumu Nr. 99 (gāzizlādes gaismas avoti) nosacījumiem. Var izmantot arī gaismas diodes (LED) moduļus un sadalītās gaismas sistēmas; |
| --- | --- |

b)

gaismas avoti var tikt izvēlēti atbilstoši Noteikumu Nr. 37 (kvēldiega gaismas avoti) un Noteikumu Nr. 99 (gāzizlādes gaismas avoti) nosacījumiem. Var izmantot arī gaismas diodes (LED) moduļus un sadalītās gaismas sistēmas;

| c) | gaismas kūļa noliekuma un slīpuma definīcijas; |
| --- | --- |

c)

gaismas kūļa noliekuma un slīpuma definīcijas;

| d) | fotometriskās prasības atļauj izmantot asimetrisku gaismas kūļa sadali. |
| --- | --- |

d)

fotometriskās prasības atļauj izmantot asimetrisku gaismas kūļa sadali.

0.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro priekšējiem miglas lukturiem, kas paredzēti L3, L4, L5, L7, M, N un T kategorijas transportlīdzekļiem (2).

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas.

1.1.   Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

1.2.   “Izkliedētājs” ir priekšējā miglas luktura (mezgla) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu.

1.3.   “Pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj izkliedētāja ārējo frontālo virsmu.

“Priekšējo miglas lukturu dažādi tipi” ir priekšējie miglas lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

1.4.1.   tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

1.4.2.   dažādas “klases” (B vai F3), kuras nosaka pēc konkrētiem fotometriskiem nosacījumiem;

1.4.3.   optiskās sistēmas raksturojums (optiskā pamatkonstrukcija, tips/gaismas avota kategorija, LED modulis, sadalītās gaismas sistēmas u. c.);

1.4.4.   komponentu iekļaušana, kas spēj pārveidot optiskos efektus, darbības laikā tos atstarojot, laužot, absorbējot un/vai deformējot, un dažāda krāsu intensitāte, ja tāda ir;

1.4.5.   izmantotās(-to) kvēlspuldzes(-džu) kategorija, kā norādīts Noteikumos Nr. 37, Noteikumos Nr. 99, un/vai LED modulis vai gaismas ģenerators ar īpašu identifikācijas kodu(-iem), ja tāds(-i) ir;

1.4.6.   materiāli izkliedētājiem un pārklājumam, ja tādi ir;

1.4.7.   tomēr tās ierīces tipam, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošās ierīces tipam, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa labajā pusē, ir jāsakrīt.

1.5.   “Ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Šiem noteikumiem piemēro definīcijas par izstarotās gaismas krāsu, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

1.6.   Šajos noteikumos atsauces uz standarta gaismas avotiem un Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā laikā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

2.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

2.1.   Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

Pieteikumam par katru priekšējā miglas luktura tipu pievieno:

pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kas ļauj noteikt luktura tipu un parāda priekšējā gaismas luktura frontālo attēlu, attiecīgi detalizēti parādot optiskos komponentus, ja tādi ir, kā arī šķērsgriezumu; rasējums norāda, kur ir paredzēta vieta marķējumam;

2.2.1.1.   ja priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – norādi par priekšējā miglas luktura uzstādīšanas stāvokli(-ļiem) attiecībā pret zemi, un transportlīdzekļa vidējo plakni garenvirzienā, ja galveno lukturi izmanto vienīgi šajā(-os) stāvoklī(-os).

Lai testētu plastikāta materiālu, no kā izgatavoti izkliedētāji, pievieno:

trīspadsmit izkliedētājus;

2.2.2.1.1.   sešus no šiem izkliedētājiem var aizstāt ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela, praktiski plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu);

2.2.2.1.2.   katram šādam izkliedētājam vai materiāla paraugam jābūt izgatavotam, izmantojot sērijveida ražošanas metodi;

2.2.2.1.3.   atstarotāju, kam var uzmontēt izkliedētāju saskaņā ar izgatavotāja instrukcijām.

2.2.3.   Materiāliem, kas veido izkliedētājus un pārklājumus, ja tādi ir, pievieno testa protokolu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti.

Izmantojot B klases priekšējos miglas lukturus:

2.3.1.   pievieno īsu tehnisku aprakstu, ietverot kvēlspuldzes kategoriju, kuru izmanto, kā norādīts Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, pat ja kvēlspuldzi nav iespējams nomainīt;

2.3.2.   pievieno divus katra priekšējā miglas luktura veida paraugus – vienu paraugu, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa kreisajā pusē, un otru, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa labajā pusē.

Izmantojot F3 klases priekšējos miglas lukturus:

2.4.1.   pievieno īsu tehnisku aprakstu, ietverot izmantoto gaismas avota(-u) kategoriju; šai (šīm) gaismas avota kategorijai(-ām) jābūt iekļautai(-ām) Noteikumos Nr. 37 vai Nr. 99 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, pat ja gaismas avotu nav iespējams nomainīt;

2.4.2.   LED moduļa(-u) vai gaismas ģeneratora gadījumā norāda moduļa īpašo identifikācijas kodu. Rasējumam jāietver būtiska informācija tā noteikšanai un vieta, kas paredzēta īpašam identifikācijas kodam un pieteikuma iesniedzēja preču zīmei.

Balasta(-u) un/vai gaismas avota vadības iekārtai, ja tāda ir, norāda ražojumu un tipus:

2.4.3.1.   pielāgojama priekšējā miglas luktura gadījumā – īsu mainīgās intensitātes regulatora aprakstu;

2.4.3.2.   ja izmantotā gaismas avota vadības ierīce nav daļa no iekārtas – spriegumu(-us) ar pielaidēm vai kopējo sprieguma diapazonu gaismas avota vadības ierīces termināļos.

2.4.4.   Ja priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar LED moduli(-ļiem) vai ar sadalītās gaismas sistēmu, iesniedz īsu tehnisku aprakstu. Šai informācijai jāietver sērijas numurs, ko piešķīris gaismas avota izgatavotājs, rasējums ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, norādījums, vai gaismas avots atbilst šo Noteikumu 12. pielikuma 4.6. punkta UV starojuma prasībām, oficiāls testa protokols saistībā ar šo noteikumu 5.9. punktu un objekta gaismas plūsmu.

2.4.5.   Izmantojot sadalītās gaismas sistēmu, norāda, kura daļa(-as) ir paredzēta(-as) priekšējā miglas luktura aprīkošanai. Papildus tam pievieno īsu tehnisku aprakstu, kurš ietver gaismvada(-u) un saistīto optisko komponentu sarakstu un informāciju, kas apraksta atbilstošu(-us) gaismas ģeneratoru(-us), lai varētu veikt identifikāciju. Šai informācijai jāietver sērijas numurs, ko piešķīris gaismas ģeneratora izgatavotājs, rasējums ar izmēriem un elektriskajām fotometriskajām pamatvērtībām un oficiāls testa protokols saistībā ar šo noteikumu 5.9. punktu.

Gāzizlādes gaismas avota izmantošanas gadījumā pievieno:

2.4.6.1.   vienu balastu, kas daļēji vai pilnībā var būt integrēts priekšējā miglas lukturī;

2.4.6.2.   lai apstiprinātu sadalītās gaismas sistēmu, kurā izmantots neatjaunojamais gāzizlādes gaismas avots, kas nav apstiprināts ar Noteikumiem Nr. 99 – divus sistēmas paraugus, tostarp gaismas ģeneratoru un vienu katra izmantojamā tipa balastu, ja tāds ir.

2.4.7.   LED moduļa(-u) vai sadalītās gaismas sistēmas gadījumā un ja nav pieņemti noteikumi, lai aizsargātu atbilstošo priekšējo miglas lukturi vai sadalītās gaismas sistēmas plastikāta komponentus no (gāzizlādes) gaismas avotu UV starojuma, piem., ar UV aizturošiem stikla filtriem:

pievieno vienu paraugu no katra atbilstošā materiāla. Tam jābūt ar līdzīgu ģeometriju kā testējamam priekšējam miglas lukturim vai sadalītās gaismas sistēmai. Katra materiāla paraugam jābūt ar tādu pašu izskatu un virsmas apstrādi, ja tāda ir, kādu paredzēts lietot apstiprināmajam priekšējam miglas lukturim.

2.4.8.   Saskaņā ar 2.4.8. punktu un/vai saskaņā ar 5.9. punktu, apstiprinot priekšējo miglas lukturi, kurš satur plastikāta izkliedētājus un/vai kura iekšējās optiskās daļas ir no plastikāta un jau ir tikušas testētas:

materiāliem, no kā veidoti izkliedētāji, pārklājumi vai optiskās iekšējās daļas, ja tādas ir, pievieno testa protokolu(-us) par materiāla testēšanu pret UV starojumu.

2.4.9.   Pievieno divus katra priekšējā miglas luktura tipa paraugus – vienu paraugu, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa kreisajā pusē, un otru paraugu, kuru paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa labajā pusē; vai arī priekšējo miglas lukturu pāri.

2.4.10.   Pievieno vienu gaismas avota vadības ierīci, ja tāda ir.

2.4.11.   Ja ir, pievieno vienu mainīgas intensitātes vadības ierīci vai ģeneratoru, kas nodrošina tādus pašus signālus.

2.5.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti pietiekami priekšdarbi efektīvas produkcijas atbilstības kontroles nodrošināšanai.

3.   MARĶĒJUMI

3.1.   Uz priekšējo miglas lukturu tipa vai sadalītās gaismas sistēmas paraugiem, ko iesniedz apstiprināšanai, skaidri, salasāmi un neizdzēšami norāda:

| a) | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi;

| b) | marķējumu, kas apliecina priekšējā miglas luktura klasi; |
| --- | --- |

b)

marķējumu, kas apliecina priekšējā miglas luktura klasi;

un, izmantojot F3 klases priekšējos miglas lukturus:

| a) | LED moduli vai gaismas ģeneratora īpašo identifikācijas kodu, ja tāds ir. |
| --- | --- |

a)

LED moduli vai gaismas ģeneratora īpašo identifikācijas kodu, ja tāds ir.

3.2.   Uz izkliedētājiem un galvenā korpusa (3) jābūt pietiekami lielai brīvai vietai, kas paredzēta marķējumam un papildu simboliem, kuri minēti 3. punktā; šo vietu norāda 2.2.1. punktā minētajā rasējumā.

3.3.   Apstiprinājuma marķējumu var piestiprināt arī pie ierīces iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kas nav atdalāma no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Attiecībā uz sadalītās gaismas sistēmu ar ārējo izkliedētāju, kas iebūvēts gaismvadā, šis nosacījums uzskatāms par izpildītu, ja marķējums ir izvietots vismaz uz gaismas ģeneratora un uz gaismvada vai uz tā aizsargvairoga. Jebkurā gadījumā marķējumam ir jābūt redzamam, kad ierīce uzstādīta transportlīdzeklī, vismaz tad, kad ir atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora vai bagāžnieka pārsegs vai durvis.

Izmantojot F3 klases priekšējos miglas lukturus:

3.4.1.   sadalītās gaismas sistēmas gadījumā uz gaismas ģeneratora(-iem) jābūt marķējumam ar nominālo sprieguma un jaudas vērtību un, ja elektroniskās vadības ierīce nav daļa no iekārtas, jābūt izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai zīmei un daļas numuram;

3.4.2.   izmantojot lukturus ar LED moduli(-ļiem), uz luktura jābūt marķējumam ar attiecīgo spriegumu, nominālo jaudu un gaismas avota moduli ar īpašu identifikācijas kodu.

Uz LED moduļa(-iem), kas nodots(-i) kopā ar luktura apstiprināšanas pieteikumu, ir jābūt:

3.5.1.   pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei, šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

3.5.2.   moduļa īpašajam identifikācijas kodam; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “Moduli”, un aiz tiem ir apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā norādīts 4.2.1. punktā. Ja izmanto vairākus atšķirīgus LED moduļus, rasējumos, kas minēti 2.2.1. punktā, norāda šo īpašo identifikācijas kodu ar papildu simboliem vai burtiem aiz tā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja.

3.6.   Ja izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas nav daļa no LED moduļa, uz šīs ierīces norāda tās īpašo(-os) identifikācijas kodu(-us), nominālo pievades spriegumu un jaudu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārīgi norādījumi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja visi priekšējā miglas luktura tipa paraugi, kas iesniegti atbilstoši 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

4.1.2.   Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem atbilst piemērojamiem noteikumiem.

4.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03) norāda šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kas ieviesti apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Tā pati nolīguma puse nepiešķir šo numuru citiem ierīces tipiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, izņemot apstiprinājuma paplašinājumu uz ierīci, kura atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu.

4.1.4.   Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukumu vai par luktura tipa pilnīgu ražošanas pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, pievienojot norādījumus atbilstoši šo noteikumu 2.2. punktam.

4.1.5.   Papildus 3.1. punktā minētajam marķējumam turpmāk 4.2. un 4.3. punktā minēto marķējumu pievieno uz katra miglas luktura vietās, kā norādīts iepriekš 3.2. punktā, atbilstoši šajos noteikumos apstiprinātajam tipam.

4.2.   Marķējuma veidošana

Marķējumu veido turpmāk minētie komponenti.

Starptautiskais marķējums, ko veido:

4.2.1.1.   aplis, kurā ir burts “E”, aiz tā – tās valsts kods, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (4); un

4.2.1.2.   apstiprinājuma numurs, kā norādīts 4.1.3. punktā.

Šāds papildu simbols (vai simboli):

4.2.2.1.   uz priekšējiem miglas lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām, šādos gadījumos:

| a) | B klase – burts “B”; |
| --- | --- |

a)

B klase – burts “B”;

| b) | F3 klase – simbols “F3”; |
| --- | --- |

b)

F3 klase – simbols “F3”;

4.2.2.2.   uz priekšējiem miglas lukturiem, kuros ir plastikāta izkliedētājs, iepriekšminētā 4.2.2.1. punktā paredzētā simbola tuvumā norāda burtus “PL”;

jebkurā gadījumā testa procesā izmantoto attiecīgo darba režīmu atbilstīgi 5. pielikuma 1.1.1. punktam un pieļaujamos spriegumus atbilstīgi 5. pielikuma 1.1.2. punktam norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā nolīguma puses un piemēro šos noteikumus.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

4.2.2.3.1.   uz ierīcēm, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kam kvēldiegu(-us), kas pilda vienu funkciju, nedrīkst ieslēgt vienlaikus ar citai funkcijai paredzētu kvēldiegu, ar kuru tas var būt savietots; minētās funkcijas apstiprinājuma marķējumā aiz simbola jābūt slīpsvītrai (/);

4.2.2.3.2.   tomēr, ja vienlaikus nedrīkst ieslēgt vienīgi priekšējo miglas lukturi un tuvās gaismas lukturi, slīpsvītrai jābūt aiz miglas luktura simbola, un šo simbolu norāda vai nu atsevišķi, vai arī simbolu kombinācijas beigās;

4.2.2.3.3.   uz ierīcēm, kas atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām tikai tad, ja tiem tiek pievadīts 6 V vai 12 V spriegums – simbols, kurā skaitlis 24 pie kvēlspuldzes patronas ir pārsvītrots ar krustiņu (×);

4.2.2.4.   ir iespējams savietot galveno tuvās gaismas lukturi un priekšējo miglas lukturi, ja tas atbilst Noteikumiem Nr. 48;

4.2.2.5.   uz F3 klases priekšējiem miglas lukturiem, kuriem ir asimetriska gaismas sadale un kurus nedrīkst uzmontēt tikai vienā transportlīdzekļa malā, jābūt bultai, kas norāda uz transportlīdzekļa ārpusi;

4.2.2.6.   apstiprinājuma numura divi cipari (pašlaik 03), kas norāda šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kuri ieviesti apstiprinājuma izsniegšanas brīdī un, ja nepieciešams, vajadzīgā bultiņa var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem;

4.2.2.7.   šo noteikumu 4.2.1. un 4.3.2. punktā noteiktajiem marķējumiem un simboliem ir jābūt neizdzēšamiem un skaidri salasāmiem arī tad, kad pakaļējais miglas lukturis ir uzstādīts uz transportlīdzekļa.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Atsevišķi lukturi

Šo noteikumu 3. pielikumā parādīti piemēri, kā var noformēt marķējumu ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi

Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, kas ietver aplī ierakstītu burtu “E”, aiz kura ir tās valsts kods, kas izdevusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, ievērojot šo:

4.3.2.1.1.   tas ir redzams pēc lukturu uzstādīšanas;

4.3.2.1.2.   nevienu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

Norāda katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši visiem noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas brīdī, un, nepieciešamības gadījumā, arī noteikto bultu:

4.3.2.2.1.   vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

4.3.2.2.2.   vai kopā tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt.

4.3.2.3.   Viena marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz minimālajam atsevišķas atzīmes lielumam, kā minēts noteikumos, uz kā pamata ir izsniegts apstiprinājums.

4.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi.

4.3.2.5.   Šo noteikumu 3. pielikuma 3. attēlā ir doti piemēri, kā izvietot marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

Izmantojot lukturus ar izkliedētājiem, kurus izmanto dažāda veida priekšējos miglas lukturos un kuri ir savietojami vai grupējami ar citiem lukturiem, ir piemērojami 4.3.2. punkta nosacījumi.

4.3.3.1.   Turklāt, ja dažādiem lukturu veidiem ir izmantots tāds pats izkliedētājs, uz tā var būt dažādi marķējumi, kas attiecas uz dažādiem priekšējiem miglas lukturiem vai lukturu mezgliem, ja uz priekšējā miglas luktura galvenā korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja, arī ir brīva vieta, kā aprakstīts 3.2. punktā, un uz tā ir apstiprinājuma marķējumi, kas apliecina faktiskās funkcijas.

Ja vienu un to pašu galveno korpusu veido dažādi priekšējie miglas lukturi, uz lukturiem var būt dažādi marķējumi.

4.3.3.2.   Šo noteikumu 3. pielikuma 4. attēlā ir parādīti marķējumu noformēšanas piemēri attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

5.1.   Katram nosūtītajam priekšējā miglas luktura paraugam saskaņā 2.2. punktu ir jāatbilst šo noteikumu 6. un 7. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Priekšējos miglas lukturus projektē un konstruē tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus. Skaidri jānorāda pareizs izkliedētāja nostādījums, un izkliedētājam un atstarotājam ir jābūt nostiprinātiem tā, lai novērstu jebkādu rotāciju lietošanas laikā. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli, bet vajadzības gadījumā – veicot pārbaudes uzstādīšanu.

5.2.1.   Priekšējiem miglas lukturiem jābūt aprīkotiem ar ierīci, kas ļauj to stāvokli noregulēt tā, lai panāktu atbilstību piemērojamiem noteikumiem. Šāda ierīce nav jāuzstāda uz ierīcēm, kuros atstarotājs nav atdalāms no izkliedētāja, ja šādas ierīces izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros priekšējo miglas lukturu regulējumu var regulēt ar citiem paņēmieniem. Ja priekšējais miglas lukturis un cits priekšējais lukturis, kuriem ir atsevišķi gaismas avoti, ir uzmontēti, lai veidotu saliktu vienību, regulētājierīce ļauj katru optisko sistēmu pielāgot individuāli.

5.2.2.   Šie nosacījumi neattiecas uz priekšējo lukturu montāžas mezgliem, kuriem ir neatdalāmi atstarotāji. Šāda tipa komplektam jāpiemēro (attiecīgi) 6.3.4. vai 6.4.3 punkta prasības.

5.3.   Papildu testus veic saskaņā ar 5. pielikumā minētajām prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju novirzes.

5.4.   Ja priekšējā miglas luktura izkliedētāji ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām.

5.5.   Izmantojot maināmus gaismas avotus:

| a) | gaismas avota patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60061. Jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no gaismas avotu kategorijas; |
| --- | --- |

a)

gaismas avota patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60061. Jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no gaismas avotu kategorijas;

| b) | gaismas avotu jāvar viegli pievienot priekšējam miglas lukturim; |
| --- | --- |

b)

gaismas avotu jāvar viegli pievienot priekšējam miglas lukturim;

| c) | ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai gaismas avotu(-us) varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā. |
| --- | --- |

c)

ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai gaismas avotu(-us) varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā.

B klases priekšējos miglas lukturus aprīko ar vienu kvēlspuldzi, kas apstiprināta atbilstoši Noteikumiem Nr. 37, pat ja kvēlspuldzi nevar nomainīt. Var izmantot jebkuru Noteikumos Nr. 37 norādīto kvēlspuldzi ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā brīdī, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

5.6.1.   Pat ja šo kvēlspuldzi nevar nomainīt, tai jāatbilst 5.6. punkta nosacījumiem.

Izmantojot F3 klases gaismas avotus, ir jābūt:

5.7.1.   vienam vai vairākiem maināmiem gaismas avotiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā brīdī, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

5.7.2.   un/vai vienam vai vairākiem LED moduļiem, ja piemēro šo noteikumu 12. pielikuma nosacījumus. Atbilstība nosacījumiem ir jāpārbauda;

5.7.3.   un/vai gaismas ģeneratoriem, ja piemēro šo noteikumu 12. pielikuma nosacījumus. Atbilstība nosacījumiem ir jāpārbauda.

5.8.   Pat ja šos gaismas resursus nevar nomainīt, tiem jāatbilst 5.7. punkta prasībām.

Izmantojot LED moduļus vai gaismas ģeneratorus, ir jāpārliecinās, ka:

5.9.1.   LED moduļa(-u) vai gaismas ģeneratora(-u) konstrukcija ir tāda, ka tos var uzstādīt tikai un vienīgi pareizajā pozīcijā;

5.9.2.   atšķirīgi gaismas moduļi, ja tādi ir, ir neaizvietojami tā paša luktura korpusā;

5.9.3.   LED modulim(-ļiem) vai gaismas ģeneratoram(-iem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

5.10.   Izmantojot priekšējos miglas lukturus ar gaismas avota(-u) kopējo objektīvo gaismas plūsmu, kas pārsniedz 2 000 lūmenus, to norāda paziņojuma veidlapas 1. pielikuma 10. punktā.

Ja priekšējā miglas luktura izkliedētāji ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām.

5.11.1.   To gaismu raidošo plastikāta komponentu, kuri atrodas priekšējā miglas lukturī, pretestība pret UV starojumu ir jāpārbauda atbilstīgi 6. pielikuma 2.7. punktam.

5.11.2.   5.11.1. punktā minētais tests nav obligāts, ja izmanto gaismas avotus ar zemu UV starojuma tipu, kā norādīts Noteikumos Nr. 99 vai šo noteikumu 12. pielikumā, vai ja ir pieņemti nosacījumi, lai aizsargātu attiecīgos luktura komponentus no UV starojuma, piem., ar stikla filtriem.

5.12.   Priekšējais miglas lukturis un tā stabilizācijas sistēma vai gaismas avota vadības ierīce nedrīkst radīt starojuma vai elektrolīnijas traucējumus, kas varētu izraisīt citu elektrisko/elektronisko transportlīdzekļa ierīču nepareizu darbību (5).

5.13.   Ir atļauti tādi priekšējie miglas lukturi, kas izstrādāti, lai pastāvīgi darbotos ar papildu sistēmu, kontrolējot izstarotās gaismas intensitāti, vai kas ir savietoti ar citu funkciju, kura izmanto kopēju gaismas avotu un ir izstrādāta, lai pastāvīgi darbotos ar papildu sistēmu, kontrolējot izstarotās gaismas intensitāti.

5.14.   F3 klases gadījumā gaismas kūļa noliekuma asumu un linearitāti pārbauda atbilstīgi 9. pielikuma prasībām.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.   Priekšējiem miglas lukturiem jābūt veidotiem tā, lai radītu apgaismojumu ar ierobežotu apžilbinājumu.

6.2.   Gaismatdeves intensitāti, ko rada priekšējais miglas lukturis, mēra 25 m attālumā ar fotoelektrisku elementu, kura izmantojamā platība ir kvadrāts, kam malu garums ir 65 mm.

HV punkts ir viduspunkts koordinātu sistēmai ar vertikālu polāro asi. Līnija h horizontāli šķērso HV (skatīt šo noteikumu 4. pielikumu).

Izmantojot B klases priekšējos miglas lukturus:

Izmanto bezkrāsainu standarta kvēlspuldzi, kā norādīts Noteikumos Nr. 37, kuras kategoriju norādījis izgatavotājs un kuru var piegādāt izgatavotājs vai pieteikuma iesniedzējs.

6.3.1.1.   Priekšējā miglas luktura pārbaudes laikā spriegumu uz kvēlspuldzi regulē, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.

6.3.1.2.   Pārbaudot priekšējo miglas lukturi, kurā kvēlspuldzi nomainīt nevar, spriegumu priekšējā miglas luktura spailēs noregulē uz 12,0 V.

6.3.2.   Priekšējais miglas lukturis uzskatāms par atbilstošu, ja fotometriskajām prasībām atbilst vismaz viena standarta kvēlspuldze.

Vizuālā pielāgojuma mērķēšanas ekrānu (skatīt šo noteikumu 4. pielikumu) uzstāda vai nu 10 m, vai 25 m attālumā pretim priekšējam miglas lukturim.

6.3.3.1.   Gaismas kūlim uz šā mērķēšanas ekrāna, kas nav šaurāks par 5,0° abās v līnijas pusēs, jāveido simetrisks un praktiski horizontāls gaismas kūļa noliekums, kas ļautu veikt vizuāli vertikālu pielāgojumu.

6.3.3.2.   Priekšējo miglas lukturi pielāgo tā, lai gaismas kūļa noliekums uz ekrāna būtu 1,15° zem h līnijas.

6.3.4.   Šādi noregulētam priekšējam miglas lukturim jāatbilst 6.3.5. punkta prasībām.

6.3.5.   Apgaismojumam (skatīt 4. pielikuma 2.1. punktu) ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| Noteiktās līnijas vai zonas | Vertikāls stāvoklis (*1) | Horizontāls stāvoklis (*1) | Apgaismojuma intensitāte | Jāatbilst |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. līnija | 15° U līdz 60° U | 0° | 100 cd maks. | Visai līnijai |
| A zona | 0° līdz 1,75° U | 5° L līdz 5° R | 62 cd min. | Visai zonai |
| B zona | 0° līdz 3,5° U | 26° L līdz 26° R | 400 cd maks. | Visai zonai |
| C zona | 3,5° U līdz 15° U | 26° L līdz 26° R | 250 cd maks. | Visai zonai |
| D zona | 1,75° D līdz 3,5° D | 12° L līdz 12° R | 1 250  cd min.
  8 000  cd maks. | Vismaz vienam punktam uz katras vertikālās līnijas |
| E zona | 1,75° D līdz 3,5° D | 12° L līdz 22° L
  un
  12° R līdz 22° R | 600 cd min.
  8 000  cd maks. | Vismaz vienam punktam uz katras vertikālās līnijas |

Noteiktās līnijas vai zonas

Vertikāls stāvoklis (*1)

Horizontāls stāvoklis (*1)

Apgaismojuma intensitāte

Jāatbilst

1. līnija

15° U līdz 60° U

0°

100 cd maks.

Visai līnijai

A zona

0° līdz 1,75° U

5° L līdz 5° R

62 cd min.

Visai zonai

B zona

0° līdz 3,5° U

26° L līdz 26° R

400 cd maks.

Visai zonai

C zona

3,5° U līdz 15° U

26° L līdz 26° R

250 cd maks.

Visai zonai

D zona

1,75° D līdz 3,5° D

12° L līdz 12° R

1 250  cd min.

8 000  cd maks.

Vismaz vienam punktam uz katras vertikālās līnijas

E zona

1,75° D līdz 3,5° D

12° L līdz 22° L

un

12° R līdz 22° R

600 cd min.

8 000  cd maks.

Vismaz vienam punktam uz katras vertikālās līnijas

Apgaismojumu mēra vai nu baltā, vai izvēles dzeltenā gaismā, kā izgatavotājs norādījis attiecībā uz priekšējā miglas luktura normālu lietošanu.

Novirzes, kas traucē apmierinošu redzamību B vai C zonā, nav pieļaujamas.

6.3.6.   Gaismas sadalē, kā norādīts 6.3.5. punkta tabulā, ir pieļaujami atsevišķi šauri gaismas stari vai strēles laukumā virs 15° ar ne vairāk kā 160 cd, ja tas nepārsniedz konusveida leņķi 2° diametrā vai 1° platumā. Ja ir vairāki stari vai strēles, tos atdala ar vismaz 10° leņķi.

6.4.   Izmantojot F3 klases priekšējos miglas lukturus:

Atkarībā no gaismas avota piemēro turpmāk minētos nosacījumus.

Izmantojot nomaināmus kvēldiega gaismas avotus:

6.4.1.1.1.   Priekšējam miglas lukturim ir jāatbilst šo noteikumu 6.4.3. punkta prasībām ar vismaz vienu pilnu atbilstoša standarta lukturu komplektu, kuru var piegādāt izgatavotājs vai pieteikuma iesniedzējs.

Gadījumā, ja kvēlspuldzes darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma tīkla:

priekšējā miglas luktura pārbaudei izmanto bezkrāsainas standarta kvēlspuldzes, kā norādīts Noteikumos Nr. 37.

Priekšējā miglas luktura testēšanas laikā spriegumu kvēlspuldzei(-ēm) regulē tā, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu, kā norādīts attiecīgajā datu lapā Noteikumos Nr. 37.

6.4.1.1.2.   Sistēmai, kurā izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas ir daļa no luktura, pieteikuma iesniedzēja noteikto spriegumu piemēro šā luktura ieejas spailēm. Iegūto fotometrisko vērtību pirms atbilstības pārbaudes reizina ar koeficientu 0,7.

6.4.1.1.3.   Sistēmai, kurā izmanto gaismas avota vadības ierīci, kas nav daļa no luktura, pieteikuma iesniedzēja noteikto spriegumu piemēro šā luktura gaismas avota vadības ierīcei. Testu laboratorija pieteikuma iesniedzējam pieprasa īpašu gaismas avota elektronisko vadības ierīci, kas nepieciešama gaismas avota un piemērojamo funkciju nodrošināšanai. Šā gaismas avota vadības ierīces identifikāciju, ja tāda ir, un/vai piemēroto spriegumu, tostarp pielaides, norāda šo noteikumu paziņojuma veidlapas 1. pielikumā. Iegūto fotometrisko vērtību pirms atbilstības pārbaudes reizina ar koeficientu 0,7.

6.4.1.2.   Izmantojot gāzizlādes gaismas avotu

Izmanto standarta gaismas avotu, kā norādīts Noteikumos Nr. 99, kurš ir bijis pakļauts vismaz 15 cikliem saskaņā ar 4. pielikuma 4. punktu Noteikumos Nr. 99.

Priekšējā miglas luktura pārbaudes laikā spriegumu balasta spailēs noregulē tā, lai tas paliktu 13,5 V līmenī attiecībā uz 12 V tīklu, vai transportlīdzekļa spriegumu, ko norādījis pieteikuma iesniedzējs, – ar pielaidi ±0,1 V.

Iegūtās apgaismojuma intensitātes vērtības pirms atbilstības pārbaudes reizina ar koeficientu 0,7.

Gāzizlādes gaismas avota objekta gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 minētās. Šajā gadījumā atbilstoši izlabo apgaismojuma intensitātes vērtības.

6.4.1.3.   Izmantojot nenomaināmos gaismas avotus

Visus mērījumus priekšējiem miglas lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem, veic ar 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citu transportlīdzekļa spriegumu, ko norādījis pieteikuma iesniedzējs. Testu laboratorija var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas bloku. Testa spriegumus piemēro luktura ieejas spailēm. Iegūtās apgaismojuma intensitātes vērtības pirms atbilstības pārbaudes reizina ar koeficientu 0,7.

6.4.1.4.   Izmantojot LED moduļus

Visus mērījumus priekšējiem miglas lukturiem, kas aprīkoti ar LED moduli(-ļiem), veic attiecīgi ar 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, ja šajos noteikumos nav norādīts citādi. LED moduļus, kurus darbina elektroniskā gaismas avota vadības ierīce, mēra tā, kā to norādījis pieteikuma iesniedzējs.

Iegūtās apgaismojuma intensitātes vērtības pirms atbilstības pārbaudes reizina ar koeficientu 0,7.

6.4.1.5.   Atbilstību 5.9.1. punkta nosacījumiem pārbauda, ņemot vērā vismaz 6.4.3. punktā dotās tabulas 3. un 4. rindas vērtības.

Fotometrisko pielāgojumu un mērīšanas apstākļi

6.4.2.1.   Vizuālā pielāgojuma mērķēšanas ekrānu (skatīt 4. pielikuma 2.2. punktu) uzstāda vai nu 10 m, vai 25 m attālumā pretim priekšējam miglas lukturim.

6.4.2.2.   Gaismas kūlim uz šā mērķēšanas ekrāna, kas nav šaurāks par 5,0° abās v līnijas pusēs, jāveido simetrisks un praktiski horizontāls gaismas kūļa noliekums, kas ļautu veikt vizuāli vertikālu pielāgojumu. Gadījumā, ja vizuālais mērķis rada problēmas vai neskaidru stāvokli, pēc gaismas kūļa noliekuma kvalitātes apstiprināšanas, kā aprakstīts 6.4.2.3. punktā, piemēro 9. pielikuma 5. punktā noteikto instrumentālo metodi.

6.4.2.3.   Gaismas kūļa noliekuma asumu pārbauda atbilstīgi 9. pielikuma 4.1.2. punkta prasībām. “G” vērtība nedrīkst būt mazāka par 0,08.

Gaismas kūļa noliekuma linearitāti pārbauda atbilstīgi 9. pielikuma 4.1.3. punktam, un gaismas kūļa noliekuma līnijas daļai, kas nosaka vertikālo pielāgojumu, jābūt horizontālai 3° pa kreisi un 3° pa labi no v-v līnijas. Linearitāte ir uzskatāma par apmierinošu, ja liekuma punktiem, kas noteikti atbilstīgi 9. pielikuma 3.2. punktā aprakstītai metodei, 3° pa kreisi un pa labi no v-v līnijas vertikālo stāvokļu novirze nebūs lielāka par ± 0,20°.

6.4.2.4.   Priekšējo miglas lukturi pielāgo tā, lai gaismas kūļa noliekums uz ekrāna ir 1° zem h līnijas atbilstoši 9. pielikuma 2. punkta prasībām.

6.4.3.   Fotometriskās prasības

Šādi pielāgotam priekšējam miglas lukturim jāatbilst fotometriskajām prasībām tālāk dotajā tabulā (skatīt arī šo noteikumu 4. pielikuma 2.2. punktu):

| Noteiktāslīnijas vai zonas | Vertikāls stāvoklis (*2)

  virs h +
  zem h – | Horizontāls stāvoklis (*2)

  pa kreisi no v: –
  pa labi no v: + | Apgaismojumaintensitāte
  (norādīta cd) | Jāatbilst |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1., 2. punkts (*3) | +60 ° | ±45 ° | Līdz 60 | Visiem punktiem |
| 3., 4. punkts (*3) | +40 ° | ±30 ° |
| 5., 6. punkts (*3) | +30 ° | ±60 ° |
| 7., 10. punkts (*3) | +20 ° | ±40 ° |
| 8., 9. punkts (*3) | +20 ° | ±15 ° |
| 1. līnija (*3) | +8 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 90 | Visai līnijai |
| 2. līnija (*3) | +4 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 105 | Visai līnijai |
| 3. līnija | +2 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 170 | Visai līnijai |
| 4. līnija | +1 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 250 | Visai līnijai |
| 5. līnija | 0° | No –10 ° līdz +10 ° | Līdz 340 | Visai līnijai |
| 6. līnija (*4) | –2,5 ° | No 5° uz iekšpusi līdz 10° uz ārpusi | 2 000  min. | Visai līnijai |
| 7. līnija (*4) | –6,0 ° | No 5° uz iekšpusi līdz 10° uz ārpusi | < 50 procenti no 6. līnijas maks. | Visai līnijai |
| 8L un R līnija (*4) | No –1,5 ° līdz –3,5 ° | –22 ° un +22 ° | 800 min. | Vienam vai vairākiem punktiem |
| 9L un R līnija (*4) | No –1,5 ° līdz –4,5 ° | –35 ° un +35 ° | 320 min. | Vienam vai vairākiem punktiem |
| D zona | –1,5 No ° līdz +3,5 ° | No –10 ° līdz +10 ° | Līdz 8 400 | Visai zonai |

Noteiktāslīnijas vai zonas

Vertikāls stāvoklis (*2)

virs h +

zem h –

Horizontāls stāvoklis (*2)

pa kreisi no v: –

pa labi no v: +

intensitāte

(norādīta cd)

Jāatbilst

1., 2. punkts (*3)

+60 °

±45 °

Līdz 60

Visiem punktiem

3., 4. punkts (*3)

+40 °

±30 °

5., 6. punkts (*3)

+30 °

±60 °

7., 10. punkts (*3)

+20 °

±40 °

8., 9. punkts (*3)

+20 °

±15 °

1. līnija (*3)

+8 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 90

Visai līnijai

2. līnija (*3)

+4 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 105

Visai līnijai

3. līnija

+2 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 170

Visai līnijai

4. līnija

+1 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 250

Visai līnijai

5. līnija

0°

No –10 ° līdz +10 °

Līdz 340

Visai līnijai

6. līnija (*4)

–2,5 °

No 5° uz iekšpusi līdz 10° uz ārpusi

2 000  min.

Visai līnijai

7. līnija (*4)

–6,0 °

No 5° uz iekšpusi līdz 10° uz ārpusi

< 50 procenti no 6. līnijas maks.

Visai līnijai

8L un R līnija (*4)

No –1,5 ° līdz –3,5 °

–22 ° un +22 °

800 min.

Vienam vai vairākiem punktiem

9L un R līnija (*4)

No –1,5 ° līdz –4,5 °

–35 ° un +35 °

320 min.

Vienam vai vairākiem punktiem

D zona

–1,5 No ° līdz +3,5 °

No –10 ° līdz +10 °

Līdz 8 400

Visai zonai

6.4.3.1.   Apgaismojumu mēra vai nu baltā, vai krāsainā gaismā, kā pieteikuma iesniedzējs norādījis attiecībā uz priekšējā miglas luktura normālu lietošanu. Viendabīguma novirzes, kas traucē apmierinošu redzamību zonā virs 5. līnijas no 10 grādiem pa kreisi līdz 10 grādiem pa labi, nav pieļaujamas.

6.4.3.2.   Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma divus priekšējos miglas lukturus, kas veido pāri atbilstīgi 4.2.2.5. punktam, var pārbaudīt atsevišķi. Šajā gadījumā 6.4.3. punkta tabulas 6., 7., 8. un 9. līnijai un D zonai piemērojamā vērtība ir puse no labā un kreisā priekšējā miglas luktura rādījumu summas. Tomēr jānodrošina, lai katra priekšējā miglas luktura vērtība atbilst vismaz pusei no 6. līnijā prasītās minimālās vērtības.

6.4.3.3.   Laukā, kas 4. pielikuma 3. attēlā atrodas starp 1. un 5. līniju, gaismas kūļa formai pamatā jābūt vienādai. Pārtraukumi intensitātēs, kas traucē apmierinošai redzamībai starp 6., 7., 8. un 9. līniju, nav pieļaujami.

6.4.3.4.   Gaismas sadalē, kā norādīts 6.4.3. punkta tabulā, ir pieļaujami atsevišķi šauri gaismas stari vai strēles laukumā, ietverot 1.–10. mērījumu punktu un 1. līniju, vai 1. un 2. līnijas laukumā ar ne vairāk kā 120 cd, ja tas nepārsniedz konusveida leņķi 2° diametrā vai 1° platumā. Ja ir vairāki stari vai strēles, tos atdala ar vismaz 10° leņķi.

6.4.3.5.   Ja netiek panākta atbilstība konkrētām apgaismojuma intensitātes prasībām, ir pieļaujama gaismas kūļa noliekuma stāvokļa pārmērķēšana ± 0,5° robežās vertikāli un/vai ± 2° robežās horizontāli. Pārmērķētā stāvoklī jāpanāk atbilstība visām fotometriskajām prasībām.

Citas fotometriskās prasības

6.4.4.1.   Gadījumā, ja priekšējie miglas lukturi ir aprīkoti ar gāzizlādes gaismas avotiem, apgaismojuma intensitātei ir jāpārsniedz 800 cd 0° mērījuma punktā horizontāli un 2° D vertikāli četras sekundes pēc miglas luktura aktivizācijas, kurš nav darbojies vismaz 30 minūtes.

Lai pielāgotos biezas miglas vai līdzīgiem sliktas redzamības apstākļiem, ir atļauts automātiski mainīt apgaismojuma intensitātes, nodrošinot, ka:

| a) | priekšējā miglas luktura funkciju sistēmā ir iebūvēta aktīva elektroniska gaismas avota vadības ierīce; |
| --- | --- |

a)

priekšējā miglas luktura funkciju sistēmā ir iebūvēta aktīva elektroniska gaismas avota vadības ierīce;

| b) | visas intensitātes tiek mainītas proporcionāli. |
| --- | --- |

b)

visas intensitātes tiek mainītas proporcionāli.

Pārbaudot sistēmas atbilstību saskaņā ar noteikumu 6.4.1.1.2. punktu, tā uzskatāma par pieņemamu, ja apgaismojuma intensitātes paliek 60 un 100 procentu robežās no vērtībām, kas noteiktas 6.4.3. punkta tabulā.

6.4.4.2.1.   Norādījumu iekļauj paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 10. punkts).

6.4.4.2.2.   Par tipa apstiprināšanu atbildīgais tehniskais dienests pārbauda, vai sistēma nodrošina tādus automātiskos labojumus, ka tiek panākts labs ceļa apgaismojums un netiek radītas neērtības vadītājam vai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.4.4.2.3.   Fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam.

7.   KRĀSA

Priekšējā miglas luktura izstarotajai gaismai jābūt vai nu baltai, vai izvēles dzeltenai, pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles. Izvēles dzelteno stara krāsu, ja tāda ir, iegūst vai nu ar gaismas avota krāsu, vai ar priekšējā miglas luktura izkliedētāju, vai arī citā piemērotā veidā.

7.1.   Priekšējā miglas luktura kolorimetriskās īpašības mēra ar spriegumiem, kas noteikti 6.3. un 6.4. punktā.

8.   NEĒRTĪBU NOTEIKŠANA (APŽILBINĀJUMS)

Jānosaka priekšējā miglas luktura traucējošais apžilbinājums (6).

9.   PRIEKŠĒJĀ MIGLAS LUKTURA TIPA PĀRVEIDOŠANA UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

Visus priekšējā miglas luktura tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo priekšējo miglas luktura tipu. Šī iestāde var vai nu:

9.1.1.   atzīt, ka veiktajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un priekšējais miglas lukturis vēl joprojām atbilst prasībām;

vai

9.1.2.   pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

9.2.   Par piekrišanu piešķirt apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikšanu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru šā nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

9.3.   Kompetentā iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, katram šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, par to informē citas 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

10.1.   Priekšējie miglas lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot šo noteikumu 7. pielikuma 6. un 7. punktā norādītās prasības.

10.2.   Lai pārbaudītu, vai 10.1. punkta prasības ir izpildītas, jāveic piemērotas ražošanas pārbaudes.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

10.3.1.   nodrošina, lai pastāvētu ražojuma kvalitātes efektīvas kontroles procedūras;

10.3.2.   var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības testam vajadzīgajam aprīkojumam;

10.3.3.   nodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai saistītie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko nosaka saskaņā ar administratīvo dienestu;

10.3.4.   analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

10.3.5.   nodrošina, ka katram ražojuma tipam tiek veikti vismaz šo noteikumu 6. pielikumā noteiktie testi ar pielaidēm, kā norādīts šo noteikumu 2. pielikumā;

10.3.6.   nodrošina, lai jebkurai paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgo ražojumu atbilstību.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

10.4.1.   Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražojuma apskates ierakstus.

10.4.2.   Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai izgatavotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu nosaka, ņemot vērā paša izgatavotāja veikto pārbaužu rezultātus.

10.4.3.   Ja kvalitātes līmenis ir neapmierinošs vai ja rodas nepieciešamība pārbaudīt 10.4.2. punkta pielietojumam veikto testu derīgumu, inspektors izvēlas paraugus, kurus nosūtīt tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprināšanas testus, izmantojot šo noteikumu 7. pielikuma kritērijus ar pielaidēm, kā norādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

10.4.4.   Kompetentā iestāde drīkst veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus. Šie testi tiks veikti paraugiem, kas izvēlēti nejauši, netraucējot izgatavotāja piegādes saistībām, un saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikuma kritērijiem ar pielaidēm, kā norādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

10.4.5.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstoši savai pārliecībai par efektīviem ražošanas atbilstības nodrošināšanas kontroles pasākumiem. Konstatējot neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

10.5.   Priekšējos miglas lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā.

11.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

11.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts priekšējā miglas luktura tipam, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja priekšējais miglas lukturis, uz kura ir marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

11.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā priekšējā miglas luktura ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

13.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo ANO sekretariātam nosaukumus un to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbild par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

14.   PĀREJAS NOTEIKUMI

Izmantojot B klases priekšējos miglas lukturus:

14.1.1.   No dienas, kad stājas spēkā 03. grozījumu sērija, neviena nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

14.1.2.   Pēc 24 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja B klases priekšējie miglas lukturi atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

14.1.3.   Pēc 36 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus jaunajam priekšējā miglas luktura tipam tikai tad, ja F3 klases priekšējie miglas lukturi atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

14.1.4.   Šo noteikumu ietvaros paliek spēkā priekšējo miglas lukturu esošie apstiprinājumi, kas piešķirti jau pirms 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas. Tomēr pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt priekšējos miglas lukturus, kas aprīkoti ar kvēlspuldzēm, ja vien tie neatbilst Noteikumiem Nr. 37.

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt tādu ierīču uzstādīšanu, kas neatbilst šo noteikumu prasībām:

14.1.5.1.   transportlīdzekļos, kuru tipa apstiprinājums vai individuālais apstiprinājums ir piešķirts 24 mēnešus pēc 14.1.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas;

14.1.5.2.   transportlīdzekļos, kas sākotnēji reģistrēti 60 mēnešus pēc 14.1.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas.

Pēc 60 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nepiešķirs jebkādus apstiprinājumu pagarinājumus, ja priekšējie miglas lukturi neatbilst prasībām, ko paredz šo noteikumu F3 klases nosacījumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

14.1.6.1.   Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina izdod priekšējo miglas lukturu apstiprinājumus, pamatojoties uz šo noteikumu 03. un 02. grozījumu sēriju, ja priekšējos miglas lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

F3 klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

14.2.1.   nav.

---

(1)  Šo noteikumu nosacījumi nekavē kādai no nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt izgatavot priekšējos miglas lukturus ar plastikāta izkliedētājiem, kas apstiprināti šajos noteikumos, savienojumā ar galveno lukturu mehānisko tīrīšanas ierīci (tīrītājiem).

(2)  Kā noteikts Apvienotās rezolūcijas par transportlīdzekļu uzbūvi 7. pielikumā (R.E.3.) (dokuments TRANS/WP.29/Rev.1/Amend.2, jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumu).

(3)  Ja izkliedētāju nevar atvienot no priekšējā miglas luktura galvenā korpusa, tad atstāj pietiekamu vietu uz izkliedētāja vai korpusa.

(4)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Serbijai, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (brīvs), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (brīvs), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (brīvs), 34 Bulgārijai, 35 (brīvs), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžānai, 40 Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (brīvs), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai, 48 Jaunzēlandei, 49 Kiprai, 50 Maltai, 51 Korejas Republikai, 52 Malaizijai, 53 Taizemei, 54 un 55 (brīvi), 56 Melnkalnei, 57 (brīvs) un 58 Tunisijai. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

(5)  Atbilstība elektromagnētiskās savietojamības prasībām attiecas uz transportlīdzekļa tipu.

(*1)  Koordinātas ir noteiktas grādos attiecībā uz leņķisko tīklu ar vertikālu polāro asi.

(*2)  Koordinātas ir norādītas grādos attiecībā uz leņķisko tīklu ar vertikālu polāro asi.

(*3)  Skatīt 6.4.3.4. punktu.

(*4)  Skatīt 6.4.3.2. punktu.

(6)  Šī prasība tiks ietverta administrācijām domātajā rekomendācijā.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMA VEIDLAPA

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 67

Izdevējs:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| Attiecas uz priekšējā miglas luktura tipa (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU,
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU,
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKŠANU,
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU,
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

Attiecas uz priekšējā miglas luktura tipa (2):

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU,

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKŠANU,

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU,

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19

Apstiprinājuma Nr. ... Paplašinājuma Nr. ...

| 1. | Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Ierīces tips: ... |
| --- | --- |

2.

Ierīces tips: ...

| 3. | Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ... |
| --- | --- |

3.

Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ...

| 4. | Izgatavotāja vārds, uzvārds/nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

4.

Izgatavotāja vārds, uzvārds/nosaukums un adrese: ...

| 5. | Pēc vajadzības izgatavotāja pārstāvja vārds, uzvārds/nosaukums: ... |
| --- | --- |

5.

Pēc vajadzības izgatavotāja pārstāvja vārds, uzvārds/nosaukums: ...

| 6. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

6.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 7. | Tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu: ... |
| --- | --- |

7.

Tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu: ...

| 8. | Minētā dienesta izsniegtā protokola sastādīšanas diena: ... |
| --- | --- |

8.

Minētā dienesta izsniegtā protokola sastādīšanas diena: ...

| 9. | Minētā dienesta izsniegtā protokola numurs: ... |
| --- | --- |

9.

Minētā dienesta izsniegtā protokola numurs: ...

| 10. | Īss apraksts: ...
  ... |
| --- | --- |

10.

Īss apraksts: ...

...

| 10.1. | Klase, kā norādīts attiecīgajā marķējumā: ...
  ... B, B/, BPL, B/PL, F3, F3, F3/, F3PL, F3/PL |
| --- | --- |

10.1.

Klase, kā norādīts attiecīgajā marķējumā: ...

... B, B/, BPL, B/PL, F3, F3, F3/, F3PL, F3/PL

| 10.2. | Kvēlspuldzes(-džu) skaits un kategorija(-as): ... |
| --- | --- |

10.2.

Kvēlspuldzes(-džu) skaits un kategorija(-as): ...

| 10.3. | LED modulis: jā/nē (2) |
| --- | --- |

10.3.

LED modulis: jā/nē (2)

| 10.4. | Gaismas ģenerators: jā/nē (2) |
| --- | --- |

10.4.

Gaismas ģenerators: jā/nē (2)

| 10.5. | LED modulis vai gaismas avots ar īpašu identifikācijas kodu: ... |
| --- | --- |

10.5.

LED modulis vai gaismas avots ar īpašu identifikācijas kodu: ...

| 10.6. | Gaismas avota elektroniskās vadības ierīces izmantošana (3): jā/nē (2)

  Elektropadeve gaismas avotam: ...
  Gaismas avota vadības ierīces specifikācija: ...
  Pievades spriegums: ...
  Gadījumā, ja gaismas avota elektroniskā vadības ierīce nav daļa no luktura:
  Izvada signāla specifikācija: ... |
| --- | --- |

10.6.

Gaismas avota elektroniskās vadības ierīces izmantošana (3): jā/nē (2)

Elektropadeve gaismas avotam: ...

Gaismas avota vadības ierīces specifikācija: ...

Pievades spriegums: ...

Gadījumā, ja gaismas avota elektroniskā vadības ierīce nav daļa no luktura:

Izvada signāla specifikācija: ...

| 10.7. | Izstarotās gaismas krāsa: ... balta / izvēles dzeltena (2) |
| --- | --- |

10.7.

Izstarotās gaismas krāsa: ... balta / izvēles dzeltena (2)

| 10.8. | Gaismas avota gaismas plūsma (skatīt 5.10. punktu)
  Lielāka par 2 000 lūmeniem: ... jā/nē (2) |
| --- | --- |

10.8.

Gaismas avota gaismas plūsma (skatīt 5.10. punktu)

Lielāka par 2 000 lūmeniem: ... jā/nē (2)

| 10.9. | Apgaismojuma intensitāte ir dažāda: ... jā/nē (2) |
| --- | --- |

10.9.

Apgaismojuma intensitāte ir dažāda: ... jā/nē (2)

| 10.10. | Gaismas kūļa noliekuma slīpuma noteikšana (ja ir mērīts)
  tika veikta ... 10 m/25 m (2) |
| --- | --- |

10.10.

Gaismas kūļa noliekuma slīpuma noteikšana (ja ir mērīts)

tika veikta ... 10 m/25 m (2)

| 11. | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums: ... |
| --- | --- |

11.

Apstiprinājuma marķējuma izvietojums: ...

| 12. | Pamatojums paplašināšanai (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

12.

Pamatojums paplašināšanai (ja piemērojams): ...

| 13. | Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2) |
| --- | --- |

13.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2)

| 14. | Vieta: ... |
| --- | --- |

14.

Vieta: ...

| 15. | Datums: ... |
| --- | --- |

15.

Datums: ...

| 16. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

16.

Paraksts: ...

| 17. | Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti administratīvajā dienestā, kas piešķīris apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

17.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti administratīvajā dienestā, kas piešķīris apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma prasības noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

(3)  Sprieguma specifikācijām jāietver pielaides vai sprieguma diapazons, kā to noteicis izgatavotājs un apliecinājis ar šo apstiprinājumu.

---

2. PIELIKUMS

Pielaides prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai

Izmantojot B klases priekšējos miglas lukturus:

1.1.   Testējot jebkura nejauši izvēlēta, ar standarta kvēlspuldzi aprīkota priekšējā gaismas luktura fotometriskos rādītājus, izmērītās vērtības nelabvēlīga novirze nedrīkst būt lielāka par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktās vērtības.

1.2.   Periodiskiem ierakstiem rādījums ir pieejams B50 (1) punktam un D zonas kreisajā un labajā apakšējā stūrī (skatīt 4. pielikuma 2. attēlu).

Izmantojot F3 klases priekšējos miglas lukturus:

2.1.   Testējot jebkura nejauši izvēlēta priekšējā miglas luktura fotometriskos rādītājus atbilstīgi šo noteikumu 6.4. punktam, izmērītās apgaismojuma intensitātes vērtības nelabvēlīga novirze nedrīkst būt lielāka par 20 procentiem.

2.2.   Atbilstoši šo noteikumu 6.4.3. punkta tabulai mērījumu rezultātu attiecīgās maksimālās novirzes drīkst būt:

| Noteiktās līnijas vai zonas | Vertikāls stāvoklis (*1)

  virs h +
  zem h – | Horizontāls stāvoklis (*1)

  pa kreisi no v: –
  pa labi no v: + | Apgaismojuma intensitāte (kandela) | Jāatbilst |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvivalenti 20 procentiem | Ekvivalenti 30 procentiem |
| 1., 2. punkts (*2) | +60 ° | ±45 ° | Līdz 80 | Līdz 90 | A Visiem punktiem |
| 3., 4. punkts (*2) | +40 ° | ±30 ° | | |
| 5., 6. punkts (*2) | +30 ° | ±60 ° |
| 7., 10. punkts (*2) | +20 ° | ±40 ° |
| 8., 9. punkts (*2) | +20 ° | ±15 ° |
| 1. līnija (*2) | +8 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 110 | Līdz 120 | Visai līnijai |
| 2. līnija (*2) | +4 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 130 | Līdz 140 | Visai līnijai |
| 3. līnija | +2 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 205 | Līdz 220 | Visai līnijai |
| 4. līnija | +1 ° | No –26 ° līdz +26 ° | Līdz 300 | Līdz 325 | Visai līnijai |
| 5. līnija | 0° | No –10 ° līdz +10 ° | Līdz 410 | Līdz 445 | Visai līnijai |
| 6. līnija | –2,5 ° | No –10 ° līdz +10 ° | 1 600  min. | 1 400  min. | Visai līnijai |
| 8. līnija
  L un R (*3) | No –1,5 ° līdz –3,5 ° | –22 ° un +22 ° | 640 min | 560 min. | Vienam vai vairākiem punktiem |
| 9. līnija
  L un R (*3) | No –1,5 ° līdz –4,5 ° | –35 ° un +35 ° | 250 min. | 225 min. | Vienam vai vairākiem punktiem |
| D zona | No –1 ° līdz –3 ° | No –10 ° līdz +10 ° | Līdz 10 000 | Līdz 10 900 | Visai zonai |

Noteiktās līnijas vai zonas

Vertikāls stāvoklis (*1)

virs h +

zem h –

Horizontāls stāvoklis (*1)

pa kreisi no v: –

pa labi no v: +

Apgaismojuma intensitāte (kandela)

Jāatbilst

Ekvivalenti 20 procentiem

Ekvivalenti 30 procentiem

1., 2. punkts (*2)

+60 °

±45 °

Līdz 80

Līdz 90

A Visiem punktiem

3., 4. punkts (*2)

+40 °

±30 °

5., 6. punkts (*2)

+30 °

±60 °

7., 10. punkts (*2)

+20 °

±40 °

8., 9. punkts (*2)

+20 °

±15 °

1. līnija (*2)

+8 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 110

Līdz 120

Visai līnijai

2. līnija (*2)

+4 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 130

Līdz 140

Visai līnijai

3. līnija

+2 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 205

Līdz 220

Visai līnijai

4. līnija

+1 °

No –26 ° līdz +26 °

Līdz 300

Līdz 325

Visai līnijai

5. līnija

0°

No –10 ° līdz +10 °

Līdz 410

Līdz 445

Visai līnijai

6. līnija

–2,5 °

No –10 ° līdz +10 °

1 600  min.

1 400  min.

Visai līnijai

8. līnija

L un R (*3)

No –1,5 ° līdz –3,5 °

–22 ° un +22 °

640 min

560 min.

Vienam vai vairākiem punktiem

9. līnija

L un R (*3)

No –1,5 ° līdz –4,5 °

–35 ° un +35 °

250 min.

225 min.

Vienam vai vairākiem punktiem

D zona

No –1 ° līdz –3 °

No –10 ° līdz +10 °

Līdz 10 000

Līdz 10 900

Visai zonai

2.3.   Attiecībā uz periodiskiem novērojumiem – atbilstības apstiprināšanas fotometriskajiem mērījumiem jādod dati vismaz atbilstoši 8. un 9. punktam, maksimālā vērtība uz 1. un 5. līnijas un minimālā vērtība uz 6., 8. un 9. līnijas, kā norādīts šo noteikumu 6.4.3. punktā.

---

(1)  B 50 punkts atbilst koordinātēm – 0° horizontāli, 0,86° U vertikāli.

(*1)  Koordinātas ir norādītas grādos attiecībā uz leņķisko tīklu ar vertikālu polāro asi.

(*2)  Skatīt šo noteikumu 6.4.3.4. punktu.

(*3)  Skatīt šo noteikumu 6.4.3.2. punktu.

---

3. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri B klases priekšējiem miglas lukturiem

1. attēls

Ierīce ar iepriekš norādīto marķējumu ir B klases miglas lukturis, kuru apstiprinājusi Vācija (E1) ar numuru 221 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19.

Numurs līdzās simbolam “B” norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 19, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

1. attēlā redzams, ka ierīce ir priekšējais miglas lukturis, ko var ieslēgt vienlaikus ar visiem citiem lukturiem, ar kuriem tas var būt savietots.

2.a attēls

2.b attēls

2.a un 2.b attēlā redzams, ka ierīce ir priekšējais miglas lukturis, kurš apstiprināts Francijā (E2) ar numuru 222 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19, kas ietver plastikāta izkliedētāju, un ka to nevar ieslēgt vienlaikus ar citiem lukturiem, ar kuriem tas var būt savietots.

Piezīme

Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem ir jāatrodas tuvu pie apļa virs vai zem “E” burta vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numuram ir jābūt burta “E” tajā pašā pusē, un tā cipariem jābūt novietotiem tajā pašā virzienā. Lai novērstu jebkādus pārpratumus sakarā ar līdzību citiem simboliem, ir jāizvairās no romiešu ciparu lietošanas marķējumos.

Iespējamo marķējumu piemēri grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, kuri atrodas transportlīdzekļa priekšpusē

3. attēls

A modelis

B modelis

C modelis

D modelis

Vertikālās un horizontālās līnijas vispārīgi attēlo signālierīces formu. Tās nav apstiprinājuma marķējuma daļa.

Ierīcēm, kas norādītas 3. attēla A un B modelī, ir tā miglas luktura apstiprinājuma marķējumi, kurš apstiprināts Itālijā (E3) ar numuru 17120 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19.

Ierīcēm, kas norādītas 3. attēla C un D modelī, ir tā miglas luktura apstiprinājuma marķējumi, kurš apstiprināts Nīderlandē (E4) ar numuru 17122 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19.

Piezīme. Četri 3. attēlā norādītie piemēri atbilst apgaismes ierīcei ar apstiprinājuma marķējumu, kas attiecas uz:

priekšējo stāvgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 7;

galveno lukturi ar tuvo gaismu, kas paredzēts satiksmei pa labo un kreiso pusi, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām (kā norādīts ar skaitli 30), kas apstiprināts saskaņā ar 00. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 112 un ietver plastikāta izkliedētāju;

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar 03. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 19 un ietver plastikāta izkliedētāju;

priekšējo virzienrādītāja lukturi, kas ietilpst 1.a kategorijā un ir apstiprināts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 6.

Luktura un galvenā luktura savietojums

4. attēls

Piemērs, kas dots 4. attēlā, atbilst to plastikāta izkliedētāju marķējumam, kuri paredzēti dažādu veidu galvenajiem lukturiem, proti:

vai nu:

galvenajam lukturim ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām, kas apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 112, kuri grozīti ar 00. grozījumu sēriju, un kas savietots ar priekšējo miglas lukturi, kurš apstiprināts saskaņā ar 03. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 19;

vai:

galvenajam lukturim ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu, kas ir apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 98, kuri grozīti ar 00. grozījumu sēriju, un kas ir savietots ar iepriekš minēto priekšējo miglas lukturi;

vai pat: abiem no iepriekš minētajiem galvenajiem lukturiem, kas ir apstiprināti kā viens lukturis.

Uz galvenā luktura galvenā korpusa ir norādīts vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs. Šāda derīga marķējuma piemēri ir parādīti 5. attēlā.

5. attēls

Apgaismes ierīce, kas izmantota vai nu kā priekšējais miglas lukturis, vai kā atpakaļgaitas lukturis

Ierīce ar 6. attēlā norādīto apstiprinājuma marķējumu ir lukturis, kuru apstiprinājusi Beļģija (E6) ar numuriem 17120 un 17122 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19 un Noteikumiem Nr. 23 (atpakaļgaitas lukturi):

6. attēls

Viens no iepriekš minētajiem lukturiem, kas apstiprināts kā atsevišķs lukturis, var tikt izmantots tikai kā priekšējais miglas lukturis vai kā atpakaļgaitas lukturis.

Apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri F3 klases priekšējiem miglas lukturiem

7. attēls

Ierīce ar 7. attēlā norādīto apstiprinājuma marķējumu ir F3 klases miglas lukturis, kuru apstiprinājusi Vācija (E1) ar numuru 221 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19.

Numurs līdzās simbolam “F3” norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 19, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

Marķējums 7. attēlā norāda, ka ierīce ir priekšējais miglas lukturis, kuru var ieslēgt vienlaikus ar visiem citiem lukturiem, ar kuriem tas var būt savietots.

| 8.a attēls | 8.b attēls |
| --- | --- |

8.a attēls

Image 76

8.b attēls

Image 77

Ierīce ar 8.a un 8.b attēlā norādīto marķējumu ir F3 klases miglas lukturis, kuram ir plastikāta izkliedētājs un kuru apstiprinājusi Francija (E2) ar numuru 222 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19. Numurs līdzās simbolam “F3” norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 19, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

8.a un 8.b attēlā redzams, ka ierīce ir priekšējais miglas lukturis, kas apvienots ar plastikāta izkliedētāju, un ka to nevar vienlaicīgi ieslēgt ar citiem lukturiem, kas ir savietoti.

Piezīme

Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem ir jāatrodas tuvu pie apļa virs vai zem “E” burta vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numuram ir jābūt burta “E” tajā pašā pusē, un tā cipariem jābūt novietotiem tajā pašā virzienā. Lai novērstu jebkādus pārpratumus sakarā ar līdzību citiem simboliem, ir jāizvairās no romiešu ciparu lietošanas marķējumos.

Iespējamo marķējumu piemēri grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, kas atrodas transportlīdzekļa priekšpusē

9. attēls

A modelis

B modelis

C modelis

D modelis

Vertikālās un horizontālās līnijas vispārīgi attēlo signālierīces formu. Tās nav apstiprinājuma marķējuma daļa.

Ierīce ar 9. attēla A un B modelī norādīto marķējumu ir miglas lukturis, kuru apstiprinājusi Itālija (E3) ar numuru 17120 un kas ietver:

priekšējo stāvgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 7;

galveno lukturi ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām (kā norādīts ar skaitli 30), kas apstiprināts saskaņā ar 00. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 112 un ietver plastikāta izkliedētāju;

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar 03. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 19 un kas ietver plastikāta izkliedētāju;

priekšējo virzienrādītāja lukturi, kas ietilpst 1.a kategorijā un ir apstiprināts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju Noteikumiem Nr. 6.

Ierīce ar 9. attēla C un D modelī norādīto marķējumu ir ierīce, kuru apstiprinājusi Nīderlande (E4) ar numuru 17122 saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un kuras marķējuma izvietojums nedaudz atšķiras no A un B modelī uzrādītā.

Apgaismes ierīce, kas izmantota vai nu kā priekšējais miglas lukturis, vai kā atpakaļgaitas lukturis

Ierīce ar 10. attēlā norādīto marķējumu ir lukturis, kuru apstiprinājusi Zviedrija (E5) ar numuriem 17120 un 17122 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 19 un Noteikumiem Nr. 23 (atpakaļgaitas lukturi):

10. attēls

Vienu no iepriekš minētajiem lukturiem, kas apstiprināts kā atsevišķs lukturis, var izmantot tikai kā priekšējo miglas lukturi vai atpakaļgaitas lukturi.

Priekšējā miglas luktura un galvenā luktura savietojums

Ierīci ar 11. attēlā norādīto marķējumu ir apstiprinājusi Beļģija (E6) ar numuriem 17120 un 17122 saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.

11. attēls

Iepriekš minētajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, proti:

vai nu:

galvenajā lukturī ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86 250 un 101 250 kandelām, kas apstiprināts Beļģijā (E6) saskaņā ar prasībām (B tabula) Noteikumos Nr. 112, kas grozīti ar 00. grozījumu sēriju, un kas savietots ar priekšējo miglas lukturi, kurš apstiprināts saskaņā ar 03. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 19;

vai:

galvenajā lukturī ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu, kas ir apstiprināts Beļģijā (E6) saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 98, kas grozīti ar 00. grozījumu sēriju, un kas ir savietots ar iepriekš minēto priekšējo miglas lukturi;

vai pat: abos no iepriekš minētajiem galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti kā viens lukturis.

Uz galvenā luktura galvenā korpusa ir norādīts vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs. Šādu derīgu marķējumu piemēri ir parādīti 12. attēlā.

12. attēls

Iepriekš minētais piemērs atbilst ierīcēm, kas apstiprinātas Čehijā (E8).

LED moduļi

13. attēls

MD E8 17325

LED modulis ar 13. attēlā norādīto identifikācijas kodu kopā ar Čehijā (E8) apstiprinātu lukturi ir apstiprināts ar numuru 17325.

Priekšējo miglas lukturu pāris

Tālāk parādītais apstiprinājuma marķējums rāda, ka priekšējais miglas lukturis ir izstrādāts kā pāris un atbilst šo noteikumu nosacījumiem. Ierīce, kurai ir 14. attēlā norādītais marķējums, ir priekšējais miglas lukturis, kuru apstiprinājusi Japāna (E43) ar numuru 321.

14. attēls

---

4. PIELIKUMS

MĒRĪŠANAS EKRĀNA ĢEOMETRIJA UN MĒRĪŠANAS REŽĢIS

1.   MĒRĪŠANAS EKRĀNS

Koordinātas ir norādītas grādos attiecībā uz sfēriskajiem leņķiem tīklā ar vertikālu polāro asi (skatīt 1. attēlu).

1. attēls

Saskaņā ar CIE standartiem:

h: plaknes garenvirzienā ap polāro asi

v: platuma plaknes perpendikulāri polārai asij

Atšifrējums:

Polar axis = polārā ass

Spherical co-ordinate web = sfēriskais koordinātu tīkls

Lamp = lukturis

Projetion screen = projekcijas ekrāns

Horizon = horizonts

Photometric beam axis = fotometriskā stara ass

Left = pa kreisi

Right = pa labi

Up = uz augšu

Down = uz leju

2.   MĒRĪŠANAS REŽĢIS (skatīt 2. attēlu)

Mērīšanas režģis ir simetrisks v–v līnijai (skatīt šo noteikumu 6.4.3. punkta tabulu). Vienkāršības labad leņķiskais tīkls ir attēlots taisnstūra režģa veidā.

Attiecībā uz B klases priekšējiem miglas lukturiem mērīšanas režģis ir parādīts 2. attēlā.

2. attēls

B klases priekšējā miglas luktura gaismas sadale

Atšifrējums:

Zone = zona

Cut-off = gaismas kūļa noliekums

Attiecībā uz F3 klases priekšējiem miglas lukturiem mērīšanas režģis ir parādīts 3. attēlā.

3. attēls

F3 klases priekšējā miglas luktura gaismas sadale

Atšifrējums:

Line = līnija

Zone = zona

Cut-off = gaismas kūļa noliekums

---

5. PIELIKUMS

Priekšējo miglas lukturu fotometrisko rādītāju stabilitātes testi to darbības laikā (nokomplektētu priekšējo miglas lukturu testi)

Kad ir noteikti fotometriskie rādītāji saskaņā ar šo noteikumu prasībām maksimālās apgaismošanas punktā D zonā (Emax) un HV punktā, pārbauda nokomplektēta priekšējā miglas luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. “Nokomplektēts priekšējais miglas lukturis” ir pats nokomplektētais lukturis un tā apkārtējās virsbūves daļas un lukturi, kas varētu ietekmēt termisko izkliedi.

Testus veic:

| a) | sausa un nekustīga gaisa apstākļos, ja apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un paraugs ir uzstādīts uz cokola atbilstoši noteikumiem par pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

a)

sausa un nekustīga gaisa apstākļos, ja apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un paraugs ir uzstādīts uz cokola atbilstoši noteikumiem par pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī;

| b) | izmantojot nenomaināmos gaismas avotus: ar sērijveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš ir bijis ieslēgts vismaz vienu stundu, vai gāzizlādes gaismas avotu, kas ir bijis ieslēgts vismaz 15 stundas, vai sērijveidā ražotu LED moduli, kurs ir bijis ieslēgts vismaz 48 stundas un atdzesēts līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu veikšanas saskaņā ar šiem noteikumiem. Izmanto pieteikuma iesniedzēja iesniegtos LED moduļus. |
| --- | --- |

b)

izmantojot nenomaināmos gaismas avotus: ar sērijveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš ir bijis ieslēgts vismaz vienu stundu, vai gāzizlādes gaismas avotu, kas ir bijis ieslēgts vismaz 15 stundas, vai sērijveidā ražotu LED moduli, kurs ir bijis ieslēgts vismaz 48 stundas un atdzesēts līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu veikšanas saskaņā ar šiem noteikumiem. Izmanto pieteikuma iesniedzēja iesniegtos LED moduļus.

Testiem izmanto mērierīces, kas ir līdzvērtīgas galveno lukturu tipa apstiprināšanas testos izmantotajām mērierīcēm.

Darbības ar testa paraugu veic, nenoņemot un nepārregulējot to attiecībā pret tā testa ierīci. Izmanto gaismas avotu, kas atbilst konkrētajam priekšējam miglas lukturim paredzētajai gaismas avotu kategorijai.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad nokomplektētais priekšējais miglas lukturis ir uzstādīts uz cokola atbilstoši noteikumiem par pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī.

1.1.   Tīrs priekšējais miglas lukturis

Priekšējo miglas lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2. punktam.

1.1.1.   Testa procedūra

Priekšējo miglas lukturi darbina šādi:

1.1.1.1.   ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (priekšējais miglas lukturis), attiecīgais gaismas avots ir ieslēgts noteiktu laiku (1);

1.1.1.2.   vairāk nekā vienas apgaismes funkcijas gadījumā (piem., galvenais lukturis ar vienu vai vairākiem tālās gaismas lukturiem un/vai priekšējo miglas lukturi) galveno lukturi darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

| a) | 15 minūtes – priekšējā miglas luktura ieslēgšana; |
| --- | --- |

a)

15 minūtes – priekšējā miglas luktura ieslēgšana;

| b) | 5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana. |
| --- | --- |

b)

5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana.

Ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka vienlaicīgi tiks izmantota tikai viena apgaismes funkcija (piem., ieslēgtas tikai tuvās gaismas, tikai tālās gaismas vai tikai priekšējais miglas lukturis (1)), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot priekšējo miglas lukturi pusi no laika un vienu no citām apgaismes funkcijām – otru pusi no laika, kā norādīts 1.1. punktā.

1.1.1.3.   Attiecībā uz priekšējo miglas lukturi ar tuvās gaismas un vienu vai vairākām apgaismes funkcijām (viena no tām ir priekšējais miglas lukturis):

| a) | priekšējo miglas lukturi darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:






  i) | 15 minūtes – tuvās gaismas avota(-u) ieslēgšana; |
| --- | --- | --- |

a)

priekšējo miglas lukturi darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

i)

15 minūtes – tuvās gaismas avota(-u) ieslēgšana;

| ii) | 5 minūtes – visu gaismu avotu ieslēgšana; |
| --- | --- |

ii)

5 minūtes – visu gaismu avotu ieslēgšana;

| b) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka tiks izmantots priekšējais miglas lukturis ar vienlaicīgi ieslēgtām tikai tuvajām gaismām vai tikai priekšējo miglas lukturi (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot (3) tuvās gaismas – pusi no laika – un priekšējo miglas lukturi – otru pusi laika, kā norādīts 1.1. punktā. Pusi no visa laika un tuvo gaismu darbības laikā tālās gaismas savā darbības ciklā ir 15 minūtes izslēgtas un 5 minūtes ieslēgtas; |
| --- | --- |

b)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka tiks izmantots priekšējais miglas lukturis ar vienlaicīgi ieslēgtām tikai tuvajām gaismām vai tikai priekšējo miglas lukturi (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivizējot (3) tuvās gaismas – pusi no laika – un priekšējo miglas lukturi – otru pusi laika, kā norādīts 1.1. punktā. Pusi no visa laika un tuvo gaismu darbības laikā tālās gaismas savā darbības ciklā ir 15 minūtes izslēgtas un 5 minūtes ieslēgtas;

| c) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka priekšējais miglas lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu tālo gaismu (2), vai tikai ar ieslēgtu priekšējo miglas lukturi (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu vienu trešdaļu no laika, tālo gaismu vienu trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi vienu trešdaļu laika, kā noteikts 1.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka priekšējais miglas lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu tālo gaismu (2), vai tikai ar ieslēgtu priekšējo miglas lukturi (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu vienu trešdaļu no laika, tālo gaismu vienu trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi vienu trešdaļu laika, kā noteikts 1.1. punktā.

1.1.2.   Testa spriegums

Spriegumu testējamā parauga spailēm padod šādi:

| a) | nomaināmam(-i) kvēldiega gaismas avotam(-iem), ko darbina tieši no transportlīdzekļa sprieguma tīkla: testu veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma, kā noteikts, ja vien pieteikuma iesniedzējs nenorāda, ka testa paraugu var izmantot pie cita sprieguma. Tādā gadījumā testu veic, kvēldiega gaismas avotam padodot augstāko pieļaujamo spriegumu; |
| --- | --- |

a)

nomaināmam(-i) kvēldiega gaismas avotam(-iem), ko darbina tieši no transportlīdzekļa sprieguma tīkla: testu veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma, kā noteikts, ja vien pieteikuma iesniedzējs nenorāda, ka testa paraugu var izmantot pie cita sprieguma. Tādā gadījumā testu veic, kvēldiega gaismas avotam padodot augstāko pieļaujamo spriegumu;

| b) | nomaināmam(-iem) gāzizlādes gaismas avotam(-iem): gaismas avota vadības ierīces testa spriegums 12V tīklā ir 13,2 ±0,1V vai cits apstiprinājuma pieteikumā norādītais spriegums; |
| --- | --- |

b)

nomaināmam(-iem) gāzizlādes gaismas avotam(-iem): gaismas avota vadības ierīces testa spriegums 12V tīklā ir 13,2 ±0,1V vai cits apstiprinājuma pieteikumā norādītais spriegums;

| c) | nenomaināmam(-iem) gaismas avotam(-iem), kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma tīkla: visus mērījumus apgaismes mezgliem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem un/vai cita veida gaismas avotiem), veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0V sprieguma vai cita sprieguma, ko pieteikuma iesniedzējs attiecīgi norādījis transportlīdzekļa sprieguma tīklam; |
| --- | --- |

c)

nenomaināmam(-iem) gaismas avotam(-iem), kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma tīkla: visus mērījumus apgaismes mezgliem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem un/vai cita veida gaismas avotiem), veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0V sprieguma vai cita sprieguma, ko pieteikuma iesniedzējs attiecīgi norādījis transportlīdzekļa sprieguma tīklam;

| d) | nomaināmiem vai nenomaināmiem gaismas avotiem, kas darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un kurus pilnībā vada sistēma, vai gaismas avotiem, kuriem spriegumu nodrošina barošanas un vadības ierīce, iepriekš minētos testa spriegumus padod minētās ierīces ieejas spailēm. Testu laboratorija var pieprasīt no izgatavotāja barošanas un vadības ierīci vai īpašu strāvas ģeneratoru, kas nepieciešami gaismas avota(-u) barošanai; |
| --- | --- |

d)

nomaināmiem vai nenomaināmiem gaismas avotiem, kas darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un kurus pilnībā vada sistēma, vai gaismas avotiem, kuriem spriegumu nodrošina barošanas un vadības ierīce, iepriekš minētos testa spriegumus padod minētās ierīces ieejas spailēm. Testu laboratorija var pieprasīt no izgatavotāja barošanas un vadības ierīci vai īpašu strāvas ģeneratoru, kas nepieciešami gaismas avota(-u) barošanai;

| e) | LED moduli(-ļus) testē attiecīgi pie 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma, ja vien šajos noteikumos nav norādīts citādi. LED moduli(-ļus), kurus darbina elektroniska gaismas avota vadības ierīce, testē pie sprieguma, kuru noteicis pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- |

e)

LED moduli(-ļus) testē attiecīgi pie 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma, ja vien šajos noteikumos nav norādīts citādi. LED moduli(-ļus), kurus darbina elektroniska gaismas avota vadības ierīce, testē pie sprieguma, kuru noteicis pieteikuma iesniedzējs;

| f) | ja testa paraugā ir grupēti, kombinēti vai savietoti signāllukturi, kas darbojas pie sprieguma, kas nav 6V, 12V vai 24V, spriegumu pielāgo, kā norādījis izgatavotājs, lai nodrošinātu minētā luktura pareizu fotometriju. |
| --- | --- |

f)

ja testa paraugā ir grupēti, kombinēti vai savietoti signāllukturi, kas darbojas pie sprieguma, kas nav 6V, 12V vai 24V, spriegumu pielāgo, kā norādījis izgatavotājs, lai nodrošinātu minētā luktura pareizu fotometriju.

1.1.3.   Testa rezultāti

1.1.3.1.   Vizuālā apskate

Kad priekšējais miglas lukturis ir stabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, priekšējā miglas luktura izkliedētāju un ārējo izkliedētāju, ja tāds ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Tad notiek vizuālā pārbaude, un uz priekšējā miglas luktura izkliedētāja vai uz ārējā izkliedētāja, ja tāds ir, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, ieplaisājums vai krāsas atšķirība.

1.1.3.2.   Fotometriskais tests

Lai atbilstu šo noteikumu prasībām, ir jānosaka fotometriskie rādītāji šādos punktos:

B klases priekšējo miglas lukturu gadījumā – HV punktā un Imax punktā D zonā;

F3 klases priekšējo miglas lukturu gadījumā – 5. līnijā punktā h = 0 un Imax punktā D zonā;

vēl vienā orientācijā var ņemt vērā priekšējā gaismas luktura cokola deformāciju no sasilšanas (gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa izmaiņas ir minētas 2. punktā);

ir pieļaujama pirms testa veikto mērījumu rezultātu novirze par 10 procentiem no fotometriskajiem raksturlielumiem, ņemot vērā pielaides fotometrijas procedūrā.

1.2.   Netīrs priekšējais miglas lukturis

Priekšējo miglas lukturi, kas testēts atbilstoši 1.1. punktam, darbina vienu stundu, kā aprakstīts 1.1.1. punktā. Saskaņā ar 1.1.2. punktu pārbauda turpmāk minētos sagatavošanās soļus, kā norādīts 1.2.1. punktā.

1.2.1.   Priekšējā miglas luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

1.2.1.1.1.   Priekšējiem miglas lukturiem ar ārējo stikla izkliedētāju

Uz priekšējā miglas luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

| a) | 9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

a)

9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| b) | 1 svara daļa augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 svara daļa augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| c) | 0,2 svara daļas NaCMC (4); un |
| --- | --- |

c)

0,2 svara daļas NaCMC (4); un

| d) | pietiekams daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir S < l μS/m. |
| --- | --- |

d)

pietiekams daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir S < l μS/m.

Maisījums nedrīkst būt vairāk kā 14 dienu vecs.

1.2.1.1.2.   Priekšējam miglas lukturiem ar ārējo plastikāta izkliedētāju

Uz priekšējā miglas luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

| a) | 9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

a)

9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| b) | 1 svara daļa augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 svara daļa augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| c) | 0,2 svara daļas NaCMC (4); |
| --- | --- |

c)

0,2 svara daļas NaCMC (4);

| d) | 13 svara daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir S < 1 μS/m; un |
| --- | --- |

d)

13 svara daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir S < 1 μS/m; un

| e) | ±1 svara daļa virsmaktīvas vielas (5). |
| --- | --- |

e)

±1 svara daļa virsmaktīvas vielas (5).

Maisījums nedrīkst būt vairāk kā 14 dienu vecs.

1.2.1.2.   Testa maisījuma uzklāšana priekšējam miglas lukturim

Testa maisījumu viendabīgi uzklāj visai priekšējā miglas luktura gaismas emisijas virsmai un tad ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15–20 procentiem no mērījumos iegūtajiem skaitļiem attiecībā uz katru punktu, ievērojot šajā pielikumā ietvertos norādījumus:

Emax punkts D zonā.

2.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠAS GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀ NOVIETOJUMA IZMAIŅAS TESTS

Šajā testā pārbauda, vai karstuma ietekmē gaismas kūļa noliekuma līnija pa vertikāli nepārsniedz priekšējam miglas lukturim norādīto vērtību.

Priekšējo miglas lukturi, kurš pārbaudīts atbilstoši 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto testu, lukturi nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci.

2.1.   Tests

Testu veic sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

Izmantojot sērijveidā ražotu gaismas avotu, kurš ir bijis ieslēgts vismaz vienu stundu, priekšējo miglas lukturi darbina, nenoņemot un nepārregulējot lukturi attiecībā pret testa ierīci. (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts 1.1.2. punktā.) Galējās robežas līnijas novietojumu starp punktu, kas atrodas 3,0 grādus pa kreisi, un punktu, kas atrodas 3,0 grādus pa labi no v–v līnijas (skatīt šo noteikumu 4. pielikumu), pārbauda darbības laikā attiecīgi pēc 3 minūtēm (r3) un 60 minūtēm (r60).

Šeit aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa izmaiņas nosaka ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un dod reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testa rezultāti

2.2.1.   Rezultāts, kas norādīts miliradiānos (mrad), ir pieņemams, ja šajā priekšējā miglas lukturī ierakstītā absolūtā vērtība Δ rI = | r3 – r60 | nepārsniedz 2 mrad (Δ rI ≤ 2 mrad).

2.2.2.   Tomēr, ja šī vērtība ir lielāka par 2 mrad, bet nepārsniedz 3 mrad (2 mrad < ΔrI ≤ 3 mrad), pārbauda otru priekšējo miglas lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā. To dara pēc tam, kad priekšējais miglas lukturis ir darbināts trīs secīgos ciklos, kā aprakstīts turpmāk, lai nostabilizētu priekšējā miglas luktura, kurš ir uzstādīts atbilstoši pamatnoteikumiem par pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī, mehānisko daļu stāvokli:

| a) | priekšējā miglas luktura darbība vienu stundu (spriegumu pielāgo, kā norādīts 1.1.2. punktā); |
| --- | --- |

a)

priekšējā miglas luktura darbība vienu stundu (spriegumu pielāgo, kā norādīts 1.1.2. punktā);

| b) | vienu stundu ilgs miera stāvoklis. |
| --- | --- |

b)

vienu stundu ilgs miera stāvoklis.

2.2.3.   Priekšējā miglas luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam noteiktās absolūtās vērtības Δ rI un otrajam paraugam noteiktās Δ rII vidējā vērtība nepārsniedz 2 mrad:

(Δ rI + Δ rII) / 2 ≤ 2 mrad.

---

(1)  Ja testējamam priekšējam miglas lukturim ir signālgaismas, tās testa laikā iededz, izņemot dienas gaitas gaismas lukturi. Virzienrādītāja lukturi ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās/izslēgšanās ilgums ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja divu vai vairāku lukturu kvēldiegi ir ieslēgti vienlaicīgi, kad tiek izmatota luktura mirgošana, tas nav uzskatāms par normālu vienlaicīgu kvēldiegu izmantošanu.

(3)  Ja pārbaudāmais lukturis ietver signālgaismas, testa laikā tām jābūt ieslēgtām. Virzienrādītāja lukturi ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās/izslēgšanās ilgums ir aptuveni viens pret vienu.

(4)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti sauc par CMC. NaCMC, ko izmanto šādu netīrumu maisījumu sagatavošanai, ir jābūt ar 0,6–0,7 aizvietošanas pakāpi (DS) un viskozitāti 200–300 μP 2 procentu šķīdumam 20 °C temperatūrā.

(5)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no vajadzības iegūt tādu netīrumu maisījumu, ko var pareizi uzklāt uz visa plastikāta izkliedētāja.

---

6. PIELIKUMS

Prasības lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju, materiāla paraugu vai nokomplektētu lukturu pārbaude

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Iesniegtajiem paraugiem, kā norādīts šo noteikumu 2.2.2. punktā, jāatbilst turpmāk 2.1.–2.5. punktā minētajām specifikācijām.

1.2.   Abiem nokomplektētu lukturu paraugiem, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.3. punktam (vai attiecīgos gadījumos šo noteikumu 2.4. punktam) un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu jāatbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām.

1.3.   Plastikāta izkliedētāju paraugiem vai attiecīgā gadījumā – tāda materiāla paraugiem ar atstarotāju, pie kura tos paredzēts pievienot, apstiprināšanas testus veic hronoloģiskā secībā, kā norādīts A tabulā, kas attēlota šā pielikuma 1. papildinājumā.

Ja tomēr luktura izgatavotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis 2.1.–2.5. punktā aprakstītos vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šos testus nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā norādītie testi.

2.   TESTI

2.1.   Izturība pret temperatūras izmaiņām

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (izkliedētāji) pārbauda piecos mainīgas temperatūras un mitruma (RH = relatīvais mitrums) režīmos, ievērojot šādu secību:

3 stundas: 40 °C ± 2 °C un 85–95 procenti RH;

1 stundu: 23 °C ± 5 °C un 60–75 procenti RH;

15 stundas: – 30 °C ± 2 °C;

1 stundu: 23 °C ± 5 °C un 60–75 procenti RH;

3 stundas: 80 °C ± 2 °C;

1 stundu: 23 °C ± 5 °C un 60–75 procenti RH.

Pirms šā testa paraugus tur vismaz četras stundas gaisā, kura temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un RH ir 60–75 procenti.

Piezīme. Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas nepieciešams, lai novērstu termotrieciena efektu.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa. Šos mērījumus veic atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti šo noteikumu 6.3. vai 6.4. punktā, attiecībā uz turpmāk minētajiem punktiem.

B klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

| a) | HV punkts un |
| --- | --- |

a)

HV punkts un

| b) | punkts h = 0, v = 2° D, zonā D. |
| --- | --- |

b)

punkts h = 0, v = 2° D, zonā D.

F3 klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

| a) | v–v līnijas un 6. līnijas krustpunkts un |
| --- | --- |

a)

v–v līnijas un 6. līnijas krustpunkts un

| b) | v–v līnijas un 4. līnijas krustpunkts. |
| --- | --- |

b)

v–v līnijas un 4. līnijas krustpunkts.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskās vērtības, izdarot katra parauga mērījumus pirms un pēc testa, nedrīkst atšķirties vairāk kā par 10 procentiem, ievērojot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras faktoriem un ķīmiskām vielām

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras faktoriem

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrs atbilst tam, ko izstaro melns ķermenis pie 5 500 K–6 000 K temperatūras. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu ar viļņa garumu, kas mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Telpas robežās uz melnā paneļa, kas atrodas vienā līmenī ar paraugiem, temperatūrai jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai panāktu apstarošanas regularitāti, paraugiem jārotē ap starojuma avotu ar ātrumu no 1 līdz 5 apgriezieniem 1/min.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 μS/m, ievērojot šādu ciklu:

| Apsmidzināšana | : | 5 minūtes, |
| --- | --- | --- |
| Žāvēšana | : | 25 minūtes. |

Apsmidzināšana

:

5 minūtes,

Žāvēšana

:

25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret ķīmiskām vielām

Pēc tam, kad ir veikts tests, kā aprakstīts 2.2.1. punktā, un izdarīts mērījums, kā aprakstīts 2.2.3.1. punktā, minēto trīs paraugu ārējo frontālo virsmu apstrādā, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 procentiem n-heptāna, 12,5 procentiem toluola, 7,5 procentiem etiltetrahlorīda, 12,5 procentiem trihloretilēna un 6 procentiem ksilola (pēc tilpuma).

2.2.2.2.   Testa maisījuma pielietošana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kas aprakstīts iepriekš 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzklāj to uz parauga ārējās frontālās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā uzklājamo drānu atkal iemērc maisījumā, lai izmantojamā šķidruma sastāvs visu laiku atbilstu paredzētā testa maisījuma sastāvam.

Uzklāšanas laikā ir pieļaujams kompensēt paraugam pielikto spiedienu, lai novērstu tā radītu saplīšanu.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā aprakstīto šķīdumu (izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) 23 °C ± 5 °C temperatūrā.

Pēc tam paraugus rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kurš nesatur vairāk par 0,2 procentiem piemaisījumu, 23 °C ± 5 °C temperatūrā un noslauka ar mīkstu drānu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc testa izturībai pret atmosfēras faktoriem uz paraugu ārējās virsmas nedrīkst būt plaisas, skrambas, lauskas un deformācijas un vidējā novirze:

Δ t = (T2 – T3) / T2,

ko mēra trim paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Pēc testa izturībai pret ķīmisko vielu iedarbību paraugiem nedrīkst būt nekādi ķīmiski traipi, kas var radīt plūsmas izplatīšanās izmaiņas, kuru vidējā novirze:

Δ d = (T5 – T4) / T2,

ko mēra trim paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo frontālo virsmu sasilda līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz piecām minūtēm iemērc maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C temperatūrā un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 procentiem piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Kad tests ir pabeigts, paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 procentiem n-heptāna un 30 procentiem toluola (pēc tilpuma), un pēc tam nožāvē gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc iepriekš minēto divu testu sekmīgas veikšanas vidējā novirzes vērtība:

Δ t = (T2 – T3) / T2,

ko mēra trim paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,010 (Δ tm ≤ 010).

2.4.   Izturība pret mehānisko bojāšanu

2.4.1.   Mehāniskās bojāšanas metode

Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējās frontālās virsmas izturību pret mehānisko bojāšanu nosaka ar vienādu testa paņēmienu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc šā testa izmaiņas

| pārnesē | : | Δ t = (T2 – T3) / T2 |
| --- | --- | --- |
| un izplatīšanās | : | Δ d = (T5 – T4) / T2 |

pārnesē

:

Δ t = (T2 – T3) / T2

un izplatīšanās

:

Δ d = (T5 – T4) / T2

nosaka, ievērojot pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, virsmas rajonā, kā norādīts 2.2.4.1.1. punktā. No trim paraugiem iegūto rādītāju vidējai vērtībai ir jāatbilst šādām sakarībām:

Δ tm ≤ 0,010;

Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Adhēzijas tests pārklājumiem, ja tādi ir

2.5.1.   Parauga sagatavošana

Uz izkliedētāja virsmas pārklājuma 20 × 20 mm laukumu ar žileti vai adatu sagriež aptuveni 2 × 2 mm lielos kvadrātos. Žiletes vai adatas spiedienam jābūt pietiekami lielam, lai tiktu sagriezts vismaz pārklājuma slānis.

2.5.2.   Testa apraksts

Ņem līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ± 20 procenti, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlenti, kuras platumam jābūt vismaz 25 mm, spiež vismaz piecas minūtes pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Pēc tam līmlentes galu noslogo tādā veidā, lai šīs virmas perpendikulārais spēks būtu līdzsvarā ar attiecīgās virsmas adhēzijas spēku. Šajā brīdī lenti norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ±0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātos sadalītā virsmas laukuma nedrīkst parādīties manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātu malu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 procentiem no kvadrātos sadalītās virsmas.

2.6.   Testi nokomplektētam lukturim ar plastikāta izkliedētāju

2.6.1.   Izturība pret izkliedētāja virsmas mehānisku nodilumu

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts 2.4.1. punktā.

2.6.1.2.   Rezultāti

Pēc testa fotometrisko mērījumu rezultāti, kas noteikti A un B zonā B klases priekšējam miglas lukturim un 2. un 5. līnijā F3 klases priekšējam miglas lukturim, nedrīkst pārsniegt norādītās maksimālās vērtības vairāk kā par 30 procentiem.

2.6.2.   Adhēzijas tests pārklājumiem, ja tādi ir

Luktura 2. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts 2.5. punktā.

2.7.   Izturība pret gaismas avota starojumu

Gāzizlādes gaismas avota izmantošanas gadījumā veic testu pretestībai pret UV starojumu tiem gaismu raidošajiem plastikāta komponentiem, kas atrodas priekšējā miglas lukturī:

2.7.1.1.   priekšējo miglas lukturu katra gaismu raidošā plastikāta komponenta konkrētos paraugus pakļauj gāzizlādes gaismas avota gaismai. Tādiem parametriem kā šo paraugu leņķiem un attālumiem ir jāsakrīt ar priekšējā miglas luktura parametriem;

2.7.1.2.   pēc 1 500 stundu nepārtrauktas pakļaušanas apgaismojumam raidītās gaismas kolorimetriskajām specifikācijām jāatbilst gāzizlādes gaismas avota jaunajam standartam, un uz paraugu virsmas nedrīkst būt plaisas, skrambas, lauskas un deformācijas.

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE

Attiecībā uz materiāliem, ko izmanto izkliedētāju ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:

3.1.1.   pēc testa izturībai pret ķīmisko vielu iedarbību un testa izturībai pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem uz paraugu ārējās virsmas ar neapbruņotu aci nevar saskatīt plaisas, lauskas vai deformācijas (skatīt 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu);

3.1.2.   pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtie fotometriskie rādītāji, kas minēti 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražojumu atbilstības robežas.

3.2.   Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu, nejauši izvēlētu priekšējā miglas luktura paraugu.

1. PAPILDINĀJUMS

ATBILSTĪBAS PĀRBAUŽU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

A.   Plastikāta materiālu testi (izkliedētāja vai materiāla paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.2. punktam).

| Paraugi | Izkliedētāji vai materiāla paraugi | Izkliedētāji |
| --- | --- | --- |
| Testi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.2. | Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.2. | Caurlaidības mērīšana | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 1.2.2. | Izkliedēšanas mērīšana | X | X | X | | | | X | X | X | | | | |
| 1.3. | Atmosfēras faktori (2.2.1. punkts) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Caurlaidības mērīšana | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Ķīmiskās vielas (2.2.2. punkts) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Izkliedēšanas mērīšana | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.3.1. punkts) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6. | Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6.1. | Caurlaidības mērīšana | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.7. | Bojāšana (2.4.1. punkts) | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.1. | Caurlaidības mērīšana | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.2. | Izkliedēšanas mērīšana | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.8. | Pārklājumu noturība (2.5. punkts) | | | | | | | | | | | | | X |

Paraugi

Izkliedētāji vai materiāla paraugi

Izkliedētāji

Testi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts)

X

X

X

1.1.1.

Temperatūras izmaiņu iedarbība (2.1.1. punkts)

X

X

X

1.1.2.

Daļējs fotometriskais tests (2.1.2. punkts)

X

X

X

1.2.

Caurlaidības mērīšana

X

X

X

X

X

X

X

X

X

1.2.2.

Izkliedēšanas mērīšana

X

X

X

X

X

X

1.3.

Atmosfēras faktori (2.2.1. punkts)

X

X

X

1.3.1.

Caurlaidības mērīšana

X

X

X

1.4.

Ķīmiskās vielas (2.2.2. punkts)

X

X

X

1.4.1.

Izkliedēšanas mērīšana

X

X

X

1.5.

Mazgāšanas līdzekļu iedarbība (2.3.1. punkts)

X

X

X

1.6.

Ogļūdeņražu iedarbība (2.3.2. punkts)

X

X

X

1.6.1.

Caurlaidības mērīšana

X

X

X

1.7.

Bojāšana (2.4.1. punkts)

X

X

X

1.7.1.

Caurlaidības mērīšana

X

X

X

1.7.2.

Izkliedēšanas mērīšana

X

X

X

1.8.

Pārklājumu noturība (2.5. punkts)

X

B.   Nokomplektētu priekšējo miglas lukturu testi (lukturi iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.3.2. punkta prasībām).

| Testi | Nokomplektēts galvenais lukturis |
| --- | --- |
| Paraugu skaits |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Bojāšana (2.6.1.1. punkts) | X | |
| 2.2. | Fotometrija 2.6.1.2. punkts) | X | |
| 2.3. | Pārklājumu noturība 2.6.2. punkts) | | X |

Testi

Nokomplektēts galvenais lukturis

Paraugu skaits

1

2

2.1.

Bojāšana (2.6.1.1. punkts)

X

2.2.

Fotometrija 2.6.1.2. punkts)

X

2.3.

Pārklājumu noturība 2.6.2. punkts)

X

2. PAPILDINĀJUMS

Gaismas izkliedēšanās un caurlaidības noteikšanas metode

1.   APRĪKOJUMS (SKATĪT ATTĒLU)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 × 10–4 rd, ierobežo diafragma DT ar 6 mm atvērumu, pret kuru ir nostādīts parauga statīvs.

Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L2, kurš koriģēts attiecībā uz sfēriskām novirzēm, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; izkliedētāja L2 diametram jābūt tādam, lai tas nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējais pusleņķis ir ß/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir a/2 = 1° un amax/2 = 12°, novieto izkliedētāja L2 attēla fokusa plaknē.

Ir nepieciešama diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa, lai izslēgtu gaismas tiešu krišanu no gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā.

Attālumu L2 DT un izkliedētāja L2 fokusa attālumu F2 (1) izvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz 1 000 vienībām, katra mērījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt labākai par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Ir jāiegūst šādi mērījumi:

| Mērījums | No parauga | DD centrālajā daļā | Mērītais lielums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Gadījuma plūsma sākotnējā mērīšanā |
| T2 | jā
  (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 grādu laukā |
| T3 | jā
  (pēc testa) | nē | Testētā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 grādu laukā |
| T4 | jā
  (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā plūsma |
| T5 | jā
  (pēc testa) | jā | Testētā materiāla izkliedētā plūsma |

Mērījums

No parauga

DD centrālajā daļā

Mērītais lielums

T1

nē

nē

Gadījuma plūsma sākotnējā mērīšanā

T2

jā

(pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 grādu laukā

T3

jā

(pēc testa)

nē

Testētā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 grādu laukā

T4

jā

(pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā plūsma

T5

jā

(pēc testa)

jā

Testētā materiāla izkliedētā plūsma

Gaismas avots

---

(1)  L2 ieteicamais fokusa attālums ir aptuveni 80 mm.

3. PAPILDINĀJUMS

PĀRBAUDE AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI

1.   TESTĒŠANĀ LIETOJAMAIS APRĪKOJUMS

1.1.   Smidzinātājs

Smidzinātājam jābūt ar 1,3 mm diametra sprauslas uzgali, kas nodrošina šķidruma izsmidzināšanu 0,24 ± 0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru darba spiedienu – 0, + 0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz bojājuma pārbaudei paredzētās virsmas ir jāiegūst vēdekļveidīgs uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījuma sastāvs ir:

silīcija smiltis ar cietību 7 pēc Mosa skalas, ar graudiņu lielumu starp 0 un 0,2 mm un gandrīz perpendikulāru izplatīšanos ar leņķisko koeficientu no 1,8 līdz 2;

ūdens cietība nedrīkst būt lielāka par 205 g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens.

2.   TESTS

Izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri pret testējamo virsmu.

Virsmas bojājumus pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko novieto salīdzināšanai blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījuma smidzināšanu turpina, kamēr gaismas izkliedēšanās starpība uz parauga vai paraugiem, nosakot izkliedēšanos ar pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Δ d = (T5 – T4) / T2 ≤ 0,0250 ± 0,0025

Lai pārbaudītu to, ka visa testējamā virsma ir bojāta homogēni, var izmantot dažādus standarta paraugus.

4. PAPILDINĀJUMS

NOTURĪBAS TESTS AR LĪMLENTI

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi standarta apstākļos var noteikt līmlentes lineāro adhēzijas spēku pie stikla plāksnes.

2.   PRINCIPS

Mēra vajadzīgo spēku 90° leņķī, lai noplēstu līmlenti no stikla plāksnes.

3.   NORĀDĪTIE ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

Apkārtnē jābūt 23 °C ± 5 °C temperatūrai un relatīvajam mitrumam (RH) 65 ± 15 procenti.

4.   TESTĀ IZMANTOJAMIE PRIEKŠMETI

Līmlentes parauga rullīti pirms testa kondicionē 24 stundas norādītajos gaisa apstākļos (skatīt 3. punktu).

Pārbauda piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Gabalus no rullīša sāk griezt, kad pirmie trīs tinumi ir atritināti.

5.   KĀRTĪBA

Testam jānotiek apkārtējā gaisa apstākļos, kas aprakstīti 3. punktā.

Ņem līmlentes piecus testam sagatavotos gabalus, atritinot lentu radiālā virzienā ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā uzliek tos uz stikla, ievērojot turpmāk minētos noteikumus.

Pakāpeniski uzklāj līmlenti uz stikla plāksnes ar vieglu, gareniski berzējošu pirksta kustību bez pārmērīga spiediena uz līmlentes un stikla plāksnes.

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos gaisa apstākļos.

Lentas parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra parauga asij.

Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentas brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

Lenti atrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un reģistrē atraušanai nepieciešamo spēku.

6.   REZULTĀTI

Iegūtos piecus rezultātus sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentas platuma centimetru.

---

7. PIELIKUMS

Prasību minimums attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu priekšējo miglas lukturu atbilstība nav apstrīdama, ja fotometriskie rādītāji atbilst šo noteikumu 2. pielikumam atkarībā no priekšējo miglas lukturu dominējošās klases.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti prasībām neatbilst, priekšējā miglas luktura testus atkārto, izmantojot gaismas avotus, kā norādīts šo noteikumu 6.3. vai 6.4. punktā, ja nepieciešams.

1.2.1.   Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, tad galvenā luktura nostādījumu var mainīt, ar noteikumu, ka staru kūļa asi nepārvieto sāniski vairāk kā 0,5° pa labi vai pa kreisi un vairāk kā 0,2° uz augšu vai leju. Pārmērķētā stāvoklī jāpanāk atbilstība visām fotometriskajām prasībām.

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro turpmāk aprakstīto procedūru.

1.3.1.   Vienu no paraugam izvēlētajiem priekšējiem miglas lukturiem pārbauda saskaņā ar 5. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad trīs reizes pēc kārtas lukturis ir darbināts 5. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā ciklā.

1.3.2.   Priekšējais miglas lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 3,0 mrad. Ja šis rādītājs pārsniedz 3,0 mrad, bet nav lielāks par 4,0 mrad, veic testu otram priekšējam miglas lukturim, pēc kura abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad.

1.4.   Krāsu koordinātām ir jāatbilst šo noteikumu 7. punktam. Fotometriskajiem rādītājiem priekšējam miglas lukturim, kas izstaro palielinātu izvēles dzelteno gaismu, kad tas aprīkots ar bezkrāsainu gaismas avotu, jāatbilst šajos noteikumos norādītajām vērtībām, reizinātām ar 0,84.

2.   PRASĪBU MINIMUMS IZGATAVOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru priekšējā miglas luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Tos veic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem. Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Izgatavotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās produkcijas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos nozīmē – noteikt fotometrisko raksturojumu un gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas siltuma ietekmē.

2.2.   Izmantojamās testu metodes

2.2.1.   Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

2.2.2.   Visos atbilstības testos, kurus veic izgatavotājs, var izmantot līdzvērtīgas metodes ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kura atbildīga par apstiprināšanas testiem. Izgatavotājam ir pienākums pierādīt, ka pielietotās metodes ir ekvivalentas šajos noteikumos paredzētajām metodēm.

2.2.3.   2.2.1. un 2.2.2. punktā ir noteikts, ka testa aparatūra ir regulāri jākalibrē un kompetentai iestādei jāveic tās korelācija ar mērījumu rezultātiem.

2.2.4.   Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu ņemšana

Priekšējo miglas lukturu paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Ar vienādu ražojumu partiju saprot viena tipa priekšējo miglas lukturu kopu, ko nosaka atbilstoši izgatavotāja izmantotajām ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr izgatavotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes vadību.

2.4.   Iegūtie un reģistrētie fotometriskie raksturlielumi

Paraugam izvēlēto priekšējo miglas lukturi pārbauda ar fotometriskajiem mērījumiem punktos, kas norādīti noteikumos, un rādījumiem jāatbilst punktiem, kuri norādīti šo noteikumu 2. pielikumā atkarībā no priekšējo miglas lukturu visvairāk pārstāvētās klases.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Izgatavotājs ir atbildīgs par testa rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 10.1. punktā noteiktas ražošanas atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 8. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

8. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGUS

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu priekšējo miglas lukturu atbilstība nav apstrīdama, ja fotometriskie rādītāji atbilst šo noteikumu 2. pielikumam atkarībā no priekšējo miglas lukturu dominējošās klases.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti prasībām neatbilst, priekšējā miglas luktura testus atkārto, izmantojot gaismas avotus, kā norādīts šo noteikumu 6.3. vai 6.4. punktā, ja nepieciešams.

1.2.1.   Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, tad galvenā luktura nostādījumu var mainīt, ar noteikumu, ka gaismas kūļa asi nepārvieto sāniski vairāk kā 0,5° pa labi vai pa kreisi un vairāk kā 0,2° uz augšu vai leju. Pārmērķētā stāvoklī jāpanāk atbilstība visām fotometriskajām prasībām.

Ja atbilstība konkrētām apgaismojuma intensitātes prasībām nav panākta, ir pieļaujama gaismas kūļa noliekuma stāvokļa pārmērķēšana ± 0,5° robežās vertikāli un/vai ± 2° robežās horizontāli. Pārmērķētā stāvoklī jāpanāk atbilstība visām fotometriskajām prasībām.

Ja prasītajā stāvoklī nevar veikt vertikālo pielāgojumu atkārtoti ar pieļaujamajām pielaidēm, piemēro instrumentālo metodi, kā norādīts šo noteikumu 9. pielikumā, un veic nogriežņa kvalitātes testu vienam paraugam.

1.2.2.   Priekšējos miglas lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā.

1.3.   Krāsu koordinātām ir jāatbilst šo noteikumu 7. punktam. Fotometriskajiem rādītājiem priekšējam miglas lukturim, kas izstaro palielinātu izvēles dzelteno gaismu, kad tas aprīkots ar bezkrāsainu gaismas avotu, jāatbilst šajos noteikumos norādītajām vērtībām, kas reizinātas ar 0,84.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā paraugu ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus priekšējos miglas lukturus. Pirmo divu ierīču paraugu apzīmē ar A, bet otru paraugu – ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu priekšējo miglas lukturu atbilstību neapstrīd, ja konstatē turpmāk minētās nelabvēlīgās novirzes priekšējo miglas lukturu mērījumu vērtībās.

2.1.1.1.   A paraugs

| A1: | viens priekšējais miglas lukturis | | 0 procentu |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |
| A2: | abi priekšējie miglas lukturi | vairāk par | 0 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 20 procentiem |
| | sākt B paraugu | | |

A1:

viens priekšējais miglas lukturis

0 procentu

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

A2:

abi priekšējie miglas lukturi

vairāk par

0 procentiem

bet

ne vairāk par

20 procentiem

sākt B paraugu

2.1.1.2.   B paraugs

| B1: | abi priekšējie miglas lukturi | | 0 procentu |
| --- | --- | --- | --- |

B1:

abi priekšējie miglas lukturi

0 procentu

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu priekšējo miglas lukturu atbilstību apstrīd un izgatavotājam pieprasa, lai tas ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja konstatē turpmāk minētās novirzes priekšējo miglas lukturu mērījumu vērtībās.

2.2.1.1.   A paraugs

| A3: | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 20 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 30 procentiem |

A3:

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

20 procentiem

bet

ne vairāk par

30 procentiem

2.2.1.2.   B paraugs

| B2: | A2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 0 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 20 procentiem |
| | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |
| B3: | A2 gadījumā | | |
| | viens priekšējais miglas lukturis | | 0 procentu |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 20 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 30 procentiem |

B2:

A2 gadījumā

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

0 procentiem

bet

ne vairāk par

20 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

B3:

A2 gadījumā

viens priekšējais miglas lukturis

0 procentu

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

20 procentiem

bet

ne vairāk par

30 procentiem

2.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstību apstrīd un piemēro 11. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras konstatē turpmāk minētās novirzes priekšējo miglas lukturu mērījumu vērtībās.

2.3.1.   A paraugs

| A4: | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 30 procentiem |
| A5: | abi priekšējie miglas lukturi | vairāk par | 20 procentiem |

A4:

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

30 procentiem

A5:

abi priekšējie miglas lukturi

vairāk par

20 procentiem

2.3.2.   B paraugs

| B4: | A2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 0 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 20 procentiem |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 20 procentiem |
| B5: | A2 gadījumā | | |
| | abi priekšējie miglas lukturi | vairāk par | 20 procentiem |
| B6: | A2 gadījumā | | |
| | viens priekšējais miglas lukturis | | 0 procentu |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 30 procentiem |

B4:

A2 gadījumā

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

0 procentiem

bet

ne vairāk par

20 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

20 procentiem

B5:

A2 gadījumā

abi priekšējie miglas lukturi

vairāk par

20 procentiem

B6:

A2 gadījumā

viens priekšējais miglas lukturis

0 procentu

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

30 procentiem

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma sniegšanas A3, B2 un B3 gadījumā veic atkārtotu paraugu ņemšanu, izvēloties trešo priekšējo miglas lukturu paraugu pāri C un ceturto priekšējo miglas lukturu pāri D no produkcijas, kas saražota pēc noregulēšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu priekšējo miglas lukturu atbilstību neapstrīd, ja konstatē turpmāk minētās novirzes priekšējo miglas lukturu mērījumu vērtībās.

3.1.1.1.   C paraugs

| C1: | viens priekšējais miglas lukturis | | 0 procentu |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |
| C2: | abi priekšējie miglas lukturi | vairāk par | 0 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 20 procentiem |
| | sākt D paraugu | | |

C1:

viens priekšējais miglas lukturis

0 procentu

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

C2:

abi priekšējie miglas lukturi

vairāk par

0 procentiem

bet

ne vairāk par

20 procentiem

sākt D paraugu

3.1.1.2.   D paraugs

| D1: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | abi priekšējie miglas lukturi | | 0 procentu |

D1:

C2 gadījumā

abi priekšējie miglas lukturi

0 procentu

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

3.2.1.   Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sērijveidā ražotu priekšējo miglas lukturu atbilstību apstrīd un ražotājam pieprasa, lai tas ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja konstatē turpmāk minētās novirzes priekšējo miglas lukturu mērījumu vērtībās.

D paraugs

| D2: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 0 procentiem |
| | bet | ne vairāk par | 20 procentiem |
| | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |

D2:

C2 gadījumā

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

0 procentiem

bet

ne vairāk par

20 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

3.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstību apstrīd un piemēro 12. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras konstatē turpmāk minētās novirzes priekšējo miglas lukturu mērījumu vērtībās.

3.3.1.   C paraugs

| C3: | viens priekšējais miglas lukturis | ne vairāk par | 20 procentiem |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 20 procentiem |
| C4: | abi priekšējie miglas lukturi | vairāk par | 20 procentiem |

C3:

viens priekšējais miglas lukturis

ne vairāk par

20 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

20 procentiem

C4:

abi priekšējie miglas lukturi

vairāk par

20 procentiem

3.3.2.   D paraugs

| D3: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | viens priekšējais miglas lukturis | 0 vai vairāk par | 0 procentiem |
| | viens priekšējais miglas lukturis | vairāk par | 20 procentiem |

D3:

C2 gadījumā

viens priekšējais miglas lukturis

0 vai vairāk par

0 procentiem

viens priekšējais miglas lukturis

vairāk par

20 procentiem

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅAS

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro šādu procedūru.

Pēc tam, kad ir veikta šā pielikuma 1. attēlā parādītā paraugu ņemšanas procedūra, A parauga vienu lukturi pārbauda, ievērojot 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad lukturis trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 5. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

Priekšējais miglas lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 3,0 mrad.

Ja šis rādītājs pārsniedz 3,0 mrad, bet nav lielāks par 4,0 mrad, pārbauda otru A parauga priekšējo miglas lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad.

Ja tomēr A paraugam šis rādītājs nav 3,0 mrad, tad, ievērojot tādu pašu procedūru, pārbauda B parauga abus lukturus, un attiecībā uz katru no lukturiem Δr nedrīkst pārsniegt 3,0 mrad.

1. attēls

2 ierīces

Pirmā paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos A un B

2 ierīces

BEIGAS

pāriet pie B parauga

BEIGAS

Noregulēšana

Ražotājam ir jāpanāk ražojumu atbilstība prasībām

2 ierīces

Atkārtota paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos C un D

2 ierīces

lespējamie A parauga rezultāti

lesp. C parauga rezultāti

BEIGAS

pāriet pie D parauga

BEIGAS

pāriet uz noregulēšanu

lesp. D parauga rezultāti

lespējamie B parauga rezultāti

Apstiprinājums atsaukts

Maksimālā nelabvēlīgā novirze (procentos) attiecībā uz robežvērtībām

---

9. PIELIKUMS

Gaismas kūļa noliekuma līnijas noteikšana un asums un F3 klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa noliekuma līnijas mērķēšanas procedūra

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Priekšējā miglas luktura apgaismojuma intensitātes sadalei jāiekļauj gaismas kūļa noliekuma līnija, kas ļauj pareizi pielāgot transportlīdzekļa priekšējo miglas lukturi fotometriskajiem mērījumiem un mērķēšanai. Gaismas kūļa noliekuma līnijas īpašībām ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas 2.–4. punktā.

2.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS FORMA

Attiecībā uz priekšējā miglas luktura gaismas kūļa vizuālo pielāgojumu gaismas kūļa noliekuma līnijai jānodrošina, lai priekšējā miglas luktura vertikālā pielāgojuma horizontālā līnija pārsniegtu 4° uz kādu no v-v līnijas pusēm (skatīt 1. attēlu).

1. attēls

Gaismas kūļa noliekuma līnijas forma un stāvoklis

Linearitāte ± 0,2° no nominālā stāvokļa

gaismas kūļa noliekuma līnijas nominālais stāvoklis

3.   PRIEKŠĒJĀ MIGLAS LUKTURA PIELĀGOŠANA

3.1.   Horizontālā pielāgošana

Gaismas kūļa noliekuma līniju nostāda tā, lai projicētais stara atveids parādītos aptuveni simetriski v–v līnijai. Ja priekšējais miglas lukturis ir izgatavots lietošanai pāros vai tam ir citāda asimetriska gaismas kūļa forma, to horizontāli pielāgo saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikācijām vai citādi, tādā veidā, lai gaismas kūļa noliekuma līnija parādītos simetriski uz v–v līnijas.

3.2.   Vertikālais pielāgojums

Kad veikts priekšējā miglas luktura gaismas kūļa horizontālais pielāgojums saskaņā ar 3.1. punktu, vertikālo pielāgojumu veic tā, lai gaismas kūļa noliekuma līnija tiek pārvietota augšup no zemākās pozīcijas, līdz tā atrodas uz v–v līnijas 1° zem h–h līnijas. Ja horizontālā daļa nav taisna, bet gan nedaudz izliekta vai slīpa, gaismas kūļa noliekuma līnija nedrīkst pārsniegt vertikālo diapazonu, ko izveidojušas divas horizontālās līnijas, kas atrodas starp 3° pa kreisi un pa labi no v–v līnijas, 0,2° virs un zem nominālā gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa (skatīt 1. attēlu).

3.2.1.   Ja vertikālās pozīcijas pēc trim gaismas kūļa noliekuma līnijas pielāgojuma mēģinājumiem atšķiras vairāk nekā par 0,2°, tiek pieņemts, ka gaismas kūļa noliekuma līnijas horizontālā daļa nesniedz pietiekamu linearitāti vai asumu vizuālā pielāgojuma veikšanai. Šādā gadījumā gaismas kūļa noliekuma līniju pārbauda instrumentāli, lai saskaņotu ar turpmāk minētajām prasībām.

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA KVALITĀTES MĒRĪJUMI

Mērījumus veic, vertikāli skenējot gaismas kūļa noliekuma līnijas horizontālo daļu leņķiskajos posmos, kas nepārsniedz 0,05°:

vai nu 10 m mērījuma attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm,

vai 25 m mērījuma attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Gaismas kūļa noliekuma kvalitātes mērījumi uzskatāmi par pieņemamiem, ja šā pielikuma 4.1.1.–4.1.3. punktu prasības atbilst vismaz vienam mērījumam, kas veikts no 10 m vai 25 m attāluma.

Mērījuma attālumu, kurā veic testu, ieraksta šo noteikumu 2. pielikumā dotās paziņojuma veidlapas 9. punktā.

Skenēšanu veic no lejas un augšu pa gaismas kūļa noliekuma līniju, pa vertikālajām līnijām pie –2,5° un +2,5° no v–v līnijas. Šādi mērot, gaismas kūļa noliekuma līnijas kvalitātei jāatbilst turpmākām prasībām.

4.1.1.   Jābūt redzamai ne vairāk kā vienai gaismas kūļa noliekuma līnijai.

4.1.2.   Gaismas kūļa noliekuma asums

Skenējot vertikāli gaismas kūļa noliekuma līnijas horizontālo daļu pa vertikālajām līnijām ar ± 1° novirzi no v–v līnijas, gaismas kūļa noliekuma līnijas asuma faktora G maksimālā izmērītā vērtība nedrīkst būt mazāka par 0,08, kur:

G = (log EV – log E (V + 0,1°))

4.1.3.   Linearitāte

Gaismas kūļa noliekuma līnijas daļai, kas attiecas uz vertikālo pielāgojumu, jābūt horizontālai no 3° pa kreisi līdz 3° pa labi no v–v līnijas. Šīs prasības ir izpildītas, ja liekuma punktu vertikālais stāvoklis atbilstoši 3.2. punktam 3° pa kreisi un pa labi no v–v līnijas nav novirzījies vairāk kā par ±0,20°.

5.   INSTRUMENTĀLAIS VERTIKĀLAIS PIELĀGOJUMS

Ja gaismas kūļa noliekuma līnija atbilst iepriekš minētājām kvalitātes prasībām, vertikālo stara pielāgojumu var veikt instrumentāli. Šādam nolūkam liekuma punkts, kur d2 (log E) / dv2 = 0, tiek novietots uz v–v līnijas un zem h–h līnijas. Gaismas kūļa noliekuma līnijas mērīšanas un pielāgošanas kustībai jābūt vērstai uz augšu no zemāk esošā nominālā stāvokļa.

---

10. PIELIKUMS

Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu

| Saīsinājumi: | P tuvās gaismas lukturis
  D tālās gaismas lukturis (D1 + D2 ir divi tālās gaismas kūļi)
  F priekšējais miglas lukturis |
| --- | --- |

Saīsinājumi:

P tuvās gaismas lukturis

D tālās gaismas lukturis (D1 + D2 ir divi tālās gaismas kūļi)

F priekšējais miglas lukturis

Visi turpmāk minētie grupētie lukturi un priekšējie miglas lukturi kopā ar papildu marķējuma simboliem ir tikai piemēri un nenozīmē pabeigtu sarakstu.

Image 89
  – cikls, kurā lukturis ir 15 minūtes izslēgts un 5 minūtes ieslēgts.

| 1. | P vai D vai F (HC vai HR vai B VAI F3) |
| --- | --- |

1.

P vai D vai F (HC vai HR vai B VAI F3)

Image 90

| 2. | P+F (HC B VAI F3) |
| --- | --- |

2.

P+F (HC B VAI F3)

Image 91

| 3. | P+F (HC B VAI F3/) vai HC/B VAI F3 |
| --- | --- |

3.

P+F (HC B VAI F3/) vai HC/B VAI F3

Image 92

| 4. | D+F (HR B VAI F3) vai D1+D2+F (HR B VAI F3) |
| --- | --- |

4.

D+F (HR B VAI F3) vai D1+D2+F (HR B VAI F3)

Image 93

| 5. | D+F (HR B VAI F3/) vai D1+D2+F (HR B VAI F3/) |
| --- | --- |

5.

D+F (HR B VAI F3/) vai D1+D2+F (HR B VAI F3/)

Image 94

| 6. | P+D+F (HCR B VAI F3) vai P+D1+D2+F (HCR HR B VAI F3) |
| --- | --- |

6.

P+D+F (HCR B VAI F3) vai P+D1+D2+F (HCR HR B VAI F3)

Image 95

| 7. | P+D+F (HC/R B VAI F3) vai P+D1+D2+F (HC/R HR B VAI F3) |
| --- | --- |

7.

P+D+F (HC/R B VAI F3) vai P+D1+D2+F (HC/R HR B VAI F3)

Image 96

| 8. | P+D+F (HCR B VAI F3/) vai P+D1+D2+F (HCR HR B VAI F3/) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (HCR B VAI F3/) vai P+D1+D2+F (HCR HR B VAI F3/)

Image 97

| 9. | P+D+F (HC/R B VAI F3/) vai P+D1+D2+F (HC/R HR B VAI F3/) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (HC/R B VAI F3/) vai P+D1+D2+F (HC/R HR B VAI F3/)

Image 98

---

11. PIELIKUMS

ATSKAITES PUNKTS

Diametrs = a = 2 mm min.

Šo atskaites punkta izvēles marķējumu novieto uz izkliedētāja tā krustpunktā ar priekšējā miglas luktura pamata asi.

Iepriekš redzamajā attēlā parādīts atskaites punkta marķējums, kas projicēts uz plaknes praktiski tangenciāli izkliedētājiem ap apļa centru. Šā marķējuma līnijas var būt gan nepārtrauktas, gan punktētas.

---

12. PIELIKUMS

Prasības LED moduļa(-u) vai gaismas ģeneratoru izmantošanai

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Visiem iesniegtajiem LED moduļu vai gaismas ģeneratoru paraugiem jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, kad tos testē ar piegādāto(-ajām) elektronisko(-ajām) gaismas avota vadības ierīci(-ēm), ja tāda(-as) ir.

1.2.   LED moduļiem vai gaismas ģeneratoriem jābūt izgatavotiem tā, lai tie paliktu labā darba stāvoklī normālas lietošanas laikā. Turklāt tiem nedrīkst būt dizaina vai ražošanas defektu.

1.3.   LED moduļiem vai gaismas ģeneratoriem jābūt nodrošinātiem pret manipulācijām.

Noņemamo LED moduļu konstrukcijai jābūt tādai, lai:

1.4.1.   pēc moduļa noņemšanas un nomaiņas joprojām saglabātos atbilstība galvenā luktura fotometriskajām prasībām;

1.4.2.   viena un tā paša luktura apvalka neidentiskos LED moduļus nedrīkst apmainīt.

LED moduļu gadījumā

1.5.1.   Iesniegtajā datu lapā norāda ģeometrisko izvietojumu un izmērus optiskā starojuma un ekranēšanas elementiem, ja tādi ir.

1.5.2.   Mērījumus veic, izmantojot optiskās metodes caur caurspīdīgu apvalku pēc pakļaušanas gaismas avotam, ko nodrošina elektroniskā gaismas avota vadības ierīce ar testa spriegumu.

1.5.3.   Iesniegtajā datu lapā norāda izvietojumu, izmērus un pārraidi strēlēm vai aizsargiem, ja tādi ir.

2.   RAŽOŠANA

2.1.   Gaismas avota caurspīdīgais apvalks (piem., spuldze) nedrīkst radīt zīmes vai plankumus, kuri varētu pavājināt tā efektivitāti un tā optiskos rādītājus.

LED moduļu vai gaismas ģeneratora(-u) gadījumā

2.2.1.   LED moduļu gaismas diodes aprīko ar atbilstošiem stiprinājuma elementiem.

2.2.2.   Stiprinājuma elementiem jābūt kārtīgi un stabili nostiprinātiem uz gaismas avota(-iem) un LED moduļa.

2.2.3.   Gaismas ģeneratora gaismas avotu aprīko ar atbilstošiem stiprinājuma elementiem.

2.2.4.   Stiprinājuma elementiem jābūt kārtīgi un stabili nostiprinātiem uz gaismas avota(-iem) un gaismas ģeneratora.

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Pielietojums un atslābināšana

3.1.1.   Visus paraugus testē, kā norādīts 4. punktā.

3.1.2.   Gaismas avotu tipam jābūt tādam, kā norādīts 2.7.1. punktā Noteikumos Nr. 48, jo īpaši saistībā ar redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu tipi nav atļauti.

3.1.3.   Ekspluatācijas noteikumi

LED moduļa vai gaismas ģeneratora ekspluatācijas noteikumi:

3.1.3.1.   visus paraugus testē apstākļos, kā norādīts šo noteikumu 6.4.1.4. punktā;

3.1.3.2.   ja šajā pielikumā nav norādīts citādi, tad LED moduļus vai gaismas ģeneratorus testē priekšējā miglas luktura iekšpusē, kā to iesniedzis izgatavotājs.

3.1.4.   Apkārtējās vides temperatūra

Elektrisko un fotometrisko raksturlielumu mērīšanai priekšējo miglas lukturi darbina sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

Gaismas ģeneratoru gadījumā

3.1.5.1.   Energoapgāde

Energoapgādei, kas vajadzīga testu uzsākšanai un veikšanai, ir jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu ātru augstsprieguma impulsa kāpinājumu.

3.1.5.2.   Sadedzināšanas stāvoklis

Sadedzināšanas stāvokli norāda pieteikuma iesniedzējs. Novecināšanas un testēšanas stāvokļiem jābūt identiskiem. Ja lukturis tiek nejauši darbināts nepareizā virzienā, tam veic atkārtotu novecināšanu pirms mērījumu uzsākšanas. Novecināšanas un mērījumu laikā telpā nav pieļaujama elektriski vadāmu objektu klātbūtne, kā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt jāizvairās arī no nejaušiem magnētiskajiem laukiem.

3.2.   Novecināšana

3.2.1.   LED moduļiem vai gaismas ģeneratoriem veic novecināšanu.

3.2.2.   LED modulim(-ļiem) vai gaismas ģeneratoram(-iem) pēc novecināšanas veic tālāk minētos testus, ar iesniegto elektronisko gaismas avota vadības ierīci, izmantojot testa spriegumu.

3.2.3.   LED modulis(-ļi)

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma LED moduli darbina 15 stundas un atdzesē līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu uzsākšanas, kā norādīts šajos noteikumos.

3.2.4.   Kvēlspuldzes

Kvēlspuldzes vispirms pakļauj novecināšanai to testa spriegumā aptuveni vienu stundu. Duālajām kvēlspuldzēm katru kvēldiegu pakļauj novecināšanai atsevišķi.

3.2.5.   Gāzizlādes gaismas avoti

Visus testus, izņemot sākuma testu, veic ar gaismas avotiem, kas tikuši novecināti vismaz 15 ciklu garumā šādā režīmā: 45 minūtes ieslēgti, 15 sekundes izslēgti, 5 minūtes ieslēgti, 10 minūtes izslēgti.

4.   ĪPAŠIE TESTI

4.1.   Kvēlspuldzes, kas apstiprinātas atbilstoši Noteikumiem Nr. 37, gāzizlādes gaismas avoti, kas apstiprināti atbilstoši Noteikumiem Nr. 99, un LED moduļi ir atbrīvoti no tālāk 4.3.1. un 4.3.2. punktā norādītajiem testiem.

4.2.   Gāzizlādes gaismas avoti

Sākuma testu piemēro gaismas avotiem, kas nav tikuši novecināti un nav lietoti vismaz 24 stundas pirms testa. Gaismas avotu ieslēdz un atstāj ieslēgtu.

4.3.   Iedarbināšana

4.3.1.   Kvēlspuldzēm šo testu neveic.

4.3.2.   Gāzizlādes gaismas avoti

Iedarbināšanas testu veic gaismas avotiem, kas nav lietoti vismaz 1 stundu pirms testa. Priekšējam miglas lukturim jāsasniedz vismaz 0°, 2,5°D punktā uz 6. līnijas šāda apgaismojuma intensitāte:

pēc 1 sekundes – 25 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas;

pēc 4 sekundēm – 80 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas.

Objektīvā gaismas plūsma ir norādīta iesniegtajā datu lapā.

4.4.   Karstā atkārtotā izlāde

4.4.1.   Kvēlspuldzēm šo testu neveic.

4.4.2.   Gāzizlādes gaismas avoti

Gaismas avotu ieslēdz un darbina ar elektronisko gaismas avota vadības ierīci testa spriegumā 15 minūtes. Pēc tam elektroniskajai gaismas avota vadības ierīcei barošanas spriegumu izslēdz uz 10 sekundēm un tad atkal ieslēdz. Gaismas avotu atkārtoti ieslēdz uzreiz pēc tam, kad tas 10 sekundes bijis izslēgts. Pēc vienas sekundes gaismas avotam jāizstaro vismaz 80 procenti no tā objektīvās gaismas plūsmas.

4.5.   Krāsu atveidojums

4.5.1.   Sarkanā daļa

Papildus šo noteikumu A vai B daļas 7. punktā aprakstītajiem mērījumiem LED moduļa vai gaismas ģeneratora gaismas sarkanajai daļai jābūt vismaz tādai, lai:

Formula

kur:

| Ee (λ) (vienība W) | ir starojuma spektrālais sadalījums; |
| --- | --- |
| V(λ) (vienība 1) | ir spektrālā gaismas efektivitāte; |
| λ (vienība nm) | ir viļņa garums. |

Ee (λ) (vienība W)

ir starojuma spektrālais sadalījums;

V(λ) (vienība 1)

ir spektrālā gaismas efektivitāte;

λ (vienība nm)

ir viļņa garums.

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus.

4.6.   UV starojums

LED moduļa un gaismas ģeneratora UV starojumam jābūt tādam, lai:

Formula

kur:

S(λ)(vienība 1) ir spektrālā svēršanas funkcija;

km = 683 lm/W ir starojuma gaismas efektivitātes maksimālā vērtība.

(Citu simbolu skaidrojumus skatīt 4.5.1. punktā.)

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus. UV starojumu mēra atbilstīgi vērtībām, kas norādītas tālāk UV tabulā.

UV tabula

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Vērtības saskaņā ar “IRPA/INIRC Vadlīnijām par ultravioletā starojuma apstarošanas ierobežojumiem”. Izvēlētie viļņa garumi (nanometros) ir reprezentatīvi; citas vērtības nosaka, izmantojot interpolāciju.

4.7.   Temperatūras noturība

4.7.1.   Apgaismojuma intensitāte

4.7.1.1.   Kvēlspuldzēm un gāzizlādes gaismas avotiem šo testu neveic.

4.7.1.2.   Fotometriskos mērījumus veic ierīcei, kas darbināta istabas temperatūrā 1 minūti. Mērāmais testa punkts atrodas 0° horizontāli un 2,5°D vertikāli.

4.7.1.3.   Lukturi darbina, līdz tiek sasniegta fotometriskā stabilitāte. Brīdis, kad tiek sasniegta fotometriskā stabilitāte, ir noteikts kā punkts laikā, kurā fotometriskās vērtības variācijas ir mazākas par 3 procentiem jebkurā 15 minūšu periodā. Pēc stabilitātes sasniegšanas veic mērķēšanu pilnīgai fotometrijai saskaņā ar konkrētās ierīces prasībām. Konkrētai ierīcei fotometrija nepieciešama visos testa punktos.

4.7.1.4.   Pēc tam, kad sasniegta fotometriskā stabilitāte, aprēķina attiecību starp fotometriskā testa vērtībām, kas noteiktas 4.7.1.2. punktā, un vērtībām, kas noteiktas 4.7.1.3. punktā.

4.7.1.5.   Attiecību, kas aprēķināta 4.7.1.4. punktā, piemēro katram atlikušajam testa punktam, lai izveidotu jaunu fotometrisko tabulu, kas apraksta pilnīgu fotometriju, pamatojoties uz 1 minūtes darbību.

4.7.1.6.   Apgaismojuma vērtībām, ko mēra pēc vienas minūtes un tikmēr, kamēr tiek sasniegta fotometriskā stabilitāte, ir jāatbilst prasību minimumam un maksimumam.

4.7.2.   Krāsa

Izstarotās gaismas krāsai, ko mēra pēc 1 darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, abos gadījumos ir jābūt noteiktajās krāsas robežās.

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/170 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/170

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 20 – Vienoti noteikumi par tādu mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo un/vai tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnajām kvēlspuldzēm (H4 spuldzes)

3. redakcija

Ar visiem grozījumiem līdz:

03. grozījumu sērijai, kas stājusies spēkā 2001. gada 9. septembrī

SATURS

NOTEIKUMI

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 0. | Darbības joma |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pieteikums galvenā luktura apstiprināšanai |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Noteikumi attiecībā uz krāsainiem izkliedētājiem un filtriem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Diskomforta novērtēšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Standarta (atskaites) galvenais lukturis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konstatējumi attiecībā uz krāsu |
| --- | --- |

10.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 11. | Galvenā luktura tipa grozījumi un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

16.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par galveno lukturu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, atteikumu, paplašināšanu vai atsaukšanu (vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 20 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Mērekrāns |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Darbībā esošu galveno lukturu fotometrisko rādītāju stabilitātes testi |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Minimālās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Prasības lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju, materiāla paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasību minimums inspektora veiktai parauga ņemšanai |
| --- | --- |

7. pielikums –

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

0.   DARBĪBAS JOMA (1)

Šie noteikumi attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem, kuriem ir stikla vai plastikāta izkliedētāji.

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

1.1.   “izkliedētājs” ir galvenā luktura (mezgla) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu;

1.2.   “pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj izkliedētāja ārējo frontālo virsmu;

dažādi galveno lukturu “tipi” ir galvenie lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

1.3.1.   tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

1.3.2.   optisko sistēmu rādītāji;

1.3.3.   tādu sastāvdaļu klātbūtne vai trūkums, kas savas darbības laikā ar refleksiju, refrakciju vai absorbciju un/vai deformāciju spēj mainīt optiskos efektus. Tomēr tādu filtru uzstādīšana vai nomontēšana, kas maina gaismas kūļa krāsu, bet ne gaismas izplatīšanos, nav tipa maiņa;

1.3.4.   atbilstība labās puses vai kreisās puses, vai abu veidu kustībai;

1.3.5.   izstarotais gaismas kūlis (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas);

1.3.6.   izkliedētāju un pārklājuma materiāli, ja tādi ir izmantoti.

2.   PIETEIKUMS GALVENĀ LUKTURA APSTIPRINĀŠANAI (2)

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

2.1.1.   vai galvenais lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu tuvo un tālo gaismu vai tikai vienu no tām;

2.1.2.   ja galvenais lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai, vai tas ir paredzēts gan kreisās puses, gan labās puses kustībai, vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses kustībai;

2.1.3.   ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

Jebkuram apstiprinājuma pieteikumam pievieno:

pietiekami detalizētus rasējumus trīs eksemplāros, kas ļauj noteikt galvenā luktura tipu un parāda galvenā luktura frontālo attēlu, detalizēti parādot izkliedētāja stiegrojumu, ja tāds ir, kā arī šķērsgriezumu; rasējumā parāda, kur ir paredzēta vieta marķējumam;

2.2.1.1.   ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs – norādi par luktura uzstādīšanas pozīciju (pozīcijām) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, ja lukturi paredzēts izmantot tikai norādītajā(-ās) pozīcijā(-ās);

2.2.2.   īsu tehnisko aprakstu;

divus galvenā luktura tipa paraugus;

2.2.3.1.   krāsaina filtra vai krāsaina ekrāna (vai krāsaina izkliedētāja) pārbaudes vajadzībām pievienot: divus paraugus;

izkliedētāja plastikāta materiāla pārbaudes vajadzībām pievieno:

trīspadsmit izkliedētājus;

2.2.4.1.1.   sešus no šādiem izkliedētājiem var aizvietot ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela pamatā plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu);

2.2.4.1.2.   katrs šāds izkliedētāja vai plastikāta materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā;

2.2.4.2.   atstarotāju, kam var uzmontēt izkliedētāju saskaņā ar izgatavotāja instrukcijām.

2.3.   Materiāliem, kas veido izkliedētājus un pārklājumus, ja tādi ir, pievieno testa protokolu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti.

2.4.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti apmierinoši priekšdarbi efektīvas ražošanas atbilstības kontroles nodrošināšanai.

3.   MARĶĒJUMI (3)

3.1.   Uz apstiprināšanai iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme.

3.2.   Uz galveno lukturu izkliedētājiem un galvenā korpusa ir (4) pietiekami liela brīva vieta, kas paredzēta marķējumam un papildu simboliem, kā minēts 4. punktā; šīs brīvās vietas norāda rasējumos, kas minēti iepriekš 2.2.1. punktā.

3.3.   Uz galvenajiem lukturiem, kuru konstrukcija atbilst gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, ir norādošais marķējums par transportlīdzekļa optiskā mezgla abiem regulējumiem vai par kvēlspuldzes regulējumiem uz reflektora; šo marķējumu veido burti “R/D” labās puses kustībai un burti “L/G” – kreisās puses kustībai.

4.   APSTIPRINĀŠANA

4.1.   Vispārējie noteikumi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja visi attiecīgā galvenā luktura tipa paraugi, kas iesniegti atbilstoši minētā 2. punkta prasībām, atbilst šiem noteikumiem.

4.1.2.   Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti galvenie lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji apvienotajiem galvenajiem lukturiem atbilst piemērojamiem noteikumiem.

4.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 02) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti šajos noteikumos Tā pati nolīguma puse nepiešķir šo numuru citiem galveno lukturu tipiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, izņemot apstiprinājuma paplašināšanu, attiecinot to arī uz ierīci, kura atšķiras tikai ar izstarotās gaismas krāsu.

Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukumu vai par galvenā luktura tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem tiek paziņots 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, pievienojot norādījumus atbilstoši 2.2.1.1. punktam.

4.1.4.1.   Ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju un ja šādu lukturi paredzēts izmantot tikai tādās uzstādīšanas pozīcijās, kas atbilst 2.2.1.1. punkta norādījumiem, apstiprināja iestāde pieteikuma iesniedzējam uzliek par pienākumu atbilstoši informēt lietotāju par pareizo uzstādīšanas pozīciju (pozīcijām).

4.1.5.   Papildus 3.1. punktā minētajam marķējumam 4.2. un 4.3. punktā minēto marķējumu pievieno uz katra galvenā luktura vietās, kā norādīts iepriekš 3.2. punktā, atbilstoši šajos noteikumos apstiprinātajam tipam.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma veidošana

Apstiprinājuma marķējuma sastāvs:

starptautiskais apstiprinājuma marķējums, ko veido:

4.2.1.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (5);

4.2.1.2.   apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā;

viens vai vairāki papildu simboli:

4.2.2.1.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai kreisās puses satiksmes prasībām, – horizontāla bulta, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to ceļa pusi, pa kuru virzās satiksme;

4.2.2.2.   galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai atbilstu abu satiksmes sistēmu prasībām, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai kvēlspuldzes iestatījumu, – horizontāla bulta, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi, uz labo un uz kreiso pusi;

4.2.2.3.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, burti “HC”;

4.2.2.4.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, burti “HR”;

4.2.2.5.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā gan uz tuvo, gan tālo gaismu, burti “HCR”;

4.2.2.6.   galvenajiem lukturiem, kuriem ir plastikāta izkliedētājs – apzīmējums “PL”, ko pievieno simboliem, kas minēti iepriekš 4.2.2.3.–4.2.2.5. punktā;

4.2.2.7.   galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kas izteikta kā 6.3.2.1.2. punktā minētā standarta atzīme un kam jāatrodas tuvu ar aplīti apvilktajam burtam “E”.

Ja galvenie lukturi ir savstarpēji apvienoti, norāde par tālās gaismas maksimālo gaismas intensitāti tiek izteikta kopumā, kā norādīts iepriekš.

Ikvienā gadījumā testa procesā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo spriegumu (spriegumus), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda uz apstiprinājuma veidlapām un uz paziņojuma veidlapām, ko nosūta valstīm, kuras ir nolīguma puses un piemēro šos noteikumus.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

4.2.3.1.   uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir tā veidoti, ka tuvās gaismas spuldzes kvēldiegs nav ieslēdzams reizē ar citas gaismas funkcijas kvēldiegu, ar ko tas var būt savstarpēji apvienots – liek slīpsvītru (/) marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola;

4.2.3.2.   uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikuma prasībām tikai tad, ja tiem tiek pievadīts 6 V vai 12 V spriegums – simbolu, kurā skaitlis 24 pie kvēlspuldzes patronas ir pārsvītrots ar krustiņu (x).

4.2.4.   Apstiprinājuma numura divi cipari (pašlaik 02), kas norāda grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kuri šajos noteikumos ietverti apstiprinājuma izsniegšanas brīdī un, ja nepieciešams, vajadzīgā bultiņa var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem.

4.2.5.   Iepriekš 4.2.1.–4.2.2. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami arī tad, kad galvenais lukturis uzstādīts uz transportlīdzekļa.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Neatkarīgi galvenie lukturi

Šo noteikumu 2. pielikuma 1. līdz 9. attēlā ir parādīti marķējuma izvietojuma paraugi ar iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti galvenie lukturi

Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti galvenie lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no aplī ierakstīta burta “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis apstiprinājuma marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem galvenajiem lukturiem, ievērojot šo:

4.3.2.1.1.   tas ir redzams pēc galveno lukturu uzstādīšanas;

4.3.2.1.2.   nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu galveno lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, tajā pašā laikā nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izsniegšanas dienā, un, nepieciešamības gadījumā, arī noteikto bultu norāda:

4.3.2.2.1.   vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

4.3.2.2.2.   vai grupā, lai katra no grupētajām, kombinētajām vai savstarpēji apvienotajām lampām būtu skaidri identificējama (sk. četrus iespējamos paraugus 2. pielikumā).

4.3.2.3.   Viena marķējuma sastāvdaļu lielums atbilst vismaz minimālajam atsevišķas zīmes lielumam, kā minēts noteikumos, uz kā pamata ir izsniegts apstiprinājums.

4.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem galvenajiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi.

4.3.2.5.   Šo noteikumu 2. pielikuma 10. attēlā ir paraugi, kā izvietot marķējumu grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji apvienotiem galvenajiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

Galvenie lukturi, kuru izkliedētājus izmanto dažādos lukturu tipos un kurus var savstarpēji savietot vai grupēt kopā ar citiem lukturiem

Tiek piemēroti 4.3.2. punktā ietvertie nosacījumi.

4.3.3.1.   Bez tam, ja ir izmantots tāds pats izkliedētājs, uz tā var būt dažādi marķējumi, kas attiecas uz dažādiem galvenajiem lukturiem vai lukturu mezgliem, ja uz galvenā luktura galvenā korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no izkliedētāja, arī ir brīva vieta, kā aprakstīts iepriekš 3.2. punktā, un uz tā ir marķējumi, kas apliecina faktiskās funkcijas.

Ja vienā un tajā pašā galvenajā korpusā ir dažādi galveno lukturu tipi, uz korpusa var būt dažādi marķējumi.

4.3.3.2.   Šo noteikumu 2. pielikuma 11. attēlā ir parādīti marķējumu noformēšanas paraugi attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM (6)

5.   VISPĀRĒJI NORĀDĪJUMI

5.1.   Katrs paraugs atbilst turpmāk 6.–8. punktā norādītajām specifikācijām.

Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, lai norādītās fotometriskās īpašības saglabātos un tie paliktu labā darba stāvoklī normālos ekspluatācijas apstākļos, neraugoties uz iespējamu vibrāciju iedarbību.

5.2.1.   Galvenie lukturi ir aprīkoti ar ierīci, kas ļauj to stāvokli noregulēt tā, lai panāktu atbilstību tiem piemērojamiem noteikumiem. Šāda ierīce nav jāuzstāda uz apgaismošanas detaļām, kurās reflektors nav atdalāms no difūzā izkliedētāja, ja šādus mezglus izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu regulējumu var veikt ar citiem paņēmieniem. Ja galvenajam lukturim, kas izstaro tālo gaismu, un galvenajam lukturim, kas izstaro tuvo gaismu, ir katram sava kvēlspuldze un galvenais lukturis ir montēts kā kompozīts mezgls, ir iespēja ar regulēšanas ierīci attiecīgi regulēt katru optisko sistēmu atsevišķi.

5.2.2.   Tomēr šie noteikumi neattiecas uz galveno lukturu montāžas mezgliem, kuriem ir neatdalāmi atstarotāji. Uz šādi montētiem mezgliem attiecas šo noteikumu 6.3. punktā minētās prasības.

5.3.   Stiprinājuma detaļas, ar kurām kvēlspuldze ir piestiprināta pie atstarotāja, ir veidotas tā, lai pat tumsā kvēlspuldzi varētu nostiprināt tikai pareizajā stāvoklī (7). Kvēlspuldzes patrona atbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (IEC) 1969. gada publikācijas 61-2 trešā izdevuma datu lapā 7005-39-1.

5.4.   Galvenos lukturus, kas konstruēti, lai atbilstu gan labās puses, gan kreisās puses kustības prasībām, var pielāgot konkrētā ceļa kustības pusei ar attiecīgu oriģinālo regulējumu, kad galvenos lukturus uzstāda uz transportlīdzekļa, vai arī kad tos selektīvi iestāda lietotājs. Sākotnējo vai selektīvo regulēšanu var veikt, piemēram, vai nu nostiprinot optisko mezglu noteiktā leņķī uz transportlīdzekļa, vai nostiprinot kvēlspuldzi noteiktā leņķī attiecībā pret optisko mezglu. Visos gadījumos ir iespējami tikai divi skaidri atšķirami regulējumi – viens labās puses kustībai un otrs kreisās puses kustībai, un konstrukcija izslēdz iespēju nejauši pāriet no viena regulējuma uz otru vai regulēšanu kādā vidējā stāvoklī. Ja kvēlspuldze ir paredzēta diviem dažādiem regulējumiem, stiprinājuma detaļām, kas savieno kvēlspuldzi ar atstarotāju, ir jābūt tā konstruētām un izgatavotām, ka katrā no šiem diviem regulējumiem kvēlspuldze paliek vietā atbilstoši tai precizitātei, kas atbilst vienas puses kustībai projektētu galveno lukturu vajadzībām. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli, bet vajadzības gadījumā – ar testēšanas ierīci.

5.5.   Papildu testus veic saskaņā ar 4. pielikumā minētajām prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju novirzes.

5.6.   Ja galvenā luktura izkliedētājs ir no plastikāta, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.   Vispārīgi noteikumi

6.1.1.   Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, ka, izmantojot piemērotas H4 kvēlspuldzes, tie dod pietiekamu apgaismojumu neapžilbinot, kad tiek izstarota tuvā gaisma, un labu apgaismojumu, kad tiek izstarota tālā gaisma.

6.1.2.   Galvenā luktura radītais apgaismojums tiek mērīts uz vertikāla ekrāna, kas nostādīts 25 m priekšā lukturim taisnā leņķī pret tā asīm, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā.

6.1.3.   Galveno lukturu pārbaudē izmanto bezkrāsainu standarta (atskaites) kvēlspuldzi, kuras nominālais spriegums ir 12 V. Ja izmanto galvenos lukturus, kas aprīkoti ar selektīviem dzelteniem filtriem (8), šādus filtrus nomaina ar ģeometriski identiskiem bezkrāsainiem filtriem ar vismaz 80 procentu caurlaidības faktoru. Galveno lukturu pārbaudes laikā spriegums uz kvēlspuldzes spailēm jāregulē tā, lai iegūtu šādus parametrus:

| | Patēriņš (vati) | Gaismas plūsma (lūmeni) |
| --- | --- | --- |
| tuvās gaismas kvēldiegs | apmēram 55 | 750 |
| tālās gaismas kvēldiegs | apmēram 60 | 1 250 |

Patēriņš (vati)

Gaismas plūsma (lūmeni)

tuvās gaismas kvēldiegs

apmēram 55

750

tālās gaismas kvēldiegs

apmēram 60

1 250

Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja tas atbilst 6. punktā minētajām prasībām attiecībā uz vismaz vienu standarta (atskaites) kvēlspuldzi, kuru var iesniegt pārbaudei kopā ar šo lukturi.

6.1.4.   Izmēri, kas nosaka kvēldiega atrašanās vietu standarta kvēlspuldzē ir parādīti Noteikumu Nr. 37 datu lapā.

6.1.5.   Standarta kvēlspuldzes forma un optiskā kvalitāte ir tāda, lai tās radītu minimālu atstarošanu vai refrakciju, kas var negatīvi ietekmēt gaismas izplatīšanos. Atbilstību šai prasībai kontrolē, mērot gaismas izplatīšanos no standarta (atskaites) galvenā luktura ar standarta (atskaites) kvēlspuldzi (sk. turpmāk 9. punktu).

6.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu

6.2.1.   Tuvajai gaismai jārada pietiekami ass “gaismas kūļa noliekums”, kas ļauj ar tā palīdzību panākt regulēšanu. “Gaismas kūļa noliekumam” jāizpaužas kā horizontālai taisnei pretējā pusē tam kustības virzienam, kam ir paredzēts galvenais lukturis; otrā pusē tuvā gaisma nedrīkst aiziet pāri lauztajai līnijai HV H1 H4, kas veidojas no taisnes HV H1 un veido 45° leņķi pret horizontālo un taisno līniju H1 H4, 25 cm virs hh taisnes, vai pāri taisnei HV H3, kas ir noliekta 15° leņķī virs horizontālās taisnes (sk. 3. pielikumu). Nekādā gadījumā nav pieļaujama “gaismas kūļa noliekuma” sniegšanās pāri gan līnijai HV H2, gan līnijai H2 H4 un tā veidošanās, apvienojoties abām minētajām iespējām.

6.2.2.   Galvenais lukturis ir orientēts tā, lai panāktu, ka:

6.2.2.1.   ja galvenie lukturi ir paredzēti labās puses kustības prasībām, “gaismas kūļa noliekums” ekrāna kreisajā pusē (9) ir horizontāls, bet ja galvenie lukturi ir paredzēti kreisās puses kustības prasībām, “gaismas kūļa noliekums” ir horizontāls ekrāna labajā pusē;

6.2.2.2.   šā “gaismas kūļa noliekuma” horizontālā daļa atrodas uz ekrāna 25 cm zem hh līmeņa (sk. 3. pielikumu);

6.2.2.3.   “gaismas kūļa noliekuma”“leņķis” atrodas uz vv līnijas (10).

6.2.3.   Ja galvenais lukturis ir šādi orientēts un apstiprinājums tiek prasīts tikai attiecībā uz tuvo gaismu (11), šāds lukturis atbilst tikai tām prasībām, kas izklāstītas turpmāk 6.2.5.–6.2.7. punktā; ja galvenais lukturis ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tas atbilst 6.2.5.–6.2.7. punktā un 6.3. punktā izklāstītajām prasībām.

6.2.4.   Ja šādi orientēts galvenais lukturis neatbilst prasībām, kas izklāstītas 6.2.5.–6.2.7. punktā un 6.3. punktā, tā noregulējumu var mainīt, ja vien gaismas kūļa ass nav novirzīta sānis vairāk kā par 1° (= 44 cm) uz labo vai kreiso pusi (12). Lai atvieglotu regulēšanu ar “gaismas kūļa noliekuma” palīdzību, galveno lukturi var daļēji aizsegt, lai iegūtu asāku “gaismas kūļa noliekumu”.

6.2.5.   Ar tuvo gaismu radītais apgaismojums uz ekrāna atbilst šādām prasībām:

| Punkts uz mērekrāna | Vajadzīgais apgaismojums luksos |
| --- | --- |
| Galvenie lukturi satiksmei pa labo pusi | Galvenie lukturi satiksmei pa kreiso pusi |
| Punkts B 50 L | Punkts B 50 R | ≤ 0,4 |
| Punkts 75 R | Punkts 75 L | ≥ 12 |
| Punkts 75 L | Punkts 75 R | ≤ 12 |
| Punkts 50 L | Punkts 50 R | ≤ 15 |
| Punkts 50 R | Punkts 50 L | ≥ 12 |
| Punkts 50 V | Punkts 50 V | ≥ 6 |
| Punkts 25 L | Punkts 25 R | ≥ 2 |
| Punkts 25 R | Punkts 25 L | ≥ 2 |
| Jebkurš punkts III zonā | ≤ 0,7 |
| Jebkurš punkts IV zonā | ≥ 3 |
| Jebkurš punkts I zonā ≤ 2 x (E50R vai E50L) (*1) |

Punkts uz mērekrāna

Vajadzīgais apgaismojums luksos

Galvenie lukturi satiksmei pa labo pusi

Galvenie lukturi satiksmei pa kreiso pusi

Punkts B 50 L

Punkts B 50 R

≤ 0,4

Punkts 75 R

Punkts 75 L

≥ 12

Punkts 75 L

Punkts 75 R

≤ 12

Punkts 50 L

Punkts 50 R

≤ 15

Punkts 50 R

Punkts 50 L

≥ 12

Punkts 50 V

Punkts 50 V

≥ 6

Punkts 25 L

Punkts 25 R

≥ 2

Punkts 25 R

Punkts 25 L

≥ 2

Jebkurš punkts III zonā

≤ 0,7

Jebkurš punkts IV zonā

≥ 3

Jebkurš punkts I zonā ≤ 2 x (E50R vai E50L) (*1)

6.2.6.   Nedrīkst būt novirzes uz sāniem, kas pasliktina redzamību kādā no zonām – I, II, III vai IV.

6.2.7.   Apgaismojuma rādītājus “A” un “B” zonā, kā parādīts 3. pielikuma C attēlā, pārbauda, nosakot fotometriskos rādītājus šā attēla 1. līdz 8. punktā; šiem rādītājiem jābūt šādās robežās (13):

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 luksiem un

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 luksiem, un

0,7 luksi ≥ 7 ≥ 0,1 luksu, un

0,7 luksi ≥ 8 ≥ 0,2 luksiem.

Šie jaunie rādītāji neattiecas uz galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti pirms šo 1992. gada 2. decembra noteikumu 02. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, un uz minēto apstiprinājumu paplašinājumiem.

6.2.8.   Ja galvenais lukturis ir projektēts, lai atbilstu gan labās, gan kreisās puses kustības prasībām, luktura abām optiskā mezgla vai kvēlspuldzes regulēšanas pozīcijām jāatbilst iepriekš minētajām prasībām attiecībā uz konkrēto kustības virzienu.

6.3.   Noteikumi attiecībā uz tālo gaismu

6.3.1.   Ja galvenais lukturis ir projektēts tālās un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas kūļa apgaismošanas mērījumi uz ekrāna tiek veikti ar to pašu luktura noregulējumu, kā veicot mērījumus atbilstoši iepriekš minētajam 6.2.5. līdz 6.2.7. punktam; ja galvenais lukturis nodrošina tikai tālo gaismu, to noregulē tā, lai maksimāli apgaismotais laukums koncentrētos ap hh un vv līniju krustošanās punktu; šādam lukturim jāatbilst vienīgi 6.3. punktā minētajām prasībām. Ja tālās gaismas kūlis veidojas no vairākiem gaismas avotiem, nosakot apgaismošanas maksimālo vērtību (EM), tiek izmantotas kombinētās funkcijas.

Apgaismojums, ko uz ekrāna rada tālās gaismas kūlis, atbilst šādām prasībām:

Hh un vv līniju krustošanās punkts (HV) ir izoluksā 80 procentu apjomā no maksimālā apgaismojuma. Šī maksimālā vērtība (EM) nav mazāka par 48 luksiem. Maksimālā vērtība nekādā gadījumā nepārsniedz 240 luksus; bez tam kombinēto tuvo un tālo gaismu galvenajā lukturī šī maksimālā vērtība vairāk kā 16 reizes nepārsniedz tuvās gaismas punktā 75 R (vai 75 L) mērīto apgaismojumu.

6.3.2.1.1.   Tālās gaismas maksimālo intensitāti (IM), kas izteikta tūkstošos apgaismošanas vienību (kandelu), aprēķina pēc formulas:

IM = 0,625 EM

6.3.2.1.2.   Šīs maksimālās intensitātes standarta atzīme (I'M), kā minēts iepriekš 4.2.2.7. punktā, ir iegūstama, izmantojot sakarību:

Formula

Šo vērtību noapaļo līdz šādiem skaitļiem: 7,5–10–12,5–17,5–20–25–27,5–30–37,5–40–45–50.

6.3.2.2.   Sākot no HV punkta, horizontāli virzienā pa labi un kreisi apgaismojums nav mazāks par 24 luksiem līdz 1,125 m attālumam, un tas nav mazāks par 6 luksiem līdz 2,25 m attālumam.

Ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs, 6.2. un 6.3. punktā minētās prasības ir jāievēro attiecībā uz katru montāžas pozīciju, kā norādīts 2.1.3. punktā. Pārbaudei izmanto šādu procedūru:

6.4.1.   katra izmantotā pozīcija tiek realizēta uz pārbaudes goniometra attiecībā uz līniju, kas savieno gaismas avota centru un HV punktu uz orientācijas ekrāna. Tad regulējamo atstarotāju nostāda tādā pozīcijā, lai gaismas zīmējums uz ekrāna atbilstu orientācijas noteikumiem, kas minēti 6.2.1.–6.2.2.3. punktā un/vai 6.3.1. punktā;

6.4.2.   kad atstarotājs ir sākotnēji fiksēts atbilstoši 6.4.1. punktā noteiktajam, galvenajam lukturim jāatbilst attiecīgajām fotometriskajām prasībām, kā norādīts 6.2. un 6.3. punktā;

6.4.3.   papildu testus veic, kad atstarotājs ir vertikāli pavirzīts par ± 2 grādiem vai vismaz līdz maksimālajai pozīcijai, ja tā ir mazāka par 2°, salīdzinot ar sākotnējo pozīciju, ko panāk ar galveno lukturu regulēšanas ierīci. Kad galvenais lukturis kopumā ir pārorientēts (piemēram, izmantojot goniometru) attiecīgi pretējā virzienā, kontrolē gaismu šeit noteiktajos virzienos un konstatē tās atbilstību noteiktajiem ierobežojumiem:

tuvajai gaismai: punktā HV un 75R (attiecīgi 75L);

tālajai gaismai: IM un HV punktā (procentos no IM);

6.4.4.   ja iesniedzējs nav norādījis vairāk par vienu uzstādīšanas pozīciju, attiecībā uz visām citām pozīcijām atkārto procedūru, kas noteikta 6.4.1.–6.4.3. punktā;

6.4.5.   ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas uzstādīšanas pozīcijas, galveno lukturi orientē uz 6.2. un 6.3. punktā paredzētajiem mērījumiem, kad galveno lukturu regulēšanas ierīce nostādīta vidējā pozīcijā. 6.4.3. punktā minētos papildu testus veic, kad atstarotājs ir novirzīts galējās pozīcijās (bet ne par ± 2°), ko panāk ar galveno lukturu regulēšanas ierīci.

6.5.   Ekrāna apgaismošanas raksturlielumus, kā minēts iepriekš 6.2.5.–6.2.7. un 6.3. punktā, mēra ar fotoreceptoru, un tā darbības laukumu ierobežo ar kvadrātu, kura mala ir 65 mm.

7.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KRĀSAINIEM IZKLIEDĒTĀJIEM UN FILTRIEM

7.1.   Apstiprinājumu var izdot galvenajiem lukturiem, kas ar bezkrāsainu kvēlspuldzi izstaro vai nu baltu vai selektīvi dzeltenu gaismu.

Starptautiskās apgaismojuma komitejas (CIE) krāsu koordinātās attiecīgie kolorimetriskie parametri dzeltenajiem izkliedētājiem vai filtriem ir šādi.

Selektīvi dzelteni filtri (ekrāns vai izkliedētājs)

| tendence uz sarkanu | y ≥ 0,138 + 0,58 x |
| --- | --- |
| tendence uz zaļu | y ≤ 1,29 x – 0,1 |
| tendence uz baltu | y ≥ – x + 0,996 |
| tendence uz spektrālo vērtību | y ≤ – x + 0,992, |

tendence uz sarkanu

y ≥ 0,138 + 0,58 x

tendence uz zaļu

y ≤ 1,29 x – 0,1

tendence uz baltu

y ≥ – x + 0,996

tendence uz spektrālo vērtību

y ≤ – x + 0,992,

ko var izteikt arī šādi:

dominējošā viļņa garums: 575–585 n m,

tīrības faktors 0,90–0,98.

Caurlaidības faktoram jābūt ≥ 0,78.

Caurlaidības faktoru nosaka, izmantojot gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2 856 K (14).

7.2.   Filtram jābūt daļai no galvenā luktura un pievienotam tā, lai lietotājs to nevarētu noņemt ne nejauši, ne ar nodomu, izmantojot atbilstošus instrumentus.

8.   DISKOMFORTA NOVĒRTĒŠANA

Novērtē diskomfortu, ko rada galveno lukturu tuvā gaisma (15).

9.   STANDARTA (ATSKAITES) GALVENAIS LUKTURIS (16)

Galveno lukturi uzskata par standarta (atskaites) galveno lukturi, ja:

9.1.   tas atbilst iepriekš minētajām apstiprināšanas prasībām;

9.2.   tā efektīvais diametrs ir vismaz 160 mm;

dažādos punktos un dažādās zonās, kas minēti 6.2.5. punktā, ar standarta (atskaites) kvēlspuldzi nodrošina apgaismojumu:

9.3.1.   ne vairāk kā 90 procenti no maksimālās robežas un

9.3.2.   ne mazāk kā 120 procenti no 6.2.5. punkta tabulā noteiktās minimālās robežas.

10.   KONSTATĒJUMI ATTIECĪBĀ UZ KRĀSU

Tā kā apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem ir piešķirts, ievērojot minēto 7.1. punktu, galveno lukturu tipam, kas izstaro vai nu baltu, vai selektīvi dzeltenu gaismu, nolīguma 3. punkts, kam pielikumā pievienoti šie noteikumi, nekavē nolīguma puse aizliegt galvenos lukturus, kas izstaro baltas vai selektīvi dzeltas gaismas starus transportlīdzekļiem, kas ar tiem reģistrēti.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

11.   GALVENĀ LUKTURA TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

Par katru galvenā luktura tipa grozījumu ir jāziņo administratīvajai struktūrvienībai, kura ir apstiprinājusi galvenā luktura tipu. Šī struktūrvienība var vai nu:

11.1.1.   uzskatīt, ka grozījumi neradīs manāmi nelabvēlīgu ietekmi un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai

11.1.2.   pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

11.2.   Par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

11.3.   Kompetentā iestāde, kas lemj par apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas sagatavota šādam paplašinājumam, un par to informē 1958. gada nolīguma pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

12.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

12.1.   Galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam galveno lukturu tipam, ievērojot 6. un 7. punktā izklāstītās prasības.

12.2.   Lai pārbaudītu, vai 12.1. punkta prasības ir izpildītas, izdara piemērotas produkcijas pārbaudes.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

12.3.1.   nodrošina, lai pastāvētu ražojumu kvalitātes efektīvas kontroles kārtība;

12.3.2.   var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības testam vajadzīgajam aprīkojumam;

12.3.3.   nodrošina, lai testa rezultātus reģistrētu un lai saistītie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko nosaka, saskaņojot ar administratīvo dienestu;

12.3.4.   analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

12.3.5.   nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 4. pielikumā noteiktos testus;

12.3.6.   nodrošina, lai jebkurai paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamās atbilstības kontroles metodes.

12.4.1.   Katrā apskatē inspektoram uzrāda testu žurnālus un ražojuma apskates ierakstus.

12.4.2.   Inspektors var ņemt paraugus izlases veida testu veikšanai izgatavotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu nosaka, ņemot vērā paša izgatavotāja veikto pārbaužu rezultātus.

12.4.3.   Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet, ka jāpārbauda to testu rezultātu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 12.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprināšanas testus saskaņā ar 7. pielikumā minētajiem kritērijiem.

12.4.4.   Kompetentā iestāde var veikt jebkuru no šajos noteikumos paredzētajiem testiem. Šos testus veic izlases veidā, izmantojot paraugus, ko ņem tā, lai netraucētu izgatavotājiem pildīt piegādes saistības un kas ir saskaņā ar 7. pielikumā minētajiem kritērijiem.

12.4.5.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Ja konstatēti neapmierinoši rezultāti, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

12.5.   Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā.

12.6.   Standarta zīmes izkliedētājā neņem vērā.

13.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

13.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto galvenā luktura tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

13.2.   Ja kāda no nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā tūlīt par to paziņo pārējām nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

14.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz ražot noteikta tipa galvenos lukturus, kas apstiprināti atbilstoši šiem noteikumiem, šis izgatavotājs par to informē iestādi, kas izsniegusi apstiprinājumu. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, par to informē citas 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

15.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

16.   PĀREJAS NOTEIKUMI

16.1.   Sešus mēnešus pēc Noteikumu Nr. 112 oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, pārtrauc piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem.

16.2.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu šo un jebkuru iepriekšējo grozījumu sēriju.

16.3.   Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms Noteikumu Nr. 112 stāšanās spēkā, un visi to paplašinājumi, ieskaitot paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, kas piešķirti vēlāk, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku.

16.4.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus galvenajiem lukturiem, pamatojoties uz šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, ja vien šos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

16.5.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā Noteikumi Nr. 112, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt jaunam transportlīdzekļa tipam galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā Noteikumiem Nr. 112.

16.6.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut uzstādīt transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzeklim galvenos lukturus, ko apstiprina ar šiem noteikumiem.

16.7.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim turpina atļaut uzstādīt vai izmantot galvenos lukturus, ko apstiprina ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar kādu no iepriekšējām grozījumu sērijām, ja šos lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas.

---

(1)  Šo noteikumu nosacījumi nekavē kādai no nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt izgatavot šajos noteikumos atļautos lukturus ar plastikāta izkliedētājiem savienojumā ar mehānisku galveno lukturu tīrīšanas ierīci (tīrītājiem).

(2)  Pieteikums kvēlspuldžu apstiprināšanai: sk. Noteikumus Nr. 37.

(3)  Ja lukturu konstrukcija atbilst tikai vienas puses kustības prasībām (labās vai kreisās), papildus ir ieteikts uz frontālā izkliedētāja neizdzēšamā veidā iezīmēt laukumu, ko ir iespējams aizsegt, lai novērstu nepatīkamu sajūtu transportlīdzekļu lietotājiem valstī, kurā satiksmes kustība tiek virzīta pa citu ceļa pusi nekā tajā valstī, kurai lukturis ir paredzēts. Šāda iezīmēšana nav nepieciešama, ja attiecīgo laukumu skaidri parāda konstrukcija.

(4)  Ja izkliedētāju nevar atdalīt no luktura galvenā korpusa, pietiek ar vietu uz izkliedētāja.

(5)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Serbijai un Melnkalnei, 11 Lielbritānijai, 12. Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24. Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 (pieejams), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38. (pieejams), 39. Azerbaidžānai, 40 bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir ES dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai, 48 Jaunzēlandei, 49 Kiprai, 50 Maltai, 51 Korejas Republikai, 52 Malaizijai, 53 Taizemei. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, vai pievienojas šim nolīgumam, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm.

(6)  Tehniskās prasības attiecībā uz kvēlspuldzēm: sk. Noteikumus Nr. 37.

(7)  Lukturi atbilst šī punkta prasībām, ja kvēlspuldzi var vienkārši uzmontēt lukturī un prizmatiskos ierievjus var pat tumsā pareizi uzstādīt gropē.

(8)  Šie filtri sastāv no sastāvdaļām, tostarp izkliedētāja, kas paredzētas, lai iekrāsotu gaismu (izņemot tās, kas ir daļa no pašas kvēlspuldzes).

(9)  Pārbaudes ekrāns ir pietiekami plats, lai būtu iespējams pārbaudīt “gaismas kūļa noliekumu” vismaz 5° robežās uz katru pusi no vv līnijas.

(10)  Ja gaismas staram nav gaismas kūļa noliekuma ar izteiktu “leņķi”, sānisko regulēšanu izdara tā, lai vislabāk ievērotu apgaismošanas prasības punktos 75 R un 50 R labās puses kustībai un punktos 75 L un 50 L – kreisās puses kustībai.

(11)  Šāds īpašs “tuvās gaismas” lukturis var ietvert tālo gaismu, uz kuru prasības neattiecas.

(12)  Pārregulēšanas ierobežojums 1° diapazonā pa labi vai pa kreisi nav nesavienojams ar vertikālo pārregulēšanu uz augšu vai uz leju. Vertikālo regulēšanu ierobežo vienīgi 6.3. punktā ietvertās prasības. Tomēr “gaismas kūļa noliekuma” horizontālā daļa nedrīkst iet tālāk par hh līniju (6.3. punktā minētās prasības neattiecas uz lukturiem, kas paredzēti šo noteikumu nosacījumu izpildei tikai tuvās gaismas nodrošināšanai).

(*1)  E50R vai E50L ir faktiski izmērītais apgaismojums.

(13)  Apgaismojuma rādītāji jebkurā A un B zonas punktā, kas atrodas arī III zonā, nepārsniedz 0,7 luksus.

(14)  Atbilstoši Starptautiskās Apgaismojuma komitejas (CIE) gaismas avotam A.

(15)  Šī prasība tiks ietverta administratīvajām iestādēm domātajā rekomendācijā.

(16)  Dažādas vērtības var pieņemt provizoriski. Ja nav galīgo specifikāciju, iesaka izmantot apstiprinātos lukturus.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | izsniegusi: | administratīvās iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 100

izsniegusi:

administratīvās iestādes nosaukums:

...

...

...

| Par galvenā luktura tipa (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKUMU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

Par galvenā luktura tipa (2):

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKUMU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

atbilstoši Noteikumiem Nr. 20

Apstiprinājuma Nr. ... Paplašinājuma Nr. ...

| 1. | Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ... |
| --- | --- |

2.

Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ...

| 3. | Izgatavotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

| 4. | Izgatavotāja pārstāvja nosaukums un adrese (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

4.

Izgatavotāja pārstāvja nosaukums un adrese (ja piemērojams): ...

| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 6. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ... |
| --- | --- |

6.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

| 7. | Testa protokola datums: ... |
| --- | --- |

7.

Testa protokola datums: ...

| 8. | Testa protokola numurs: ... |
| --- | --- |

8.

Testa protokola numurs: ...

| 9. | Īss apraksts:
  Kategorija, kā norādīts attiecīgajā marķējumā (3): ...
  Izstarotās gaismas krāsa: balta/selektīvi dzeltena (2) |
| --- | --- |

9.

Īss apraksts:

Kategorija, kā norādīts attiecīgajā marķējumā (3): ...

Izstarotās gaismas krāsa: balta/selektīvi dzeltena (2)

| 10. | Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ... |
| --- | --- |

10.

Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ...

| 11. | Paplašinājuma(-u) iemesli (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

11.

Paplašinājuma(-u) iemesli (ja piemērojams): ...

| 12. | Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/atsaukts (2): ... |
| --- | --- |

12.

Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/atsaukts (2): ...

| 13. | Vieta: ... |
| --- | --- |

13.

Vieta: ...

| 14. | Datums: ... |
| --- | --- |

14.

Datums: ...

| 15. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

15.

Paraksts: ...

| 16. | Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kas piešķīris apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kas piešķīris apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Norādīt atbilstošo marķējumu no šā saraksta:

Image 101

HC,

HC,

HC,

HR,

HR PL,

HCR,

HCR,

HCR,

HC/R,

HC/R,

HC/R,

HC/,

HC/,

HC/,

HC PL,

HC PL,

HC PL,

HCR PL,

HCR PL,

HCR PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/PL,

HC/PL,

HC/PL

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PIEMĒRI

1. attēls

a = vismaz 12 mm

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas apstiprināts Nīderlandē (E4) ar numuru 2439 un atbilst šo noteikumu un to 02. grozījumu sērijas (02) prasībām attiecībā gan uz tuvajām, gan tālajām gaismām (HCR), un paredzēts tikai labās puses kustībai.

Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālā gaismas intensitāte ir no 86 250 līdz 101 250 kandelām.

Piezīme. Apstiprinājuma numurs un papildu simboli atrodas tuvu pie apļa virs burta “E” vai zem tā, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipari ir burta “E” vienā pusē un ir vērsti tādā pašā virzienā kā “E”.

Marķējumos ir jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai tos nesajauktu ar citiem simboliem.

| 2. attēls | 3.a attēls |
| --- | --- |

2. attēls

Image 103

3.a attēls

Image 104

3.b attēls

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, un tas ir paredzēts šādam lietojumam:

| Tikai kreisās puses kustībai. | Abu pušu kustībai ar optiskā mezgla vai kvēlspuldzes vēlamā regulējuma palīdzību. |
| --- | --- |

Tikai kreisās puses kustībai.

Abu pušu kustībai ar optiskā mezgla vai kvēlspuldzes vēlamā regulējuma palīdzību.

| 4. attēls | 5. attēls |
| --- | --- |

4. attēls

Image 106

5. attēls

Image 107

Galvenais lukturis ar redzamo apstiprinājuma marķējumu ir tāds galvenais lukturis ar plastikāta izkliedētāju, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, un tas ir paredzēts šādam lietojumam:

| Abu pušu kustībai. | Tikai labās puses kustībai. |
| --- | --- |

Abu pušu kustībai.

Tikai labās puses kustībai.

| 6. attēls | 7. attēls |
| --- | --- |

6. attēls

Image 108

7. attēls

Image 109

Galvenais lukturis ar redzamo marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām:

| Tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi. | Tikai attiecībā uz tālo gaismu. |
| --- | --- |

Tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi.

Tikai attiecībā uz tālo gaismu.

| 8. attēls | 9. attēls |
| --- | --- |

8. attēls

Image 110

9. attēls

Image 111

Šādi atzīmē galveno lukturi ar plastikāta izkliedētāju, kas atbilst Noteikumu Nr. 20 prasībām:

tikai tuvajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi.

| Gan tuvajai gaismai, gan tālajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa labo pusi. | Tikai tuvajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi. |
| --- | --- |

Gan tuvajai gaismai, gan tālajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa labo pusi.

Tikai tuvajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi.

Tuvās gaismas luktura kvēldiegs nav ieslēgts vienlaicīgi ar tālās gaismas luktura kvēldiegu un/vai jebkuru citu galveno lukturi, ar kuru tas ir savstarpēji apvienots.

Grupētu, kombinētu vai savstarpēji apvienotu lukturu vienkāršots marķējums

10. attēls

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski parāda gaismas signālierīces apveidu. Šīs līnijas nepieder pie marķējuma).

A PARAUGS

B PARAUGS

C PARAUGS

D PARAUGS

Piezīme. Minētie četri piemēri atbilst apgaismes ierīcei, kuras apstiprinājuma marķējums attiecas uz:

priekšējo stāvgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju;

galveno lukturi tuvās gaismas nodrošināšanai, kas paredzēts labās un kreisās puses kustībai, un tālās gaismas nodrošināšanai ar maksimālo gaismas intensitāti no 86 250 līdz 101 250 kandelām (kā norāda skaitlis 30), kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 20 02. grozījumu sērijas prasībām un ietver plastikāta izkliedētāju;

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju un ietver plastikāta izkliedētāju;

priekšējo virzienrādītāju, kas pieder 1.a kategorijai un ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 02. grozījumu sēriju.

Luktura un galvenā luktura savstarpējs apvienojums

11. attēls

1. piemērs

Minētajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, t. i.:

vai nu: galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo gaismu un ir paredzēts labās un kreisās puses kustībai un tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no 86 250 līdz 101 250 kandelām, ir apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 20 02. grozījumu sēriju un ir savstarpēji apvienots ar

priekšējo stāvgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju;

vai arī: galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo gaismu un ir paredzēts labās un kreisās puses kustībai un tālo gaismu, ir apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar Noteikumu Nr. 1 01. grozījumu sēriju un ir savstarpēji apvienots ar

to pašu priekšējo stāvgaismas lukturi, kā minēts iepriekš;

vai: vienā no minētajiem galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti kā viens lukturis.

Uz galvenā luktura galvenā korpusa ir vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:

11. attēls (turpinājums)

2. piemērs

Šajā piemērā parādīts, kā tiek marķēts plastikāta izkliedētājs, ko lieto divu galveno lukturu mezglā, kas ir apstiprināts Francijā (E2) un sastāv no luktura, kas izstaro tuvo gaismu un ir paredzēts abu pušu kustībai un izstaro tālo gaismu ar maksimālo apgaismošanas intensitāti no x līdz y kandelām un atbilst Noteikumu Nr. 20 prasībām, un no luktura, kas izstaro tālo gaismu ar maksimālo apgaismošanas intensitāti no w līdz z kandelām un atbilst Noteikumu Nr. 8 vai Noteikumu Nr. 20 prasībām, kuru visu tālo gaismu maksimālā gaismas intensitāte kopumā ir no 86 250 līdz 101 250 kandelām.

---

3. PIELIKUMS

MĒREKRĀNS

A.   Galvenais lukturis satiksmei pa labo pusi

(izmēri milimetros)

Ceļa ass

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Standarta Eiropas tipa lukturis

| h-h: horizontālā plāksne | šķērso luktura fokusu |
| --- | --- |
| v-v: vertikālā plāksne |

h-h: horizontālā plāksne

šķērso luktura fokusu

v-v: vertikālā plāksne

B.   Galvenais lukturis satiksmei pa kreiso pusi

(izmēri milimetros)

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Ceļa ass

Standarta Eiropas tipa lukturis

| h-h: horizontālā plāksne | šķērso luktura fokusu |
| --- | --- |
| v-v: vertikālā plāksne |

h-h: horizontālā plāksne

šķērso luktura fokusu

v-v: vertikālā plāksne

C attēls

Piezīme. C attēlā ir parādīti mērījumu punkti labās puses kustībai. Kreisās puses kustības gadījumā 7. un 8. punkts pārvirzās uz attiecīgo vietu attēla labajā pusē.

---

4. PIELIKUMS

Fotometrisko rādītāju stabilitātes testi galveno lukturu darbības laikā

NOKOMPLEKTĒTU GALVENO LUKTURU TESTI

Kad ir noteikti fotometriskie rādītāji saskaņā ar šo noteikumu prasībām, Emax punktos tālajai gaismai un HV, 50 R, B 50 L punktos tuvajai gaismai (vai HV, 50 L, B 50 R galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai), pārbauda nokomplektēta galvenā luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. Ar “nokomplektētu galveno lukturi” saprot visu lukturi kopā ar apkārtējām daļām un lukturiem, kas varētu ietekmēt siltuma izkliedi.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad nokomplektētais galvenais lukturis ir uzstādīts uz cokola atbilstoši pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī.

1.1.   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2. punktam.

1.1.1.   Testa procedūra

Galveno lukturi darbina noteiktu laiku tā, lai:

1.1.1.1.

| a) | ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir ieslēgts noteikto laiku (1); |
| --- | --- |

a)

ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgais kvēldiegs ir ieslēgts noteikto laiku (1);

| b) | savstarpēji apvienotam tuvās gaismas lukturim un tālās gaismas lukturim (divkārša kvēldiega kvēlspuldze vai divas kvēlspuldzes):
  ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar vienu ieslēgtu kvēldiegu (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot (1) pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1. punktā norādītā laika;
  visos pārējos gadījumos lukturi (2) (1) darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:
  15 minūtes – tuvās gaismas spuldzes kvēldiega ieslēgšana,
  5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana; |
| --- | --- |

b)

savstarpēji apvienotam tuvās gaismas lukturim un tālās gaismas lukturim (divkārša kvēldiega kvēlspuldze vai divas kvēlspuldzes):

ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar vienu ieslēgtu kvēldiegu (2), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivējot (1) pēc kārtas katru norādīto funkciju pusi no 1.1. punktā norādītā laika;

visos pārējos gadījumos lukturi (2) (1) darbina režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

15 minūtes – tuvās gaismas spuldzes kvēldiega ieslēgšana,

5 minūtes – visu kvēldiegu ieslēgšana;

| c) | grupētām apgaismes funkcijām visas atsevišķās funkcijas ir vienlaicīgi ieslēgtas uz atsevišķām apgaismes funkcijām a) iedaļā norādīto laiku, ņemot vērā arī b) iedaļā noteikto savstarpēji apvienotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

c)

grupētām apgaismes funkcijām visas atsevišķās funkcijas ir vienlaicīgi ieslēgtas uz atsevišķām apgaismes funkcijām a) iedaļā norādīto laiku, ņemot vērā arī b) iedaļā noteikto savstarpēji apvienotu apgaismes funkciju izmantošanu saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām.

1.1.1.2.   Testa spriegums

Spriegumu noregulē tā, lai tas dotu 90 procentus no maksimālās jaudas, kā noteikts Noteikumos par kvēlspuldzēm (Noteikumi Nr. 37).

Piemērojamā jauda vatos visos gadījumos atbilst kvēlspuldzes nominālajam 12 V spriegumam, izņemot gadījumu, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi var izmantot pie cita sprieguma. Šādā gadījumā tests notiek ar kvēlspuldzi, kurai ir vislielākā pieļaujamā jauda vatos.

1.1.2.   Testu rezultāti

1.1.2.1.   Vizuāla pārbaude

Kad galvenais lukturis ir stabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, galvenā luktura izkliedētāju un ārējo izkliedētāju, ja tāds ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Tad notiek vizuālā pārbaude, un uz galvenā luktura izkliedētāja vai uz ārējā izkliedētāja, ja tāds ir, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, ieplaisājums vai krāsas atšķirība.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

Lai atbilstu šo noteikumu prasībām, nosaka fotometriskos rādītājus šādos punktos.

Tuvajai gaismai:

50 R – B 50 L – HV galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses kustībai,

50 L – B 50 R – HV galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

Tālajai gaismai:

Emax punkts.

Vēl vienā orientācijā var ņemt vērā galvenā luktura cokola deformāciju no sasilšanas (gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa izmaiņas ir minētas šā pielikuma 2. punktā).

Ir pieļaujama pirms testa veikto mērījumu rezultātu novirze par 10 procentiem no fotometriskajiem raksturlielumiem, ņemot vērā pielaides fotometrijas procedūrā.

1.2.   Netīrs galvenais lukturis

Pēc testa, kā norādīts iepriekš 1.1. punktā, lukturi darbina vienu stundu, kā norādīts 1.1.1. apakšpunktā, iepriekš to sagatavojot saskaņā ar 1.2.1. punktā dotajiem norādījumiem, un pārbauda, kā norādīts 1.1.2. punktā.

1.2.1.   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

1.2.1.1.1.   Ja galvenā luktura ārējais izkliedētājs ir no stikla:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

1 svara daļa augu valsts oglekļa putekļu (dižskābarža koksne), kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

0,2 svara daļas NaCMC (3) un

pietiekams daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.1.2.   Ja galvenā luktura ārējais izkliedētājs ir no plastikāta:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir:

9 svara daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

1 svara daļa augu valsts oglekļa putekļu (dižskābarža koksne) putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm,

0,2 svara daļas NaCMC (3),

13 svara daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m un

2 ± 1 svara daļa virsmaktīvas vielas (4).

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2.   Testa maisījuma lietošana galvenajam lukturim

Testa maisījumu viendabīgi piemēro visai galvenā luktura gaismas emisijas virsmai un tad ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15–20 procentiem no mērījumos iegūtajiem skaitļiem attiecībā uz katru punktu, ievērojot šajā pielikumā ietvertos nosacījumus:

Emax punkts tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai, 50 R un 50 V (5) tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta labās puses kustībai, 50 L un 50 V (5) tikai tuvajai gaismai, kas paredzēta kreisās puses kustībai.

1.2.1.3.   Mēriekārta

Mēriekārtas ir tādas pašas kā tās, ko izmanto galveno lukturu atbilstības pārbaudēs. Fotometriskajām pārbaudēm izmanto standarta (atskaites) kvēlspuldzi.

2.   TESTS, LAI NOTEIKTU GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀ NOVIETOJUMA IZMAIŅAS KARSTUMA IETEKMĒ

Šajā testā pārbauda, vai karstuma ietekmē gaismas kūļa noliekuma līnija pa vertikāli nepārsniedz ieslēgtam tuvās gaismas lukturim norādīto vērtību.

Galveno lukturi, kurš pārbaudīts atbilstoši 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto testu, galveno lukturi nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci.

2.1.   Tests

Testu izdara sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

Ja tiek izmantota masveidā ražota kvēlspuldze, kura ir bijusi ieslēgta vismaz vienu stundu, galveno lukturi darbina, ieslēdzot tuvo gaismu un nenoņemot un nepārregulējot to attiecībā pret testa ierīci. (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts 1.1.1.2. punktā). Gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcija līnijas horizontālajā daļā (starp vv un vertikālo līniju, kas iet caur punktu B 50 L labās puses kustībai vai caur punktu B 50 R kreisās puses kustībai) pārbauda attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc galvenā luktura darbināšanas.

Šeit aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas nosaka ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un dod reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testu rezultāti

2.2.1.   Rezultāts, kas izteikts miliradiānos (mrad), ir uzskatāms par pieņemamu tuvās gaismas lukturim tikai tad, ja lukturim reģistrētā absolūtā vērtība ΔrI = | r3 – r60 | nav lielāka par 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), pārbauda otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu luktura mehānisko detaļu pozīciju uz cokola atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī:

vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko

vienu stundu ilgs pārtraukums.

Galvenā luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam noteiktās absolūtās vērtības ΔrI, un otrajam paraugam noteiktās ΔrII vidējās vērtības nepārsniedz 1,0 mrad:

Formula

---

(1)  Ja testējamais galvenais lukturis ir grupēts un/vai apvienots ar signāllukturiem, tad signāllukturi testa laikā ir ieslēgti. Virzienrādītāju ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās/izslēgšanās ilguma koeficients ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja divu vai vairāku spuldžu kvēldiegi ir ieslēgti vienlaicīgi, kad tiek izmantota luktura mirgošana, tas nav uzskatāms par normālu vienlaicīgu kvēldiegu izmantošanu.

(3)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti apzīmē ar CMC. NaCMC, ko izmanto šādu netīrumu maisījumu sagatavošanai, ir ar 0,6–0,7 aizvietošanas pakāpi (DS) un viskozitāti 200–300 cP 2 procenti šķīdumam 20 °C temperatūrā.

(4)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no vajadzības iegūt tādu netīrumu maisījumu, ko var pareizi uzklāt uz visa plastikāta izkliedētāja.

(5)  50 V punkts atrodas 375 mm zem HV uz vertikālās līnijas V-V, kas redzama uz 25 m attālumā novietotā ekrāna.

---

5. PIELIKUMS

Prasību minimums attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai

1.   VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstību neapstrīd, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi aprīkota luktura fotometrisko rādītāju testā konstatēts:

1.2.1.   ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B 50 L (vai R) un III zonas vērtībām maksimālā nelabvēlīgā novirze attiecīgi var būt:

| B 50 L (vai R): | 0,2 luksi jeb 20 procenti |
| --- | --- |
| | 0,3 luksi jeb 30 procenti |
| III zona: | 0,3 luksi jeb 20 procenti |
| | 0,45 luksi jeb 30 procenti |

B 50 L (vai R):

0,2 luksi jeb 20 procenti

0,3 luksi jeb 30 procenti

III zona:

0,3 luksi jeb 20 procenti

0,45 luksi jeb 30 procenti

vai arī, ja:

1.2.2.1.   attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar +0,2 luksu pielaidi) un attiecas uz staru, kas orientēts uz vismaz vienu punktu katrā mērekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli apkārt punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar +0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R, 25 L un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

1.2.2.2.   un, ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, tiek ievērota +20 procentu maksimālo un –20 procentu minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā.

1.2.3.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt galvenā luktura pozīcijas noregulējumu, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk kā 1° uz labo vai kreiso pusi (2).

1.2.4.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas sasilšanas ietekmē, ievēro šādu procedūru.

Vienu no paraugam izvēlētajiem galvenajiem lukturiem pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad galvenais lukturis trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

Galvenais lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.4.   Krāsu koordinātas ievēro, ja lukturis ir aprīkots ar kvēlspuldzi, kas atbilst A standarta krāsu temperatūrai.

Galvenā luktura, kas izstaro selektīvi dzeltenu gaismu un ir aprīkots ar bezkrāsainu kvēlspuldzi, fotometriskie rādītāji ir šo noteikumu vērtības, ko reizina ar 0,84.

2.   PRASĪBU MINIMUMS IZGATAVOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Tos veic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Izgatavotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās produkcijas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos nozīmē noteikt fotometrisko raksturojumu un gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā novietojuma izmaiņas karstuma ietekmē.

2.2.   Izmantotās testu metodes

2.2.1.   Testus parasti veic pēc šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

2.2.2.   Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos izgatavotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Izgatavotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas tām, kas norādītas šajos noteikumos.

2.2.3.   Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

2.2.4.   Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, it īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu raksturojums

Galveno lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām ņem no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Ar vienādu ražojumu partiju ir jāsaprot viena tipa galveno lukturu kopa, ko nosaka atbilstoši izgatavotāja izmantotajām ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr izgatavotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtais un reģistrētais fotometriskais raksturojums

Pārbaudei izvēlēto galveno lukturi fotometriski pārbauda punktos, kas norādīti šajos noteikumos, un nolasījumus izdara tikai punktos Emax, HV (3), HL, HR (4) attiecībā uz tālo gaismu un punktos B 50 L (vai R), HV, 50 V, 75 R (vai L) un 25 L (vai R) attiecībā uz tuvo gaismu (sk. attēlu 3. pielikumā).

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Izgatavotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 12.1. punktā noteiktas ražošanas atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz lukturiem, kas paredzēti kreisās puses kustībai.

(2)  Skatīt atbilstošo zemsvītras piezīmi noteikumu tekstā.

(3)  Ja tālā gaisma ir savstarpēji saistīta ar tuvo gaismu, tālās gaismas stara mērīšanai izvēlas to pašu HV mērīšanas punktu, kas tuvās gaismas mērīšanai.

(4)  HL un HR: “hh” punkti, kas atrodas 1,125 m attiecīgi pa kreisi un pa labi no HV punkta.

---

6. PIELIKUMS

Prasības lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju, materiāla paraugu vai nokomplektētu lukturu testēšana

1.   VISPĀRĒJI NORĀDĪJUMI

1.1.   Iesniegtie paraugi, kā norādīts šo noteikumu 2.2.4. punktā, atbilst turpmāk 2.1. līdz 2.5. punktā minētajām prasībām.

1.2.   Abi nokomplektētu lukturu paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu atbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām.

1.3.   Plastikāta izkliedētāju paraugu vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (attiecīgā gadījumā), apstiprināšanai testē hronoloģiskā secībā, kā norādīts A tabulā, kas dota šā pielikuma 1. papildinājumā.

1.4.   Ja tomēr luktura izgatavotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis testus, kā aprakstīts tālāk 2.1.–2.5. punktā, vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šādi testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. pielikuma B tabulā norādītie testi.

2.   TESTI

2.1.   Izturība pret temperatūras izmaiņām

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus) testē piecos mainīgas temperatūras un mitruma režīmos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību:

3 stundas: 40 °C ± 2 °C un 85–95 procentu RH;

1 stunda: 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH;

15 stundas: –30 °C ± 2 °C;

1 stunda: 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH; 3 stundas: 80 °C ± 2 °C;

1 stunda: 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH.

Pirms šā testa paraugus tur vismaz četras stundas gaisā, kura temperatūra ir 23 °C ± 5 °C un RH ir 60–75 procenti.

Piezīme. Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā šoka efektu.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Šos mērījumus veic ar standarta lukturi šādos punktos:

B 50 L un 50 R attiecībā uz tuvās gaismas luktura tuvo gaismu vai tuvās/tālās gaismas lukturi (B 50 R un 50 L, ja lukturi ir paredzēti kreisās puses kustībai);

Emax tālās gaismas luktura vai tuvās gaismas/tālās gaismas luktura tālajai gaismai.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskie rezultāti, izdarot katra parauga mērījumus pirms un pēc testa, nedrīkst atšķirties vairāk kā par 10 procentiem, ievērojot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras un ķīmisko vielu iedarbību

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras iedarbību

Trīs jaunus paraugus (izkliedētāja vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrs atbilst tam, ko izstaro melns ķermenis pie 5 500 K–6 000 K temperatūras. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu ar viļņa garumu, kas mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Telpas robežās uz melnā paneļa, kas atrodas vienā līmenī ar paraugiem, temperatūra ir 50 °C ± 5 °C. Lai panāktu apstarošanas regularitāti, paraugiem jārotē ap starojuma avotu ar ātrumu no 1 līdz 5 apgriezieniem 1/min.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu režīmu:

| apsmidzināšana: | 5 minūtes; |
| --- | --- |
| nožūšana: | 25 minūtes. |

apsmidzināšana:

5 minūtes;

nožūšana:

25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret ķīmisko vielu iedarbību

Pēc tam, kad ir veikts tests, kā aprakstīts iepriekš 2.2.1. punktā, un izdarīts mērījums, kā aprakstīts turpmāk 2.2.3.1. punktā, minēto trīs paraugu ārējā frontālā virsma tiek apstrādāta, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 procentiem n-heptāna, 12,5 procentiem toluola, 7,5 procentiem etiltetrahlorīda, 12,5 procentiem trihloretilēna un 6 procentiem ksilola (tilpuma procentos).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kas aprakstīts iepriekš 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās frontālās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā uzklājamo drānu atkal iemērc maisījumā, lai izmantojamā šķidruma sastāvs visu laiku atbilstu paredzētā testa maisījuma sastāvam.

Uzklāšanas laikā ir atļauts kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai neradītu plaisas.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā (Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) aprakstīto šķīdumu 23 °C ± 5 °C temperatūrā. Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas satur ne vairāk kā 0,2 procenti piemaisījumu, un tad noslauka ar mīkstu audumu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret atmosfēras iedarbību, paraugu ārējai frontālajai virsmai ir jābūt neieplaisājušai, neieskrāpētai, nesadrupušai un nedeformētai, un vidējā gaismas caurlaidības starpība

Δt = (T2 – T3)/T2, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020

(Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Pēc testa, kurā nosaka izturību pret ķīmisko vielu iedarbību, uz paraugiem nedrīkst būt ķīmisko vielu atstāto traipu palieku, kas varētu radīt gaismas plūsmas izkliedēšanās izmaiņas, un izkliedes vidējā starpība Δd = (T5 – T4)/T2, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020

(Δdm ≤ 0,020).

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo frontālo virsmu karsē līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz piecām minūtēm iemērc maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C temperatūrā un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 procentu piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Kad tests ir pabeigts, paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas vienu minūti ilgi viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 procentiem n-heptāna un 30 procentiem toluola (tilpuma procentos), un pēc tam nožāvē gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc tam, kad pēc kārtas ir pabeigti abi aprakstītie testi, gaismas caurlaidības vidējā starpība Δt = (T2 – T3)/T2, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,010

(Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējās frontālās virsmas izturību pret mehānisko nolietošanos nosaka ar vienādu testa paņēmienu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc šā testa izmaiņas pārnesē:

gaismas caurlaidības starpība: Δt = (T2 – T3)/T2

un izkliedēšanas starpība: Δd = (T5 – T4)/T2

ir jānosaka, ievērojot pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, virsmas rajonā, kā norādīts šo noteikumu 2.2.4.1.1. punktā. No trim paraugiem iegūto rādītāju vidējā vērtība atbilst sakarībām: Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums

2.5.1.   Parauga sagatavošana

Uz izkliedētāja virsmas pārklājuma 20 mm × 20 mm laukumiņu ar žileti vai adatu sagriež aptuveni 2 mm × 2 mm lielos kvadrātiņos. Žiletes vai adatas spiediens ir pietiekami liels, lai tiktu sagriezts vismaz pārklājuma slānis.

2.5.2.   Testa apraksts

Ņem līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ± 20 procenti, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlenti, kuras platums ir vismaz 25 mm, spiež vismaz 5 minūtes ilgi pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Tad līmlentes galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks, kas darbojas uz attiecīgo virsmu, būtu līdzsvarā ar spēku, kas darbojas perpendikulāri šai virsmai. Šajā brīdī lenti norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma nedrīkst parādīties manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 procentiem no kvadrātiņos sadalītās virsmas.

2.6.   Nokomplektēta galvenā luktura testi, ja lukturim ir plastikāta izkliedētājs

2.6.1.   Izkliedētāja virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.4.1. punktā.

2.6.1.2.   Rezultāti

Kad tests ir pabeigts un veikti galvenā luktura fotometriskie mērījumi, kā norādīts šajos noteikumos, mērījumu rezultāti nedrīkst par vairāk kā 30 procentiem pārsniegt maksimālās vērtības, kas norādītas attiecībā uz punktiem B 50 L un HV, un nedrīkst būt vairāk kā 10 procenti zem minimālajām vērtībām attiecībā uz punktu 75 R (ja galvenie lukturi ir paredzēti kreisās puses kustībai, ņem vērā punktus B 50 R, HV un 75 L).

2.6.2.   Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums

Luktura 2. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.5. punktā.

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE

Attiecībā uz materiāliem, kas tiek izmantoti izkliedētāju ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:

3.1.1.   pēc tam, kad ir testēta izturība pret ķīmiskām vielām un pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem, uz paraugu ārējās frontālās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, drumslas vai deformācijas (sk. 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu);

3.1.2.   pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtie fotometriskie rādītāji, kas minēti 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražošanas atbilstības robežas.

3.2.   Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu, nejauši izvēlētu galvenā luktura paraugu.

1. PAPILDINĀJUMS

ATBILSTĪBAS TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

A.   Plastikāta materiālu testi (izkliedētāji vai materiāla paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam).

| Paraugu testi | Izkliedētāji vai materiāla paraugi | Izkliedētāji |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Daļējs fotometriskais tests
  (2.1.2. punkts) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņu iedarbība
  (2.1.1. punkts) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.2 | Daļējs fotometriskais tests
  (2.1.2. punkts) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.2.1. | Gaismas caurlaidība | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 1.2.2. | Gaismas izkliedēšanās | x | x | x | | | | x | x | x | | | | |
| 1.3. | Atmosfēras iedarbība
  (2.2.1. punkts) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Gaismas caurlaidība | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Ķīmisko vielu iedarbība
  (2.2.2. punkts) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Gaismas izkliedēšanās | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļu iedarbība
  (2.3.1. punkts) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6. | Ogļūdeņražu iedarbība
  (2.3.2. punkts) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6.1. | Gaismas caurlaidība | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.7. | Nolietošanās
  (2.4.1. punkts) | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.1. | Gaismas caurlaidība | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.2. | Gaismas izkliedēšanās | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.8. | Pārklājumu noturība
  (2.5. punkts) | | | | | | | | | | | | | x |

Paraugu testi

Izkliedētāji vai materiāla paraugi

Izkliedētāji

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Daļējs fotometriskais tests

(2.1.2. punkts)

x

x

x

1.1.1.

Temperatūras izmaiņu iedarbība

(2.1.1. punkts)

x

x

x

1.1.2

Daļējs fotometriskais tests

(2.1.2. punkts)

x

x

x

1.2.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

x

x

x

x

x

x

1.2.2.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

x

x

x

1.3.

Atmosfēras iedarbība

(2.2.1. punkts)

x

x

x

1.3.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

1.4.

Ķīmisko vielu iedarbība

(2.2.2. punkts)

x

x

x

1.4.1.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

1.5.

Mazgāšanas līdzekļu iedarbība

(2.3.1. punkts)

x

x

x

1.6.

Ogļūdeņražu iedarbība

(2.3.2. punkts)

x

x

x

1.6.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

1.7.

Nolietošanās

(2.4.1. punkts)

x

x

x

1.7.1.

Gaismas caurlaidība

x

x

x

1.7.2.

Gaismas izkliedēšanās

x

x

x

1.8.

Pārklājumu noturība

(2.5. punkts)

x

B.   Nokomplektētu lukturu testi (lukturi iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punkta prasībām).

| Testi | Paraugu skaits |
| --- | --- |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nolietošanās (2.6.1.1. p.) |

Testi

Paraugu skaits

1

2

2.1.

Nolietošanās (2.6.1.1. p.)

x

| 2.2. | Fotometrija (2.6.1.2. p.) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (2.6.1.2. p.)

x

| 2.3. | Pārklājumu noturība (2.6.2. p.) |
| --- | --- |

2.3.

Pārklājumu noturība (2.6.2. p.)

x

2. PAPILDINĀJUMS

Gaismas izkliedēšanās un caurlaidības noteikšanas metode

1.   IEKĀRTAS

(sk. attēlu)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 × 10–42 rd, ierobežo DT diagramma ar 6 mm atvērumu, pret kuru ir nostādīts parauga statīvs.

Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L2, kurš koriģēts attiecībā uz sfēriskām novirzēm, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; izkliedētāja L2 diametram jābūt tādam, lai tas nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējais pusleņķis ir β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir αo/2 = 1° un αmax/2 = 12°, novieto izkliedētāja L2 attēla fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai izslēgtu gaismas tiešu krišanu no gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā.

Attālumu L2 DT un izkliedētāja L2 fokusa attālumu F2 (1) izvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz 1 000 vienībām, katra mērījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt labākai par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Iegūst šādus nolasījumus:

| Mērījums | No parauga | DD centrālajā daļā | Iegūtā vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais nolasījums |
| T2 | jā (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T3 | jā (pēc testa) | nē | Pārbaudītā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā |
| T4 | jā (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |
| T5 | jā (pēc testa) | jā | Pārbaudītā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |

Mērījums

No parauga

DD centrālajā daļā

Iegūtā vērtība

T1

nē

nē

Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais nolasījums

T2

jā (pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T3

jā (pēc testa)

nē

Pārbaudītā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24 °C laukā

T4

jā (pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

T5

jā (pēc testa)

jā

Pārbaudītā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

---

(1)  L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusu.

3. PAPILDINĀJUMS

TESTS AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI

1.   Testa aprīkojums

1.1.   Smidzinātājs

Smidzināšanas pistolei ir 1,3 mm diametra sprauslas uzgalis, kas nodrošina šķidruma izsmidzināšanu 0,24 ± 0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru darba spiedienu – 0, + 0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz bojājuma pārbaudei paredzētās virsmas iegūst vēdekļveidīgu uzklājumu 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījuma sastāvs ir:

silīcija smiltis ar cietības skaitli 7 pēc Mosa cietības skalas, ja gandrīz normāli izkliedētu graudu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un leņķiskais koeficients ir 1,8–2;

ūdens, kura cietība nedrīkst būt lielāka par 205g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens.

2.   Tests

Izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu, kā tas aprakstīts iepriekš. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri pret testējamo virsmu.

Virsmas bojājumus pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko novieto salīdzināšanai blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījuma smidzināšanu turpina, kamēr gaismas izkliedēšanās starpība uz parauga vai paraugiem, nosakot izkliedēšanos ar pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Formula

Salīdzināšanai var izmantot vairākus paraugus, lai pārbaudītu, vai visa pārbaudāmā virsma ir bojāta homogēni.

4. PAPILDINĀJUMS

NOTURĪBAS TESTS AR LĪMLENTI

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi ir iespējams standarta apstākļos noteikt lineāro spēku, kas notur līmlenti uz stikla virsmas.

2.   PRINCIPS

Mēra spēku, kas vajadzīgs, lai 90° leņķī noplēstu līmlenti no stikla plāksnes.

3.   NOTEIKTIE GAISA APSTĀKĻI

Apkārtējā gaisa temperatūrai jābūt 23 °C ± 5 °C un relatīvajam mitrumam (RH) 65 procenti ± 15 procenti.

4.   TESTĀ IZMANTOJAMIE PRIEKŠMETI

Līmlentes parauga rullītis pirms testa jākondicionē 24 stundas norādītajos gaisa apstākļos (skat. iepriekš 3. punktu).

Pārbauda piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Gabalus no rullīša sāk griezt, kad pirmie trīs tinumi ir atritināti.

5.   PROCEDŪRA

Tests notiek apkārtējā gaisa apstākļos, kas aprakstīti 3. punktā.

Ņem 5 testam sagatavotos līmlentes gabalus, atritinot lenti radiālā virzienā ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā uzliek tos uz stikla, ievērojot turpmāk minētos noteikumus.

Lenti uzliek uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un to izlīdzina, garenvirzienā viegli paberzējot ar pirkstu bez pārmērīga spiediena, lai starp lenti un stiklu nepaliktu gaisa pūslīši.

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos gaisa apstākļos.

Lentes parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra parauga asij. Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lenti atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

Lente jāatrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un jāreģistrē atraušanai nepieciešamais spēks.

6.   REZULTĀTI

Iegūtos piecus rezultātus sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

7. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS INSPEKTORA VEIKTAI PARAUGA ŅEMŠANAI

1.   VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības ir uzskatāmas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, attiecīgā gadījumā, ja atšķirības nepārsniedz ražošanā neizbēgamās novirzes.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē:

1.2.1.   ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B 50 L (vai R) un III zonas vērtībām maksimālā novirze attiecīgi var būt:

B 50 L (vai R): 0,2 luksi jeb 20 procenti

0,3 luksi jeb 30 procenti

III zona: 0,3 luksi jeb 20 procenti

0,45 luksi jeb 30 procenti

vai arī, ja:

1.2.2.1.   attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos norādītās vērtības ir sasniegtas HV punktā (ar 0,2 luksu pielaidi) un attiecas uz staru, kas orientēts uz vismaz vienu punktu katrā mērekrāna vietā (25 m attālumā), kas iezīmēta ar 15 cm rādiusa apli apkārt punktiem B 50 L (vai R) (ar 0,1 luksa pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R un visā IV zonā, kura ir ne vairāk kā 22,5 cm virs līnijas 25 R un 25 L;

1.2.2.2.   un ja attiecībā uz tālo gaismu, kad HV atrodas izoluksa 0,75 Emax robežās, tiek ievērota +20 procentu maksimālo un –20 procentu minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā. Standarta zīmes izkliedētājā neņem vērā.

1.2.3.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt galvenā luktura pozīcijas noregulējumu, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass netiek novirzīta sānis par vairāk kā 1° uz labo vai kreiso pusi.

1.2.4.   Ja aprakstīto pārbaužu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.2.5.   Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem ignorē.

1.2.6.   Standarta zīmes izkliedētājā neņem vērā.

1.3.   Krāsu koordinātas ievēro, ja lukturis ir galvenais aprīkots ar kvēlspuldzi, kas atbilst A standarta krāsu temperatūrai.

Galveno lukturu, kas izstaro selektīvi dzeltenu gaismu un ir aprīkoti ar bezkrāsainu kvēlspuldzi, fotometriskos rādītājus reizina ar 0,84.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajam paraugam pēc nejaušas izvēles principa ņem četrus lukturus. Pirmo divu lukturu paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:

2.1.1.1.   1. A paraugam

| A1: | vienam lukturim 0 procenti |
| --- | --- |
| | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |
| A2: | abiem lukturiem vairāk nekā 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā 20 procenti |
| | pāriet pie parauga B |

A1:

vienam lukturim 0 procenti

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

A2:

abiem lukturiem vairāk nekā 0 procenti

bet ne vairāk kā 20 procenti

pāriet pie parauga B

2.1.1.2.   B paraugam

| B1: | abiem lukturiem 0 procenti |
| --- | --- |

B1:

abiem lukturiem 0 procenti

2.1.2.   vai arī, ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi attiecībā uz A paraugu ir izpildīti.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai izgatavotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

2.2.1.1.   A paraugam

| A3: | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |
| --- | --- |
| | vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti |
| | bet ne vairāk kā 30 procenti |

A3:

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti

bet ne vairāk kā 30 procenti

2.2.1.2.   B paraugam

| B2: | A2 gadījumā |
| --- | --- |
| | vienam lukturim vairāk kā 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā 20 procenti |
| | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā |
| | vienam lukturim 0 procenti |
| | vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti |
| | bet ne vairāk kā 30 procenti |

B2:

A2 gadījumā

vienam lukturim vairāk kā 0 procenti

bet ne vairāk kā 20 procenti

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

B3:

A2 gadījumā

vienam lukturim 0 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti

bet ne vairāk kā 30 procenti

2.2.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam nav izpildīti.

2.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 13. punkts, ja pēc galveno lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

2.3.1.   A paraugam

| A4: | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |
| --- | --- |
| | vienam lukturim vairāk nekā 30 procenti |
| A5: | abiem lukturiem vairāk nekā 20 procenti |

A4:

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 30 procenti

A5:

abiem lukturiem vairāk nekā 20 procenti

2.3.2.   B paraugam

| B4: | A2 gadījumā |
| --- | --- |
| | vienam lukturim vairāk nekā 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā 20 procenti |
| | vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā |
| | abiem lukturiem vairāk nekā 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā |
| | vienam lukturim 0 procenti |
| | vienam lukturim vairāk nekā 30 procenti |

B4:

A2 gadījumā

vienam lukturim vairāk nekā 0 procenti

bet ne vairāk kā 20 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abiem lukturiem vairāk nekā 20 procenti

B6:

A2 gadījumā

vienam lukturim 0 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 30 procenti

2.3.3.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A un B paraugam nav izpildīti.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divu mēnešu laikā pēc paziņošanas A3, B2, B3 gadījumā jāveic atkārtota paraugu ņemšana, ņemot trešo divu lukturu paraugu C un ceturto divu lukturu paraugu D no produkcijas, kas saražota pēc noregulēšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes:

3.1.1.1.   C paraugam

| C1: | vienam lukturim 0 procenti |
| --- | --- |
| | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |
| C2: | abiem lukturiem vairāk nekā 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā 20 procenti |

C1:

vienam lukturim 0 procenti

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

C2:

abiem lukturiem vairāk nekā 0 procenti

bet ne vairāk kā 20 procenti

pārejot pie parauga D

3.1.1.2.   D paraugam

| D1: | C2 gadījumā abiem lukturiem 0 procenti |
| --- | --- |

D1:

C2 gadījumā abiem lukturiem 0 procenti

3.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam ir izpildīti.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu pārbaudes masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai izgatavotājs ievērotu (noregulētu) ražošanas prasības, ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

3.2.1.1.   D paraugam

| D2: | C2 gadījumā |
| --- | --- |
| | vienam lukturim vairāk nekā 0 procenti |
| | bet ne vairāk kā 20 procentiem |
| | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |

D2:

C2 gadījumā

vienam lukturim vairāk nekā 0 procenti

bet ne vairāk kā 20 procentiem

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

3.2.1.2.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam nav izpildīti.

3.3.   Apstiprinājums atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 14. punkts, ja pēc lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

3.3.1.   C paraugam

| C3: | vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti |
| --- | --- |
| | vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti |
| C4: | abiem lukturiem vairāk kā 20 procenti |

C3:

vienam lukturim ne vairāk kā 20 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti

C4:

abiem lukturiem vairāk kā 20 procenti

3.3.2.   D paraugam

| D3: | C2 gadījumā |
| --- | --- |
| | vienam lukturim 0 vai vairāk nekā 0 procenti |
| | vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti |

D3:

C2 gadījumā

vienam lukturim 0 vai vairāk nekā 0 procenti

vienam lukturim vairāk nekā 20 procenti

3.3.3.   vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C un D paraugam nav izpildīti.

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀ NOVIETOJUMA IZMAIŅAS

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā novietojuma izmaiņas karstuma ietekmē, ievēro šādu procedūru.

Pēc tam, kad ir veikta šā pielikuma 1. attēlā parādītā paraugu pārbaudes procedūra, A parauga vienu galveno lukturi pārbauda, ievērojot 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad lukturis trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā. Lukturis ir uzskatāms par pieņemamu, ja Δr nav lielāks par 1,5 mrad.

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda A parauga otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

Ja tomēr A paraugam šis rādītājs nav 1,5 mrad, tad, ievērojot tādu pašu procedūru, pārbauda B parauga abus galvenos lukturus, un attiecībā uz katru no tiem Δr nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1. attēls

2 ierīces

Pirmā paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos A un B

2 ierīces

BEIGAS

pāriet pie B parauga

BEIGAS

Noregulēšana

Ražotājam ir jāpanāk ražojumu atbilstība prasībām

2 ierīces

Atkārtota paraugu ņemšana

4 brīvi izvēlētas ierīces sadala paraugos C un D

2 ierīces

lespējamie A parauga rezultāti

lesp. C parauga rezultāti

BEIGAS

pāriet pie D parauga

BEIGAS

pāriet uz noregulēšanu

lesp. D parauga rezultāti

lespējamie B parauga rezultāti

Apstiprinājums atsaukts

Maksimālā nelabvēlīgā novirze (procentos) attiecībā uz robežvērtībām

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/211 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/211

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas ir pieejama šādā tīmekļa vietnē http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 46 – Vienoti noteikumi par netiešās redzamības ierīču un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz šo ierīču uzstādīšanu

Iekļauts viss spēkā esošais teksts līdz

02. grozījumu sērijas 4. papildinājumam, kas stājas spēkā 2009. gada 22. jūlijā

4. papildinājuma 1. labojumam, kas stājas spēkā 2009. gada 11. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

I.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prasības |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Spoguļi |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Netiešās redzamības ierīču tipa grozījums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

II.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪČU UZSTĀDĪŠANA

| 12. | Definīcijas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

13.

| 14. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prasības |
| --- | --- |

15.

| 16. | Transportlīdzekļa tipa grozījumi un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

19.

| 20. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

21.

PIELIKUMI

| 1. pielikums — | Informatīvā dokumenta paraugs netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājumam |
| --- | --- |

1. pielikums —

| 2. pielikums — | Informatīvā dokumenta paraugs transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu |
| --- | --- |

2. pielikums —

| 3. pielikums — | Paziņojums par netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājuma piešķiršanu, atteikumu, paplašināšanu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46 |
| --- | --- |

3. pielikums —

| 4. pielikums — | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu apstiprinājuma piešķiršanu, atteikumu, paplašinājumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46 |
| --- | --- |

4. pielikums —

| 5. pielikums — | Netiešās redzamības ierīces apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

5. pielikums —

| 6. pielikums — | Atstarošanas spējas noteikšanas testa metode |
| --- | --- |

6. pielikums —

| 7. pielikums — | Spoguļa atstarojošās virsmas izliekuma rādiusa “r” noteikšanas procedūra |
| --- | --- |

7. pielikums —

| 8. pielikums — | H punkta un faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

8. pielikums —

| 1. papildinājums — | Telpiskās H-punkta ierīces apraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums —

| 2. papildinājums — | Telpiskā atskaites sistēma |
| --- | --- |

2. papildinājums —

| 3. papildinājums — | Atskaites dati par sēdvietām |
| --- | --- |

3. papildinājums —

| 9. pielikums — | (rezervēts) |
| --- | --- |

9. pielikums —

| 10. pielikums — | Izšķirtspējas attāluma aprēķināšana |
| --- | --- |

10. pielikums —

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz:

| a) | obligātajām un fakultatīvajām netiešās redzamības ierīcēm M un N kategorijas transportlīdzekļiem (1), kas norādītas 15.2.1.1.1. punkta tabulā, un 15.2.1.1.3. punktā minētajām obligātajām un fakultatīvajām netiešās redzamības ierīcēm L kategorijas transportlīdzekļiem (1), kuru virsbūve vismaz daļēji aptver vadītāju, |
| --- | --- |

a)

obligātajām un fakultatīvajām netiešās redzamības ierīcēm M un N kategorijas transportlīdzekļiem (1), kas norādītas 15.2.1.1.1. punkta tabulā, un 15.2.1.1.3. punktā minētajām obligātajām un fakultatīvajām netiešās redzamības ierīcēm L kategorijas transportlīdzekļiem (1), kuru virsbūve vismaz daļēji aptver vadītāju,

| b) | netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu M un N kategorijas un L kategorijas transportlīdzekļiem (1), kuru virsbūve vismaz daļēji aptver vadītāju. |
| --- | --- |

b)

netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu M un N kategorijas un L kategorijas transportlīdzekļiem (1), kuru virsbūve vismaz daļēji aptver vadītāju.

I.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas.

“Netiešās redzamības ierīces” ir ierīces, ar kurām var novērot brauktuvi, kas ir līdzās transportlīdzeklim un ir ārpus tiešās redzamības lauka. Tās var būt parasti spoguļi, kameras un ekrāna ierīces vai citas ierīces, kas var sniegt informāciju par vadītāja netiešās redzamības lauku.

“Spogulis” ir jebkura ierīce, izņemot tādas ierīces kā periskopi, ar ko 15.2.4. punktā noteiktajos redzamības laukos paredzēts nodrošināt skaidru redzamību transportlīdzekļa aizmugurē, sānos vai priekšā.

2.1.1.1.   “Iekšējais spogulis” ir 2.1. punktā noteiktā ierīce, ko var uzstādīt transportlīdzekļa pasažieru salonā.

2.1.1.2.   “Ārējais spogulis” ir 2.1. punktā noteiktā ierīce, ko var uzstādīt uz transportlīdzekļa ārējās virsmas.

2.1.1.3.   “Kontrolspogulis” ir spogulis, izņemot 2.1.1. punktā noteiktos spoguļus, kuru var uzstādīt transportlīdzekļa iekšpusē vai ārpusē, lai nodrošinātu redzamības laukus, kas nav norādīti 15.2.4. punktā.

2.1.1.4.   “Redzamības atbalsta sistēma” ir sistēma, kas ļauj vadītājam pamanīt un/vai redzēt priekšmetus transportlīdzekļa tuvumā.

2.1.1.5.   “r” ir izliekuma vidējais rādiuss, ko mēra uz atstarojošās virsmas saskaņā ar 7. pielikumā aprakstīto metodi.

2.1.1.6.   “Izliekuma pamatrādiusi vienā atstarojošās virsmas punktā (ri)” ir vērtības, ko nosaka ar 7. pielikumā paredzēto iekārtu, mērot uz atstarojošās virsmas loka, kas iet caur šīs virsmas centru paralēli b segmentam, kas noteikts 6.1.2.1.2.1. punktā, un uz loka, kas ir perpendikulārs šim segmentam.

2.1.1.7.   “Izliekuma rādiuss vienā atstarojošās virsmas punktā (rp)” ir izliekuma pamatrādiusu ri un r′i vidējais aritmētiskais, t. i.,

Formula

2.1.1.8.   “Sfēriska virsma” ir virsma, kurai visos virzienos ir nemainīgs un vienāds rādiuss.

2.1.1.9.   “Asfēriska virsma” ir virsma, kurai tikai vienā plaknē ir nemainīgs rādiuss.

2.1.1.10.   “Asfērisks spogulis” ir spogulis, kurš sastāv no sfēriskas un asfēriskas daļas un kurā jābūt iezīmētai atstarojošās virsmas pārejai no sfēriskās daļas uz asfērisko daļu. Spoguļa galvenās ass izliekumu nosaka x/y koordinātu sistēmā, ko definē ar galvenā sfēriskā segmenta rādiusu:

Formula

| R | : | sfēriskās daļas nominālais rādiuss |
| --- | --- | --- |
| k | : | izliekuma izmaiņu konstante |
| a | : | galvenā sfēriskā segmenta sfēriskā izmēra konstante. |

R

:

sfēriskās daļas nominālais rādiuss

k

:

izliekuma izmaiņu konstante

a

:

galvenā sfēriskā segmenta sfēriskā izmēra konstante.

2.1.1.11.   “Atstarojošās virsmas centrs” ir atstarojošās virsmas redzamā laukuma centrs.

2.1.1.12.   “Spoguļa sastāvdaļu izliekuma rādiuss” ir tā apļa loka rādiuss “c”, kas visvairāk atbilst attiecīgās daļas izliektajai formai.

2.1.1.13.   “Spoguļa klase” ir visas ierīces, kam ir viens vai vairāki kopīgi parametri vai funkcijas. Tās iedala šādi:

| — | I klase – “iekšējais atpakaļskata spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.1. punktā noteikto redzamības lauku, |
| --- | --- |

—

I klase – “iekšējais atpakaļskata spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.1. punktā noteikto redzamības lauku,

| — | II un III klase – “galvenais ārējais atpakaļskata spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.2. un 15.2.4.3. punktā noteiktos redzamības laukus, |
| --- | --- |

—

II un III klase – “galvenais ārējais atpakaļskata spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.2. un 15.2.4.3. punktā noteiktos redzamības laukus,

| — | IV klase – “platleņķa ārējais spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.4. punktā noteikto redzamības lauku, |
| --- | --- |

—

IV klase – “platleņķa ārējais spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.4. punktā noteikto redzamības lauku,

| — | V klase – “tuvās redzamības ārējais spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.5. punktā noteikto redzamības lauku, |
| --- | --- |

—

V klase – “tuvās redzamības ārējais spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.5. punktā noteikto redzamības lauku,

| — | VI klase – “priekšējais spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.6. punktā noteikto redzamības lauku, |
| --- | --- |

—

VI klase – “priekšējais spogulis”, kas nodrošina 15.2.4.6. punktā noteikto redzamības lauku,

| — | VII klase – Spoguļi, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi. |
| --- | --- |

—

VII klase – Spoguļi, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi.

“Netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīce” ir 2.1. punktā definēta ierīce, kurā redzamības lauku nodrošina kameras un ekrāna kombinācija, kā noteikts 2.1.2.1. un 2.1.2.2. punktā.

2.1.2.1.   “Kamera” ir ierīce, kas uztver ārējās vides attēlu un tad pārvērš šo attēlu signālā (piemēram, video signālā).

2.1.2.2.   “Ekrāns” ir ierīce, kas pārvērš signālu attēlos, kuri ir pārveidoti redzamās gaismas spektrā.

2.1.2.3.   “Izšķirtspēja” ir spēja noteiktā attālumā atšķirt objektu no tā fona/apkārtnes.

2.1.2.4.   “Spilgtuma kontrasts” ir spožuma attiecība starp objektu un tā tuvāko fonu/apkārtni, kas ļauj atšķirt objektu no tā fona/apkārtnes.

2.1.2.5.   “Izšķiršana” ir mazākā detaļa, ko var atšķirt ar uztveršanas sistēmu, t. i., uztvert kā atsevišķu daļu no lielāka veseluma. Cilvēka acs izšķiršana ir “redzes asums”.

2.1.2.6.   “Kritiskais objekts” ir apaļš objekts, kura diametrs D0 = 0,8 m (2).

2.1.2.7.   “Kritiskā uztvere” ir uztveres līmenis, kuru cilvēka acs parasti spēj sasniegt dažādos apstākļos. Attiecībā uz satiksmes apstākļiem kritiskās uztveres robežvērtība ir redzes leņķa astoņas loka minūtes.

2.1.2.8.   “Redzamības lauks” ir telpiska telpas daļa, kas tiek pārraudzīta ar netiešās redzamības ierīces palīdzību. Ja nav noteikts citādi, tam pamatā ir redzamība zemes līmenī, ko nodrošina ierīce un/vai ierīces, kas nav spoguļi. To var ierobežot attiecīgais izšķirtspējas attālums, kas atbilst kritiskajam objektam.

2.1.2.9.   “Izšķirtspējas attālums” ir attālums, ko mēra zemes līmenī no redzamības atskaites punkta līdz galējam punktam, kurā kritisko objektu var tikko uztvert (kritiskās uztveres robežvērtība ir tikko sasniegta).

2.1.2.10.   “Kritiskais redzamības lauks” ir laukums, kurā kritiskais objekts ir jāizšķir ar netiešās redzamības ierīci un kuru nosaka leņķis un viens vai vairāki izšķirtspējas attālumi.

2.1.2.11.   “Redzamības atskaites punkts” ir punkts, kas ir saistīts ar transportlīdzekli, uz kuru attiecas aprakstītais redzamības lauks. Minētais punkts ir tāda punkta projekcija uz zemes, kurā vertikāla plakne, kas iet caur vadītāja acu pozīciju, krustojas ar plakni, kas ir paralēla transportlīdzekļa vidējai plaknei garenvirzienā un kas ir 20 cm ārpus transportlīdzekļa.

2.1.2.12.   “Redzamās gaismas spektrs” ir gaisma, kuras viļņa garums ir cilvēka acs uztveršanas spēju diapazonā 380-780 nm.

2.1.2.13.   “Novērošanas kameras-ekrāna-ieraksta ierīce” ir ar ekrānu vai ieraksta ierīci aprīkota kamera, kas nav 2.1.2. punktā definētā kameras un ekrāna ierīce, kuru var uzstādīt transportlīdzekļa iekšpusē vai ārpusē, lai nodrošinātu redzamības laukus, kas nav norādīti 15.2.4. punktā, vai arī lai nodrošinātu drošības sistēmu transportlīdzeklī vai ap to.

2.1.3.   “Citas netiešās redzamības ierīces” ir 2.1. punktā definētās ierīces, kur redzamības lauku nenodrošina spogulis vai kameras un ekrāna tipa netiešās redzamības ierīce.

2.1.4.   “Netiešās redzamības ierīces tips” ir ierīces, kas neatšķiras pēc šādiem būtiskiem raksturlielumiem:

| — | ierīces konstrukcija, vajadzības gadījumā, arī tās stiprinājums pie virsbūves, |
| --- | --- |

—

ierīces konstrukcija, vajadzības gadījumā, arī tās stiprinājums pie virsbūves,

| — | attiecībā uz spoguļiem – spoguļa klase, forma, izmēri un spoguļa atstarojošās virsmas izliekuma rādiuss, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz spoguļiem – spoguļa klase, forma, izmēri un spoguļa atstarojošās virsmas izliekuma rādiuss,

| — | attiecībā uz kameras un ekrāna ierīcēm – izšķirtspējas attālums un redzamības diapazons. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kameras un ekrāna ierīcēm – izšķirtspējas attālums un redzamības diapazons.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Apstiprinājuma pieteikumu netiešās redzamības ierīcei iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Informatīvā dokumenta paraugs dots 1. pielikumā.

Katram netiešās redzamības ierīces tipam papildus pieteikumam iesniedz:

3.3.1.   attiecībā uz spoguļiem – četrus paraugus: trīs izmanto testos un vienu patur laboratorijā jebkurai turpmākai pārbaudei, kas vēlāk var izrādīties vajadzīga. Laboratorija var pieprasīt iesniegt papildu paraugus;

3.3.2.   attiecībā uz citām netiešās redzamības ierīcēm – katras daļas vienu paraugu.

4.   MARĶĒJUMI

4.1.   Uz apstiprinājumam iesniegtajiem netiešās redzamības ierīču paraugiem ir izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.2.   Uz katras ierīces ir pietiekami liela vieta, lai uz tās izvietotu apstiprinājuma marķējumu, kam jābūt salasāmam, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklī. Šī vieta norādīta 1. pielikumā minētajos rasējumos.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja apstiprinājumam iesniegtie paraugi atbilst šo noteikumu 6. punkta prasībām, attiecīgajam netiešās redzamības ierīces tipam piešķir apstiprinājumu.

5.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik – 02) norāda uz grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati Puse to pašu numuru nepiešķir citam netiešās redzamības ierīces tipam.

5.3.   Paziņojumu par netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājumu, atteikumu, paplašinājumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem paziņo nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3. pielikumā.

Katrai netiešās redzamības ierīcei, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam 4.2. punktā norādītajā vietā piestiprina skaidri redzamu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:

5.4.1.   apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

5.4.2.   apstiprinājuma numura;

5.4.3.   papildu simbola I, II, III, IV, V, VI vai VII, kas norāda klasi, kurai spoguļa tips pieder, vai simbola S, ja netiešās redzamības ierīce nav spogulis. Papildu simbolu ieraksta jebkurā piemērotā vietā tuvu aplim, kurā ir burts “E”.

5.5.   Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

5.6.   Šo noteikumu 5. pielikumā dots iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola izvietojuma paraugs.

6.   PRASĪBAS

6.1.   SPOGUĻI

6.1.1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

6.1.1.1.   Visi spoguļi ir regulējami.

6.1.1.2.   Atstarojošās virsmas malai jābūt ievietotai aizsargapvalkā (turētājā u. tml.), kam pa perimetru visos punktos un visos virzienos vērtībai “c” jābūt 2,5 mm vai lielākai par to. Ja atstarojošā virsma izvirzās ārpus aizsargapvalka, izliekuma “c” rādiuss izvirzītās daļas malā nedrīkst būt mazāks par 2,5 mm, un atstarojošajai virsmai jāiebīdās aizsargapvalkā, pieliekot 50 N lielu spēku vislielākā izvirzījuma punktam attiecībā pret aizsargapvalku horizontālā virzienā, apmēram paralēli transportlīdzekļa vidējai plaknei garenvirzienā.

6.1.1.3.   Ja spogulis ir uzstādīts uz plakanas virsmas, izliekuma “c” rādiusam jābūt vismaz 2,5 mm visām daļām neatkarīgi no ierīces noregulējuma, tajā skaitā arī daļām, kas joprojām ir savienotas ar balstu pēc 6.1.3.2. punktā noteiktā testa, ja šīs daļas statiskā stāvoklī varētu nonākt kontaktā ar lodi, kuras diametrs ir vai nu 165 mm – salona atpakaļskata spogulim, vai arī 100 mm – ārējam atpakaļskata spogulim.

6.1.1.4.   Prasības, kas attiecībā uz rādiusu paredzētas 6.1.1.3. punktā, nepiemēro tādu stiprinājuma iedobumu vai padziļinājumu malām, kuru diametrs vai garākā diagonāle ir mazāka nekā 12 mm, ar noteikumu, ka šīs malas ir neasas.

6.1.1.5.   Ierīcei, ar ko spoguļus piestiprina pie transportlīdzekļa, jābūt konstruētai tā, lai vismaz daļai no virsmas, pie kuras piestiprināta ierīce, ietu cauri 70 mm rādiusa cilindrs (50 mm L kategorijas transportlīdzekļiem), kura ass ir tas šarnīrs vai rotācijas ass (vai – viena no asīm), kas nodrošina spoguļa novirzīšanos attiecīgā trieciena virzienā.

6.1.1.6.   Attiecīgos noteikumus nepiemēro 6.1.1.2. un 6.1.1.3. punktā minētajām ārējo spoguļu daļām, kas ir izgatavotas no materiāla, kura Šora A cietība nepārsniedz 60.

6.1.1.7.   Ja iekšējo spoguļu daļas ir izgatavotas no materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka nekā 50, un tās ir uzstādītas uz stingra balsta, tad 6.1.1.2. un 6.1.1.3. punkta prasības piemēro vienīgi balstam.

6.1.2.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

6.1.2.1.   IZMĒRI

6.1.2.1.1.   Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)

Atstarojošās virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai uz tās varētu uzzīmēt taisnstūri, kura vienas malas garums ir 40 mm, bet otras malas garums ir “a” mm, kur

Formula

un r ir izliekuma rādiuss.

6.1.2.1.2.   Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi (II un III klase)

6.1.2.1.2.1.   Atstarojošās virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai uz tās varētu uzzīmēt:

| — | taisnstūri ar 40 mm augstu malu, kura pamata garums milimetros ir “a”, |
| --- | --- |

—

taisnstūri ar 40 mm augstu malu, kura pamata garums milimetros ir “a”,

| — | segmentu, kas ir paralēls taisnstūra sānu malai un kura garums milimetros ir “b”. |
| --- | --- |

—

segmentu, kas ir paralēls taisnstūra sānu malai un kura garums milimetros ir “b”.

6.1.2.1.2.2.   Minimālās “a” un “b” vērtības ir norādītas šajā tabulā.

| Atpakaļskata spoguļa klase | a
  (mm) | b
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| II | | 200 |
| III | | 70 |

Atpakaļskata spoguļa klase

a

(mm)

b

(mm)

II

Formula

200

III

Formula

70

6.1.2.1.3.   Platleņķa ārējie spoguļi (IV klase)

Atstarojošās virsmas kontūrām jābūt vienkāršā ģeometriskā formā un virsmas izmēriem jānodrošina 15.2.4.4. punktā norādīto redzamības lauku – vajadzības gadījumā kopā ar II klases ārējo spoguli.

6.1.2.1.4.   Tuvās redzamības ārējie spoguļi (V klase)

Atstarojošās virsmas kontūrām jābūt vienkāršā ģeometriskā formā un virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai tā nodrošinātu 15.2.4.5. punktā norādīto redzamības lauku.

6.1.2.1.5.   Priekšējie spoguļi (VI klase)

Atstarojošās virsmas kontūrām jābūt vienkāršā ģeometriskā formā un virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai tā nodrošinātu 15.2.4.6. punktā norādīto redzamības lauku.

6.1.2.1.6.   Spoguļi L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi (VII klase)

6.1.2.1.6.1.   “Galvenie” ārējie spoguļi (VII klase)

Atstarojošās virsmas minimālie izmēri ir tādi, lai:

| a) | tās laukums ir vismaz 6 900 mm2; |
| --- | --- |

a)

tās laukums ir vismaz 6 900 mm2;

| b) | apaļu spoguļu diametrs ir vismaz 94 mm; |
| --- | --- |

b)

apaļu spoguļu diametrs ir vismaz 94 mm;

| c) | ja atpakaļskata spoguļi nav apaļi, izmērs ir tāds, ka to atstarojošajā virsmā var uzzīmēt apli, kura diametrs 78 mm. |
| --- | --- |

c)

ja atpakaļskata spoguļi nav apaļi, izmērs ir tāds, ka to atstarojošajā virsmā var uzzīmēt apli, kura diametrs 78 mm.

Atstarojošās virsmas maksimālie izmēriem ir tādi, lai:

| a) | jebkura apaļa atpakaļskata spoguļa diametrs nav lielāks par 150 mm; |
| --- | --- |

a)

jebkura apaļa atpakaļskata spoguļa diametrs nav lielāks par 150 mm;

| b) | jebkura atpakaļskata spoguļa, kas nav aplis, atstarojošā virsma nepārsniedz taisnstūri, kura malas ir 120 mm × 200 mm. |
| --- | --- |

b)

jebkura atpakaļskata spoguļa, kas nav aplis, atstarojošā virsma nepārsniedz taisnstūri, kura malas ir 120 mm × 200 mm.

6.1.2.2.   Atstarojošā virsma un atstarojuma koeficienti

6.1.2.2.1.   Spoguļa atstarojošajai virsmai jābūt vai nu plakanai vai sfēriski izliektai. Ārējie spoguļi var būt aprīkoti ar papildu asfērisku daļu ar noteikumu, ka galvenais spogulis atbilst prasībām par netiešās redzamības lauku.

6.1.2.2.2.   Spoguļu izliekuma rādiusu starpības

6.1.2.2.2.1.   Starpība starp ri vai r'i un rp jebkurā atskaites punktā nedrīkst pārsniegt 0,15 r.

6.1.2.2.2.2.   Starpība starp jebkuru izliekuma rādiusu (rp1, rp2 un rp3) un r nedrīkst pārsniegt 0,15 r.

6.1.2.2.2.3.   Ja r nav mazāks kā 3 000 mm, 6.1.2.2.2.1. un 6.1.2.2.2.2. punktā norādīto vērtību 0,15 r aizstāj ar vērtību 0,25 r.

6.1.2.2.3.   Prasības par spoguļu asfēriskajām daļām

6.1.2.2.3.1.   Asfēriskie spoguļi ir pietiekama izmēra un formas, lai sniegtu vadītājam noderīgu informāciju. Parasti tie ir vismaz 30 mm plati kādā punktā.

6.1.2.2.3.2.   Asfēriskās daļas izliekuma ri rādiuss nav mazāks par 150 mm.

Sfēriskajiem spoguļiem “r” vērtība nedrīkst būt mazāka par:

6.1.2.2.4.1.   1 200 mm iekšējiem atpakaļskata spoguļiem (I klase);

6.1.2.2.4.2.   1 200 mm II un III klases galvenajiem ārējiem atpakaļskata spoguļiem;

6.1.2.2.4.3.   300 mm platleņķa ārējiem spoguļiem (IV klase) un tuvās redzamības ārējiem spoguļiem (V klase);

6.1.2.2.4.4.   200 mm priekšējiem spoguļiem (VI klase);

6.1.2.2.4.5.   1 000 mm vai vairāk nekā 1 500 mm VII klases spoguļiem.

6.1.2.2.5.   Parastā atstarojuma koeficienta vērtība, ko nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto metodi, nedrīkst būt mazāka par 40 %.

Attiecībā uz atstarojošām virsmām ar maināmu atstarošanas pakāpi, “dienas” režīmam jānodrošina ceļu satiksmē izmantoto signālu krāsu atpazīšanu. Parastā atstarojuma koeficienta vērtība “nakts” režīmā nedrīkst būt mazāka par 4 %.

6.1.2.2.6.   Atstarojošajai virsmai jāsaglabā 6.1.2.2.5. punktā paredzētie parametri, neraugoties uz ilgstošu nelabvēlīgu laika apstākļu iedarbību normālā ekspluatācijas režīmā.

6.1.3.   Testi

I līdz VI klases un VII klases spoguļiem (ja to piederumi ir identiski III klasei) veic 6.1.3.2.1. un 6.1.3.2.2. punktā aprakstītos testus. VII klases spoguļiem ar kātiem veic 6.1.3.2.3. punktā noteiktos testus.

6.1.3.1.1.   Tests, kas paredzēts 6.1.3.2. punktā, nav vajadzīgs ārējiem spoguļiem, kam, neatkarīgi no noregulējuma, neviena daļa nav zemāk kā 2 m no zemes, arī tad, kad transportlīdzeklis noslogots ar maksimālo tehniski pieļaujamo masu.

Šis izņēmums attiecas arī uz spoguļu stiprinājumiem (stiprinājumu plāksnes, balsti, grozāmie savienojumi u. tml.), kas atrodas zemāk nekā 2 m no zemes un kas nav izvirzīti ārpus transportlīdzekļa kopējā platuma, mērot šķērsplaknē, kas iet caur zemākajiem spoguļu stiprinājumiem vai caur jebkuru citu punktu uz priekšu no šīs plaknes, ja šī konfigurācija veido lielāku kopējo platumu.

Šādos gadījumos jāiesniedz apraksts, kurā norādīts, ka spogulis jāuzstāda, ievērojot iepriekš minētos nosacījumus attiecībā uz spoguļa stiprinājumu novietojumu uz transportlīdzekļa.

Ja piemēro šo izņēmumu, balstu marķē ar šādu neizdzēšamu simbolu:
  Formula

un izdara attiecīgu atzīmi tipa apstiprinājuma apliecībā.

6.1.3.2.   Triecienizturības tests

Atbilstoši šim punktam testu neveic ierīcēm, kuras ir iebūvētas transportlīdzekļa virsbūvē un veido priekšējo atstarojošo zonu leņķī, kas nepārsniedz 45° attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo plakni garenvirzienā, vai ierīcēm, kuras neizvirzās vairāk par 100 mm ārpus transportlīdzekļa virsbūves konstrukcijas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 26.

6.1.3.2.1.   Testa iekārtas apraksts

Testa iekārtu veido svārsts, kas var svārstīties ap divām horizontālām asīm, kuras viena pret otru atrodas taisnā leņķī un no kurām viena ir perpendikulāra pret atbrīvotā svārsta trajektorijas plakni.

Svārsta galā ir āmurs – cieta 165 ± 1 mm diametra lode, kas pārklāta ar 5 mm biezu gumiju, kuras Šora A cietība ir 50.

Ierīce ir nostiprināta, kas ļauj noteikt balsta maksimālo leņķi atbrīvošanas plaknē.

Balstu, kas cieši piestiprināts pie svārsta rāmja, izmanto, lai turētu paraugus atbilstoši 6.1.3.2.2.6. punktā norādītajām prasībām attiecībā uz triecienu.

1. attēlā ir norādīti testa iekārtas izmēri (mm) un īpašas specifikācijas attiecībā uz konstrukciju.

1. attēls

6.1.3.2.1.2.   Svārsta spēka impulsa centrs sakrīt ar āmuru veidojošās lodes centru. Tas atrodas atbrīvošanas plaknē tādā attālumā “l” no svārstību ass, kas ir vienāds ar 1 m ± 5 mm. Svārsta samazinātā masa ir m0 = 6,8 ±0,05 kg. Attiecību starp mo un svārsta kopējo masu “m” un attālumu “d”starp svārsta smaguma centru un tā rotācijas asi izsaka ar šādu vienādojumu:

Formula

6.1.3.2.2.   Testa apraksts

6.1.3.2.2.1.   Procedūru, ko izmanto, lai piestiprinātu spoguli pie balsta, iesaka ierīces izgatavotājs vai attiecīgā gadījumā – transportlīdzekļa izgatavotājs.

Spoguļa uzstādīšana testa veikšanai

6.1.3.2.2.2.1.   Spoguļus nostiprina svārsta trieciena ierīcē tā, lai asis, kas atrodas horizontāli un vertikāli, uzstādot spoguli transportlīdzeklī saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja uzstādīšanas instrukcijām, atrastos tādā pašā stāvoklī.

6.1.3.2.2.2.2.   Ja spogulis ir regulējams attiecībā pret pamatni, testu veic tādā stāvoklī, kurā pieteikuma iesniedzēja paredzētā regulējuma robežās jebkurai šarnīrierīcei ir vismazākās iespējas darboties.

6.1.3.2.2.2.3.   Ja spogulim ir ierīce, ar ko regulēt tā attālumu no pamatnes, ierīce jānoregulē tādā stāvoklī, kurā attālums starp apvalku un pamatni ir vismazākais.

6.1.3.2.2.2.4.   Ja atstarojošā virsma apvalkā ir kustīga, to noregulē tā, lai augšējais stūris, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa, būtu vistālāk izvirzīts attiecībā pret apvalku.

6.1.3.2.2.3.   Izņemot 2. testu iekšējiem spoguļiem (skatīt 6.1.3.2.2.6.1. punktu), ja svārsts ir vertikālā stāvoklī, horizontālajai un vertikālajai gareniskajai asij, kas iet caur āmura centru, jāiet caur 2.1.1.11. punktā noteiktās atstarojošās virsmas centru. Svārsta svārstību gareniskais virziens ir paralēls transportlīdzekļa gareniskajai vidus plaknei.

6.1.3.2.2.4.   Ja saskaņā ar 6.1.3.2.2.1. un 6.1.3.2.2.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kas reglamentē regulējumu, spoguļa daļas neļauj āmuram brīvi atgriezties, trieciena punkts jāpārvieto virzienā, kas ir perpendikulārs attiecīgajai rotācijas vai šarnīra asij.

To nedrīkst pārvietot tālāk nekā vajadzīgs testa izpildīšanai; šī pārvietošana jāierobežo tādējādi, ka:

| — | vai nu āmura galā esošā lode paliek vismaz tangenciālā stāvoklī pret cilindru, kā noteikts 6.1.1.5. punktā, |
| --- | --- |

—

vai nu āmura galā esošā lode paliek vismaz tangenciālā stāvoklī pret cilindru, kā noteikts 6.1.1.5. punktā,

| — | vai arī punkts, kurā notiek saskare ar āmuru, atrodas vismaz 10 mm no atstarojošās virsmas malas. |
| --- | --- |

—

vai arī punkts, kurā notiek saskare ar āmuru, atrodas vismaz 10 mm no atstarojošās virsmas malas.

6.1.3.2.2.5.   Tests ir šāds: āmuram ļauj krist no augstuma, kas atbilst svārsta stāvoklim 60° leņķī pret vertikāli, lai āmurs atsitas pret spoguli brīdī, kad svārsts nonāk vertikālā stāvoklī.

Spoguļus pakļauj triecienam dažādos turpmāk minētajos stāvokļos.

6.1.3.2.2.6.1.   Iekšējie spoguļi

| — | 1. tests. Trieciena punkti ir noteikti 6.1.3.2.2.3. punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kura ir tā atstarojošā virsma. |
| --- | --- |

—

1. tests. Trieciena punkti ir noteikti 6.1.3.2.2.3. punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kura ir tā atstarojošā virsma.

| — | 2. tests. Trieciena punkts ir uz aizsargapvalka malas, lai radītais trieciens veidotu 45° leņķi ar atstarojošās virsmas plakni, un atrodas horizontālā plaknē, kas iet caur šīs virsmas centru. Triecienu vērš pret to spoguļa pusi, kura ir tā atstarojošā virsma. |
| --- | --- |

—

2. tests. Trieciena punkts ir uz aizsargapvalka malas, lai radītais trieciens veidotu 45° leņķi ar atstarojošās virsmas plakni, un atrodas horizontālā plaknē, kas iet caur šīs virsmas centru. Triecienu vērš pret to spoguļa pusi, kura ir tā atstarojošā virsma.

6.1.3.2.2.6.2.   Ārējie spoguļi

| — | 1. tests. Trieciena punkts ir noteikts 6.1.3.2.2.3. vai 6.1.3.2.2.4. punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kura ir tā atstarojošā virsma. |
| --- | --- |

—

1. tests. Trieciena punkts ir noteikts 6.1.3.2.2.3. vai 6.1.3.2.2.4. punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kura ir tā atstarojošā virsma.

| — | 2. tests. Trieciena punkts ir noteikts 6.1.3.2.2.3. vai 6.1.3.2.2.4. punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kas ir pretēja atstarojošās virsmas pusei. |
| --- | --- |

—

2. tests. Trieciena punkts ir noteikts 6.1.3.2.2.3. vai 6.1.3.2.2.4. punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kas ir pretēja atstarojošās virsmas pusei.

Ja II vai III klases atpakaļskata spoguļus uzstāda uz tā paša stiprinājuma kā IV klases atpakaļskata spoguļus, iepriekšminētos testus izpilda ar zemāk esošo spoguli. Tehniskais dienests, kas atbild par testēšanu, tomēr var atkārtot vienu vai abus šos testus ar augšējo spoguli, ja tas atrodas zemāk nekā 2 m no zemes.

6.1.3.2.3.   Kātam piestiprinātā aizsargapvalka lieces tests (VII klase)

6.1.3.2.3.1.   Testa apraksts

Aizsargapvalku ierīcē ieliek horizontāli, tā, lai stiprinājumu regulatorus var stingri noslēgt. Apvalka lielākā izmēra virzienā to galu, kas atrodas tuvāk regulatora stiprinājuma punktam, visā platumā nekustīgi nostiprina ar 15 mm platu, stingru aizturi.

Tādu pašu aizturi uzliek apvalka otrā galā, lai apvalkam var pielikt testam norādīto slodzi (2. attēls).

To apvalka galu, uz kuru neiedarbojas ar spēku, var drīzāk noslēgt nekā turēt tādā stāvoklī, kāds parādīts 2. attēlā.

2. attēls

Atpakaļskata spoguļa lieces testa ierīces paraugs

Metāla ķīļi

Apvalks

Regulējama

aizture

Regulējams

balsts

Svars W

Bloķēšanas mehānisms

6.1.3.2.3.2.   Testē vienu minūti ar 25 kilogramu slodzi.

6.1.3.3.   Testu rezultāti

Testos, kas aprakstīti 6.1.3.2. punktā, svārstam jāturpina svārstīties pēc trieciena tā, lai balsta stāvokļa projekcija atbrīvošanas plaknē veido vismaz 20° leņķi attiecībā pret vertikāli. Leņķa mērījuma precizitāte ir ± 1°.

6.1.3.3.1.1.   Šo prasību nepiemēro spoguļiem, kas piestiprināti pie priekšējā stikla un kam pēc testa piemēro 6.1.3.3.2. punktā paredzēto prasību.

6.1.3.3.1.2.   Visiem II un IV klases atpakaļskata spoguļiem un III klases atpakaļskata spoguļiem, kas uzstādīti ar tādu pašu stiprinājumu kā IV klases atpakaļskata spoguļi, vajadzīgo leņķi attiecībā pret vertikāli samazina no 20° līdz 10°.

6.1.3.3.2.   Ja, veicot 6.1.3.2. punktā aprakstītos testus, kas paredzēti pie priekšējā stikla piestiprinātiem spoguļiem, salūst spoguļa stiprinājums, atlikušās daļas izvirzījums virs pamatnes nedrīkst būt lielāks kā 10 mm, un pēc testa atlikušajai konfigurācijai jāatbilst 6.1.1.3. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Atstarojošā virsma nedrīkst saplīst 6.1.3.2. punktā aprakstīto testu laikā. Atstarojošās virsmas saplīšana tomēr ir pieļaujama, ja ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

6.1.3.3.3.1.   stikla šķembas joprojām turas pie apvalka aizmugures vai virsmas, kas stingri savienota ar apvalku; stikla daļēja atdalīšanās no apvalka aizmugures ir pieļaujama ar noteikumu, ka atstarpes starp plaisām nepārsniedz 2,5 mm. Pieļaujama sīku šķembu atdalīšanās no stikla virsmas trieciena punktā;

6.1.3.3.3.2.   atstarojošā virsma ir izgatavota no neplīstoša stikla.

6.2.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES, KAS NAV SPOGUĻI

6.2.1.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

6.2.1.1.   Ja lietotājam ir jāregulē netiešās redzamības ierīce, tad tā ir regulējama bez instrumentu izmantošanas.

6.2.1.2.   Ja netiešās redzamības ierīce paredzēto kopējo redzamības lauku var attēlot, tikai skenējot redzamības lauku, tad viss skenēšanas, attēlošanas process un atgriešanās sākuma stāvoklī nedrīkst aizņemt vairāk par 2 sekundēm.

6.2.2.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS KAMERAS UN EKRĀNA IERĪCE

6.2.2.1.   Vispārīgās prasības

6.2.2.1.1.   Kad netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīci uzstāda uz plaknes virsmas, izliekuma “c” rādiusam jābūt vismaz 2,5 mm visās daļās neatkarīgi no ierīces noregulējuma, ja šīs daļas statiskā stāvoklī varētu nonākt kontaktā ar lodi, kuras diametrs ir vai nu 165 mm – ekrānam, vai arī 100 mm – kamerai.

6.2.2.1.2.   Prasības, kas attiecībā uz rādiusu paredzētas 6.2.2.1.1. punktā, nepiemēro tādu stiprinājuma iedobumu vai padziļinājumu malām, kuru diametrs vai garākā diagonāle ir mazāka nekā 12 mm, ar noteikumu, ka šīs malas ir neasas.

6.2.2.1.3.   Ja kameras un ekrāna daļas ir izgatavotas no materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka nekā 60, un tās ir uzstādītas uz stingra balsta, tad 6.2.2.1.1. punkta prasības piemēro vienīgi balstam.

6.2.2.2.   Funkcionālās prasības

6.2.2.2.1.   Kamerai labi jādarbojas vājas saules gaismas apstākļos. Kamera vājas saules gaismas apstākļos nodrošina spilgtuma kontrastu vismaz 1:3 ārpus tās attēla daļas, kurā ir attēlots gaismas avots (nosacījumi kā noteikts EN 12368: 8.4). Gaismas avots apgaismo kameru ar 40 000 lx. Leņķis starp devēja plaknes perpendikulu un līniju, kas savieno devēja viduspunktu un gaismas avotu, ir 10°.

6.2.2.2.2.   Dažādos gaismas apstākļos ekrāna attēlotais minimālais kontrasts ir tāds, kā norādīts standartā ISO 15008:2003.

6.2.2.2.3.   Ekrāna vidējo spilgtumu ir iespējams manuāli vai automātiski pielāgot vides apstākļiem.

6.2.2.2.4.   Spilgtuma kontrasta mērījumus veic saskaņā ar ISO 15008:2003.

6.2.3.   CITAS NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES

Jāpierāda, ka ierīce atbilst šādām prasībām.

6.2.3.1.   Ierīce uztver redzamās gaismas spektru un vienmēr atveido attēlu bez vajadzības to pārveidot redzamās gaismas spektrā.

6.2.3.2.   Funkcionalitāti garantē tādos lietošanas apstākļos, kādos sistēma tiks nodota ekspluatācijā. Atkarībā no attēlu iegūšanas un to veidošanā izmantotās tehnoloģijas 6.2.2.2. punktu piemēro pilnībā vai daļēji. Citos gadījumos to var nodrošināt ar 6.2.2.2. punktā norādītajai sistēmai analoģisku sistēmu, nosakot un parādot, ka sistēmas jutību nodrošina funkcija, kas ir vismaz salīdzināma ar pieprasīto, un parādīt, ka ir garantēta funkcionalitāte, kas ir vismaz līdzvērtīga vai labāka par to, kura noteikta netiešās redzamības spoguļiem vai kameras un ekrāna ierīcēm.

7.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪČU TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

Par katru netiešās redzamības ierīces tipa grozījumu, tostarp, attiecībā uz tās savienojumu ar virsbūvi, jāpaziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi konkrēto netiešās redzamības ierīces tipu. Attiecīgā iestāde var vai nu:

7.1.1.   atzīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevar būt vērā ņemamu negatīvu seku un ka netiešās redzamības ierīce vēl joprojām atbilst prasībām; vai

7.1.2.   pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, iekļaujot informāciju par attiecīgajām izmaiņām, saskaņā ar 5.3. punktā noteikto procedūru nosūta Pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

7.3.   Par apstiprinājuma paplašinājumu 5.3. punktā noteiktajā procedūrā paziņo visām 1958. gada nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

7.4.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šim nolūkam izveidotajai paziņojuma veidlapai.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

8.1.   Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) izklāstītajām procedūrām.

8.2.   Ikvienu netiešās redzamības ierīci, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo atbilstīgi tipam, kurš apstiprināts, izpildot iepriekš 6. punktā noteiktās prasības.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts konkrētam netiešās redzamības ierīces tipam, var atsaukt, ja nav izpildīta iepriekš 8.1. punktā noteiktā prasība vai ja netiešās redzamības ierīces tips neatbilst 8.2. punktā noteiktajām prasībām.

9.2.   Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ar lieliem burtiem ir norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta netiešās redzamības ierīces tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas minētā iestāde par to informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ar lieliem burtiem ir norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā atteikumu, paplašinājumu vai atsaukšanu.

II.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪČU UZSTĀDĪŠANA

12.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas.

12.1.   “Vadītāja acu pozīcija” ir divi punkti, kas atrodas 65 mm attālumā viens no otra un 635 mm pa vertikāli virs 8. pielikumā noteiktā vadītāja sēdekļa R punkta. Taisnā līnija, kas savieno šos punktus, ir perpendikulāra transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā. Abus acu pozīcijas punktus savienojošā segmenta centrs atrodas uz vertikālās plaknes garnvirzienā, kam jāšķērso vadītāja paredzētās sēdpozīcijas centrs, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

“Ambinokulārā redzamība” ir viss redzamības lauks, ko iegūst, pārklājoties labās un kreisās acs monokulārās redzamības laukiem (skatīt 3. attēlu).

3. attēls

E = iekšējais atpakaļskata spogulis

OD = vadītāja acs pozīcija

OE = vadītāja acs pozīcija

ID = virtuālie monokulārie attēli

IE = virtuālie monokulārie attēli

I = virtuālais ambinokulārais attēls

A = kreisās acs redzes leņķis

B = labās acs redzes leņķis

C = binokulārais redzes leņķis

D = ambinokulārais redzes leņķis

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz netiešo redzamību” ir mehāniskie transportlīdzekļi, kam turpmāk minētās galvenās pazīmes ir vienādas:

12.3.1.   netiešās redzamības ierīces tips;

12.3.2.   virsbūves īpatnības, kas samazina redzamības lauku;

12.3.3.   R punkta koordinātas (ja piemērojams);

12.3.4.   obligāto un fakultatīvo (ja tādas ir) netiešās redzamības ierīču paredzētās pozīcijas un tipa apstiprinājuma marķējumi.

12.4.   “L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi” ir transportlīdzekļi, kas definēti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANSP/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

12.5.   “Dzinēju pārsedzoša kabīne” ir tāda konfigurācija, kurā vairāk nekā puse dzinēja garuma atrodas virzienā uz aizmuguri no vējstikla pamatnes vistālāk izvirzītā punkta un kurā stūres rata rumba atrodas transportlīdzekļa garuma priekšējā ceturtdaļā.

13.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

13.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

13.2.   Informatīvā dokumenta paraugs dots 2. pielikumā.

13.3.   Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekļa paraugu, kas atbilst apstiprināmajam transportlīdzekļa tipam.

13.4.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti atbilstoši pasākumi, kas nodrošina efektīvu ražošanas atbilstības nodrošināšanas kontroli.

14.   APSTIPRINĀJUMS

14.1.   Ja saskaņā ar 13. punktu apstiprinājumam iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu 15. punkta prasībām, tam piešķir apstiprinājumu.

14.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik – 02) norāda uz grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos nozīmīgos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti noteikumos. Viena un tā pati Puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

14.3.   Par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, paplašinājumu vai atsaukumu atbilstoši šiem noteikumiem paziņo nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikuma paraugam.

15.   PRASĪBAS

15.1.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

15.1.1.   Tabulā, kas sniegta 15.2.1.1.1. punktā, norādītās obligātās un fakultatīvās netiešās redzamības ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļos, atbilst tipam, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem.

15.1.2.   Spoguļi un citas netiešās redzamības ierīces jāuzstāda tā, lai spogulis vai cita ierīce nekustētos, būtiski izmainot noteikto redzamības lauku, un nevibrētu tā, ka vadītājs varētu nepareizi uztvert attēlu.

15.1.3.   Nosacījumiem, kas paredzēti 15.1.2. punktā, jābūt spēkā, kad transportlīdzeklis kustas ar ātrumu līdz 80 % no maksimālā aprēķina ātruma, bet nepārsniedz 150 km/h.

15.1.4.   Turpmāk definētos redzamības laukus nosaka, izmantojot ambinokulāro redzi, kad acis atrodas “vadītāja acu pozīcijā”, kā definēts 12.1. punktā. Redzamības laukus nosaka, kad transportlīdzeklis ir tehniskā kārtībā, kā noteikts dokumenta TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 7. pielikuma 2.5.4. punktā, pieskaitot vienu pasažieri priekšējā sēdeklī (75 kg) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem. Ja redzamības laukus nosaka caur logiem, stiklojuma kopējam gaismas caurlaidības faktoram jāatbilst Noteikumu Nr. 43 21. pielikumam.

15.2.   SPOGUĻI

15.2.1.   Skaits

15.2.1.1.   Obligāto spoguļu minimālais skaits

15.2.1.1.1.   Redzamības laukus, kas paredzēti 15.2.4. punktā, nodrošina ar obligāto spoguļu minimālo skaitu, kas norādīts turpmākajā tabulā. Ja spogulis obligāti netiek pieprasīts, tad nevienu citu netiešās redzamības sistēmu nevar obligāti pieprasīt.

| Transportlīdzekļa kategorija | Iekšējais spogulis | Ārējie spoguļi |
| --- | --- | --- |
| Iekšējais spogulis,
  I klase | Galvenais (lielais) spogulis,
  II klase | Galvenais (mazais) spogulis,
  III klase | Platleņķa spogulis,
  IV klase | Tuvās redzamības spogulis,
  V klase | Priekšējais spogulis,
  VI klase |
| M1 | Obligāts

  Ja vien transportlīdzeklis 15.2.4.1. punktā noteiktajā redzamības laukā nav aprīkots ar materiālu, kas nav neplīstošs stiklojums

  Atļauts

  Ja spogulis nenodrošina aizmugurējās redzamības lauku | Atļauts | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē. Kā alternatīvu var uzstādīt II klases spoguļus | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes) | Atļauts

  (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |
| M2 | Atļauts

  (nav prasību par redzamības lauku) | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Aizliegts | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes) | Atļauts

  (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |
| M3 | Atļauts

  (nav prasību par redzamības lauku) | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Aizliegts | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē | Atļauts

  Viens – vadītāja pusē un viens – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes) | Atļauts

  (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |
| N1 | Obligāts

  Ja vien transportlīdzeklis 15.2.4.1. punktā noteiktajā redzamības laukā nav aprīkots ar materiālu, kas nav neplīstošs stiklojums

  Atļauts

  Ja spogulis nenodrošina aizmugurējās redzamības lauku | Atļauts | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē. Kā alternatīvu var uzstādīt II klases spoguļus | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē | Atļauts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē
  (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes) | Atļauts

  (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |
| N2 ≤ 7,5 t | Atļauts

  (nav prasību par redzamības lauku) | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Aizliegts | Obligāts

  Abās pusēs, ja var uzstādīt V klases spoguli

  Atļauts

  Abās pusēs kopā, ja nevar | Obligāts

  (skatīt 15.2.2.7. un 15.2.4.5.5. punktu)
  Viens – pasažiera pusē

  Atļauts

  Viens – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes). Var piemērot pielaidi +10  cm | Atļauts

  1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |
| N2 > 7,5 t | Atļauts

  (nav prasību par redzamības lauku) | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Aizliegts | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Obligāts

  (skatīt 15.2.2.7. un 15.2.4.5.5. punktu)
  1 – pasažiera pusē

  Atļauts

  1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes) | Obligāts

  (skatīt 15.2.1.1.2. punktu)
  1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |
| N3 | Atļauts

  (nav prasību par redzamības lauku) | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Aizliegts | Obligāts

  1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē | Obligāts

  (skatīt 15.2.2.7. un 15.2.4.5.5. punktu)
  1 – pasažiera pusē

  Atļauts

  1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes) | Obligāts,

  skatīt 15.2.1.1.2. punktu
  1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes) |

Transportlīdzekļa kategorija

Iekšējais spogulis

Ārējie spoguļi

Iekšējais spogulis,

I klase

Galvenais (lielais) spogulis,

II klase

Galvenais (mazais) spogulis,

III klase

Platleņķa spogulis,

IV klase

Tuvās redzamības spogulis,

V klase

Priekšējais spogulis,

VI klase

M1

Obligāts

Ja vien transportlīdzeklis 15.2.4.1. punktā noteiktajā redzamības laukā nav aprīkots ar materiālu, kas nav neplīstošs stiklojums

Atļauts

Ja spogulis nenodrošina aizmugurējās redzamības lauku

Atļauts

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē. Kā alternatīvu var uzstādīt II klases spoguļus

Atļauts

1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē

Atļauts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)

Atļauts

(jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

M2

Atļauts

(nav prasību par redzamības lauku)

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Aizliegts

Atļauts

1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē

Atļauts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)

Atļauts

(jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

M3

Atļauts

(nav prasību par redzamības lauku)

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Aizliegts

Atļauts

1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē

Atļauts

Viens – vadītāja pusē un viens – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)

Atļauts

(jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

N1

Obligāts

Ja vien transportlīdzeklis 15.2.4.1. punktā noteiktajā redzamības laukā nav aprīkots ar materiālu, kas nav neplīstošs stiklojums

Atļauts

Ja spogulis nenodrošina aizmugurējās redzamības lauku

Atļauts

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē. Kā alternatīvu var uzstādīt II klases spoguļus

Atļauts

1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē

Atļauts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

(abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)

Atļauts

(jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

N2 ≤ 7,5 t

Atļauts

(nav prasību par redzamības lauku)

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Aizliegts

Obligāts

Abās pusēs, ja var uzstādīt V klases spoguli

Atļauts

Abās pusēs kopā, ja nevar

Obligāts

(skatīt 15.2.2.7. un 15.2.4.5.5. punktu)

Viens – pasažiera pusē

Atļauts

Viens – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes). Var piemērot pielaidi +10  cm

Atļauts

1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

N2 > 7,5 t

Atļauts

(nav prasību par redzamības lauku)

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Aizliegts

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Obligāts

(skatīt 15.2.2.7. un 15.2.4.5.5. punktu)

1 – pasažiera pusē

Atļauts

1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)

Obligāts

(skatīt 15.2.1.1.2. punktu)

1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

N3

Atļauts

(nav prasību par redzamības lauku)

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Aizliegts

Obligāts

1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē

Obligāts

(skatīt 15.2.2.7. un 15.2.4.5.5. punktu)

1 – pasažiera pusē

Atļauts

1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)

Obligāts,

skatīt 15.2.1.1.2. punktu

1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)

15.2.1.1.2.   Ja 15.2.4.6. punktā paredzētā priekšējā spoguļa un/vai 15.2.4.5. punktā paredzētā tuvās redzamības spoguļa nodrošināto redzamības lauku var iegūt ar citu netiešās redzamības ierīci, kas ir apstiprināta saskaņā ar 6.2. punktu un kas ir uzstādīta saskaņā ar 15. punktu, tad šo ierīci var izmantot attiecīgā spoguļa (vai – spoguļu) vietā.

Ja izmanto kameras un ekrāna ierīci, tad ekrānam jārāda tikai

| a) | 15.2.4.5. punktā paredzētais redzamības lauks, ja ir aizstāts tuvās redzamības spogulis; |
| --- | --- |

a)

15.2.4.5. punktā paredzētais redzamības lauks, ja ir aizstāts tuvās redzamības spogulis;

| b) | 15.2.4.6. punktā paredzētais redzamības lauks, ja, transportlīdzeklim pārvietojoties uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, ir aizstāts priekšējais spogulis; vai |
| --- | --- |

b)

15.2.4.6. punktā paredzētais redzamības lauks, ja, transportlīdzeklim pārvietojoties uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, ir aizstāts priekšējais spogulis; vai

| c) | vienlaicīgi 15.2.4.5. un 15.2.4.6. punktā paredzētais redzamības lauks, ja ir aizstāts tuvās redzamības spogulis un priekšējais spogulis. Ja transportlīdzeklis pārvietojas uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h, vai pārvietojas atpakaļgaitā, tad ekrānu var izmantot, lai gūtu citu informāciju, ja vien 15.2.4.5. punktā paredzētais redzamības lauks ir pastāvīgi redzams ekrānā. |
| --- | --- |

c)

vienlaicīgi 15.2.4.5. un 15.2.4.6. punktā paredzētais redzamības lauks, ja ir aizstāts tuvās redzamības spogulis un priekšējais spogulis. Ja transportlīdzeklis pārvietojas uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h, vai pārvietojas atpakaļgaitā, tad ekrānu var izmantot, lai gūtu citu informāciju, ja vien 15.2.4.5. punktā paredzētais redzamības lauks ir pastāvīgi redzams ekrānā.

15.2.1.1.3.   Obligātie spoguļi L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi

| Transportlīdzekļa kategorija | Iekšējais spogulis
  (I klase) | Galvenais(-ie) ārējais(-ie) spogulis(-ļi)
  (III un VII klase) |
| --- | --- | --- |
| L kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar virsbūvi, kas daļēji vai pilnībā aptver vadītāju | 1 (*1) | 1, ja ir iekšējais spogulis;
  2, ja nav iekšējā spoguļa |

Transportlīdzekļa kategorija

Iekšējais spogulis

(I klase)

Galvenais(-ie) ārējais(-ie) spogulis(-ļi)

(III un VII klase)

L kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar virsbūvi, kas daļēji vai pilnībā aptver vadītāju

1 (*1)

1, ja ir iekšējais spogulis;

2, ja nav iekšējā spoguļa

Ja uzstāda tikai vienu ārējo atpakaļskata spoguli, tas atrodas transportlīdzekļa kreisajā pusē valstīs, kur satiksme ir pa brauktuves labo pusi, un labajā pusē valstīs, kur satiksme ir pa brauktuves kreiso pusi.

15.2.1.1.4.   Fakultatīvie spoguļi L kategorijas transportlīdzekļiem

Atļauts uzstādīt ārējo atpakaļskata spoguli transportlīdzekļa pusē, kas ir pretēja tai, kurā uzstādīts 15.2.1.1.3. punktā minētais obligātais atpakaļskata spogulis. Atpakaļskata spogulis atbilst šo noteikumu prasībām.

15.2.1.2.   Šo noteikumu nosacījumi neattiecas uz kontrolspoguļiem, kas definēti 2.1.1.3. punktā. Tomēr ārējie kontrolspoguļi jāuzstāda vismaz 2 m virs zemes, kad transportlīdzeklis noslogots ar tehniski maksimāli pieļaujamo masu.

15.2.2.   Stāvoklis

15.2.2.1.   Spoguļi jānovieto tā, lai vadītājs, atrodoties vadītāja sēdeklī normālā novietojumā brauciena laikā, skaidri pārredzētu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē, sānos vai priekšā.

15.2.2.2.   Ārējie spoguļi ir redzami pa sānu logiem vai caur to priekšējā stikla daļu, ko notīra priekšējā stikla tīrītāji. Tomēr konstruktīvu īpatnību dēļ šo iepriekšējo noteikumu(t. i. – noteikumu par notīrīto priekšējā stikla daļu) nepiemēro:

| a) | M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu ārējiem spoguļiem pasažiera pusē un atļautajiem ārējiem spoguļiem vadītāja pusē; |
| --- | --- |

a)

M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu ārējiem spoguļiem pasažiera pusē un atļautajiem ārējiem spoguļiem vadītāja pusē;

| b) | VI klases spoguļiem. |
| --- | --- |

b)

VI klases spoguļiem.

15.2.2.3.   Nosakot redzamības lauku transportlīdzeklim, kurš ir šasijas/kabīnes versijā, minimālo un maksimālo virsbūves platumu nosaka izgatavotājs, nepieciešamības gadījumā imitējot tos ar virsbūves konstruktīvo elementu maketiem. Attiecībā uz spoguļu uzstādīšanu transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma apliecībā norāda visas transportlīdzekļa un spoguļu konfigurācijas, kas pārbaudītas testos (skatīt 4. pielikumu).

15.2.2.4.   Paredzētajam ārējam spogulim transportlīdzekļa vadītāja pusē jābūt novietotam tā, lai izveidojas ne vairāk kā 55° leņķis starp transportlīdzekļa vertikālo vidējo plakni garenvirzienā un vertikālo plakni, kas iet caur spoguļa centru un tās 65 mm garās taisnās līnijas centru, kas savieno vadītāja acu pozīcijas.

15.2.2.5.   Spoguļus nedrīkst izvirzīt ārpus transportlīdzekļa virsbūves vairāk nekā vajadzīgs, lai izpildītu prasības attiecībā uz 15.2.4. punktā noteiktajiem redzamības laukiem.

15.2.2.6.   Ja ar tehniski pieļaujamo maksimālo pilnmasu noslogota transportlīdzekļa ārējā spoguļa apakšējā mala atrodas mazāk nekā 2 m virs zemes, šo ārējo spoguli nedrīkst izvirzīt vairāk par 250 mm ārpus transportlīdzekļa kopējā platuma, ko nosaka, neņemot vērā spoguļus.

15.2.2.7.   V un VI klases spoguļus uzstāda uz transportlīdzekļiem tā, lai, neatkarīgi no to novietojuma, pēc noregulēšanas neviena no šo spoguļu daļām vai to turētājiem neatrodas mazāk kā 2 m no zemes, kad transportlīdzeklis ir noslogots ar tehniski pieļaujamo maksimālo pilnmasu.

Šos spoguļus tomēr neuzstāda transportlīdzekļos, kuru kabīnes augstums neļauj izpildīt šo prasību. Šajā gadījumā nav vajadzīga cita netiešās redzamības ierīce.

15.2.2.8.   Ievērojot 15.2.2.5., 15.2.2.6. un 15.2.2.7. punkta prasības, spoguļus drīkst izvirzīt ārpus transportlīdzekļu pieļaujamā maksimālā platuma.

15.2.2.9.   Visus VII klases spoguļus piestiprina tā, lai transportlīdzekļa normālas braukšanas apstākļos tie neizkustas no vietas

15.2.3.   Regulēšana

15.2.3.1.   Iekšējam spogulim jābūt tādam, ka vadītājs to var regulēt, sēžot savā sēdeklī.

15.2.3.2.   Ārējam spogulim, kas atrodas vadītāja pusē, jābūt regulējamam no transportlīdzekļa iekšpuses, kad durvis ir aizvērtas, kaut arī logs var būt atvērts. Spoguli tomēr var bloķēt vajadzīgajā stāvoklī no ārpuses.

15.2.3.3.   Prasības, kas minētas 15.2.3.2. punktā, nepiemēro ārējiem spoguļiem, kurus pēc izkustināšanas var atgriezt iepriekšējā stāvoklī bez regulēšanas.

15.2.4.   Redzamības lauki

15.2.4.1.   Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 20 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kas centrēta pret transportlīdzekļa vertikālo vidusplakni garenvirzienā un kas sākas 60 m aiz vadītāja acu pozīcijas, un stiepjas līdz apvārsnim (4. attēls).

4. attēls

I klases spoguļa redzamības lauks

Zemes līmenis

Vadītāja redzes punkti

15.2.4.2.   Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi, II klase

15.2.4.2.1.   Ārējais atpakaļskata spogulis vadītāja pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 5 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas 30 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim.

Turklāt vadītājam jāredz ceļa 1 m plata zona, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenzirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, sākoties no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 5. attēlu).

15.2.4.2.2.   Ārējais atpakaļskata spogulis pasažiera pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 5 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru pasažiera pusē nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas 30 m aiz vadītāja acu pozīcijas, un stiepjas līdz apvārsnim.

Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 5. attēlu).

5. attēls

II klases spoguļu redzamības lauks

Zemes līmenis

Vadītāja redzes punkti

Zemes līmenis

15.2.4.3.   Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi, III klase

15.2.4.3.1.   Ārējais atpakaļskata spogulis vadītāja pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 4 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas 20 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 6. attēlu).

Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju.

15.2.4.3.2.   Ārējais atpakaļskata spogulis pasažiera pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 4 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas 20 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 6. attēlu).

Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju.

6. attēls

III klases spoguļu redzamības lauks

Zemes līmenis

Vadītāja redzes punkti

Zemes līmenis

15.2.4.4.   Platleņķa ārējais spogulis (IV klase)

15.2.4.4.1.   Platleņķa ārējais spogulis vadītāja pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 15 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas vismaz 10 līdz 25 m aiz vadītāja acu pozīcijas.

Turklāt vadītājam jāredz ceļš 4,5 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 1,5 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 7. attēlu).

15.2.4.4.2.   Platleņķa ārējais spogulis pasažiera pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 15 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas vismaz 10 līdz 25 m aiz vadītāja acu pozīcijas.

Turklāt vadītājam jāredz ceļš 4,5 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 1,5 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 7. attēlu).

7. attēls

IV klases platleņķa spoguļu redzamības lauks

Zemes līmenis

Vadītāja redzes punkti

Zemes līmenis

15.2.4.5.   Tuvās redzamības ārējais spogulis (V klase)

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs transportlīdzekļa abās pusēs varētu redzēt plakanu ceļa horizontālo daļu, ko norobežo šādas vertikālas plaknes (skatīt 8.a un 8.b attēlu):

15.2.4.5.1.   plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā, kura iet caur transportlīdzekļa kabīnes vistālāko punktu pasažiera pusē;

15.2.4.5.2.   šķērsvirzienā – paralēlā plakne, kas atrodas 2 m uz priekšu no 15.2.4.5.1. punktā minētās plaknes;

15.2.4.5.3.   aizmugurē – plakne, kas ir paralēla vertikālajai plaknei, kura iet caur vadītāja acu pozīciju, un kas atrodas 1,75 m uz aizmuguri no iepriekšminētās plaknes;

15.2.4.5.4.   priekšpusē – plakne, kas ir paralēla vertikālajai plaknei, kura iet caur vadītāja acu pozīciju, un kas atrodas 1 m uz priekšu no minētās plaknes. Ja vertikālā šķērsplakne, kas iet caur transportlīdzekļa bufera ārējo malu, atrodas mazāk nekā 1 m uz priekšu no vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju, tad redzamības lauku ierobežo ar šo plakni.

Ja redzamības lauku, kas aprakstīts 8.a un 8.b attēlā, var aptvert, kombinējot IV klases platleņķa spoguļa redzamības lauku un VI klases priekšējā spoguļa redzamības lauku, tad V klases tuvās redzamības spoguļa uzstādīšana nav obligāta.

8.a un 8.b attēls

V klases tuvās redzamības spoguļu redzamības lauks

Zemes līmenis

Vadītāja redzes punkti

Zemes līmenis

Vadītāja redzes punkti

15.2.4.6.   Priekšējais spogulis (VI klase)

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala:

| a) | vertikāla šķērsplakne, kas iet caur transportlīdzekļa kabīnes vistālāko priekšējo punktu; |
| --- | --- |

a)

vertikāla šķērsplakne, kas iet caur transportlīdzekļa kabīnes vistālāko priekšējo punktu;

| b) | vertikāla šķērsplakne, kas ir 2 000 mm uz priekšu no a) punktā minētās plaknes; |
| --- | --- |

b)

vertikāla šķērsplakne, kas ir 2 000 mm uz priekšu no a) punktā minētās plaknes;

| c) | vertikāla plakne garenvirzienā, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē; un |
| --- | --- |

c)

vertikāla plakne garenvirzienā, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē; un

| d) | vertikāla plakne garenvirzienā, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura ir 2 000 mm uz ārpusi no vistālākās transportlīdzekļa malas vadītājam pretējā pusē. |
| --- | --- |

d)

vertikāla plakne garenvirzienā, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura ir 2 000 mm uz ārpusi no vistālākās transportlīdzekļa malas vadītājam pretējā pusē.

Šī redzamības lauka priekšējo stūri, kas ir vadītājam pretējā pusē, var noapaļot ar 2 000 mm rādiusu (skatīt 9. attēlu).

Par definēto redzamības lauku skatīt arī 15.2.4.9.2. punktu.

Noteikumi par priekšējiem spoguļiem ir obligāti N2 > 7,5 t un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem ir dzinēju pārsedzoša kabīne (kā noteikts 12.5. punktā).

Ja šo kategoriju transportlīdzekļi nevar izpildīt prasības, izmantojot priekšējo spoguli vai kameras un ekrāna ierīci, tad izmanto redzes atbalsta sistēmu. Ja izmanto redzes atbalsta sistēmu, šai ierīcei jāspēj 9. attēlā noteiktajā laukumā izšķirt objektu, kura augstums ir 50 cm un diametrs – 30 cm.

9. attēls

VI klases priekšējā spoguļa redzamības lauks

Zemes līmenis

R2000

Vadītāja redzes punkti

15.2.4.6.2.   Tomēr VI klases priekšējais spogulis nav obligāts, ja vadītājs var redzēt – arī ņemot vērā statņu A radītos traucējumus – taisnu 300 mm līniju, kura ir transportlīdzekļa priekšā 1 200 mm augstumā virs brauktuves un kura ir starp vertikālo plakni garenvirzienā, kas ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā, un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē un vertikālo plakni garenvirzienā, kas ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā, un kas ir 900 mm uz ārpusi no transportlīdzekļa vistālākās malas vadītājam pretējā pusē.

15.2.4.6.3.   Attiecībā uz 15.2.4.6.1. un 15.2.4.6.2. punktu, definējot transportlīdzekļa priekšpusi, neņem vērā transportlīdzeklim pastāvīgi piestiprinātās detaļas, kas atrodas gan virs vadītāja acu pozīcijas, gan uz priekšu no vertikālās šķērsplaknes, kas iet caur transportlīdzekļa priekšējā bufera vistālāko priekšējo virsmu.

15.2.4.7.   L kategorijas spogulis (VII klase)

15.2.4.7.1.   Ārējai atpakaļskata spogulis vadītāja pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 2,50 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas 10 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 10. attēlu).

10. attēls

VII klases spoguļu redzamības lauks

Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi

Transportlīdzeklis labās puses kustībai

Labās puses ārējais

atpakaļskata spogulis

Redzamības lauks zemes līmenī

Kreisās puses ārējais atpakaļskata spogulis

Redzamības lauks zemes līmenī

Vadītāja acu pozīcija

15.2.4.7.2.   Ārējais atpakaļskata spogulis pasažiera pusē

Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 4 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas 20 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 10. attēlu).

15.2.4.8.   Ja spoguļi sastāv no vairākām atstarojošām virsmām, kam ir vai nu atšķirīgs izliekums, vai kas veido leņķi savā starpā, vismaz vienai no atstarojošajām virsmām jānodrošina savai klasei norādītais redzamības lauks un jāatbilst šīs klases izmēriem (skatīt 6.1.2.1.2.2. punktu).

15.2.4.9.   Traucējumi

15.2.4.9.1.   Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)

Redzamības lauku var samazināt, ar nosacījumu, ka nepieciešamais redzamības lauks tiek samazināts tikai daļēji, – galvas balsti un tādas ierīces kā, un jo īpaši, saules aizsargi, aizmugures stiklu tīrītāji, sildelementi un S3 kategorijas bremžu signāllukturis(-i), vai virsbūves elementi, piemēram, aizmugurējo divviru durvju logu balsti. Traucējumu pakāpi nosaka, noregulējot pagalvjus līdz zemākajam iespējamajam stāvoklim un atlokot saules aizsargus.

15.2.4.9.2.   Ārējie spoguļi (II, III, IV, V, VI un VII klase)

Neņem vērā iepriekš minēto redzamības zonu traucējumus, ko rada virsbūve un tās daļas, piemēram, citi kabīnes spoguļi, durvju rokturi, kontūrgaismas lukturi, virzienrādītāji un priekšējie un aizmugures buferi, kā arī atstarojošās virsmas tīrītājelementi, ja tie kopumā traucē redzamību ne vairāk kā 10 % paredzētā redzamības lauka. Īpašiem nolūkiem konstruētam un būvētam transportlīdzeklim, kuram īpašā aprīkojuma dēļ šo prasību nevar nodrošināt, īpašā aprīkojuma radītie traucējumi redzamības laukam, kas attiecas uz VI klases spoguli, var pārsniegt 10 %, bet ne vairāk, kā vajadzīgs īpašās funkcijas nodrošināšanai.

15.2.4.10.   Testa procedūra

Redzamības zonu nosaka, novietojot jaudīgus gaismas avotus acu pozīcijā un pārbaudot gaismu, ko atstaro vertikāls kontroles ekrāns. Var izmantot citas ekvivalentas metodes.

15.3.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES, KAS NAV SPOGUĻI

15.3.1.   Netiešās redzamības ierīces efektivitāte jābūt tādai, ka kritisko objektu var novērot paredzētajā redzamības laukā, ņemot vērā kritisko uztveri.

15.3.2.   Vadītāja tiešā redzamības lauka traucējumi, ko rada netiešās redzamības ierīces uzstādīšana, jāierobežo līdz minimumam.

15.3.3.   Lai noteiktu netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīču izšķirtspējas attālumu, piemēro 10. pielikumā noteikto procedūru.

15.3.4.   Ekrāna uzstādīšanas prasības

Ekrāns ir vērsts aptuveni tajā pašā virzienā kā galvenais spogulis.

15.3.5.   Transportlīdzekļus var aprīkot ar papildu netiešās redzamības ierīcēm.

15.3.6.   Šo noteikumu prasības neattiecas uz novērošanas kameras un ekrāna ieraksta ierīcēm, kas definētas 2.1.2.13. punktā. Ārējās novērošanas kameras jāuzstāda tā, lai tās atrastos vismaz 2 m virs zemes noslogotā transportlīdzeklī, kas noslogots ar tehniski maksimāli pieļaujamo masu, vai arī tā, lai gadījumā, ja kameru apakšējā mala atrodas mazāk nekā 2 m virs zemes, tās nebūtu izvirzītas vairāk par 50 mm ārpus transportlīdzekļa kopējā platuma, kas noteikts, neņemot vērā šīs ierīces, un to izliekuma rādiusi būtu ne mazāki par 2,5 mm.

16.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

Par katru transportlīdzekļa tipa grozījumu paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas ir apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļa tipu. Attiecīgā struktūrvienība var:

16.1.1.   atzīt, ka veiktajām modifikācijām nevar būt vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

16.1.2.   pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

16.2.   Apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, paziņo Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikumā dotajam paraugam.

16.3.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šim nolūkam izveidotajai paziņojuma veidlapai.

17.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

17.1.   Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) izklāstītajām procedūrām.

17.2.   Katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 15. punktā izklāstītās prasības.

18.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

18.1.   Apstiprinājumu, kas piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt, ja transportlīdzeklis neatbilst 17.1. punktā izklāstītajām prasībām vai arī – ja tas nav izturējis 17.2. punktā minētās pārbaudes.

18.2.   Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kuras beigās ar lieliem burtiem ir norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.

19.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa ražošanu, tas par to informē iestādi, kura piešķīrusi attiecīgo apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas minētā iestāde par to informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ar lieliem burtiem ir norāde “RAŽOŠANA IZBEIGTA”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.

20.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā atteikumu, paplašinājumu vai atsaukšanu.

21.   PĀREJAS NOTEIKUMI

21.1.   No šo noteikumu 02. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas Puse, kas piemēro šos noteikumus, nenoraida apstiprinājuma pieteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

21.2.   No 2006. gada 26. janvāra Puses, kas piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus transportlīdzekļa tipam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu piešķir tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām pēc grozījumiem, kas izdarīti ar 02. grozījumu sēriju. Tomēr šo datumu atliek par 12 mēnešiem attiecībā uz prasībām par VI klases priekšējo spoguļu uzstādīšanu.

21.3.   No 2006. gada 26. janvāra Puses, kas piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus netiešās redzamības ierīču tipam piešķir tikai tad, ja šis tips atbilst šo noteikumu prasībām saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 02. grozījumu sēriju. Tomēr šo datumu atliek par 12 mēnešiem attiecībā uz prasībām par VI klases priekšējo spoguli kā transportlīdzekļu sastāvdaļu un tā uzstādīšanu transportlīdzekļos.

21.4.   No 2010. gada 26. janvāra attiecībā uz M1 un N1 transportlīdzekļu kategoriju un no 2007. gada 26. janvāra attiecībā uz citām transportlīdzekļu kategorijām Puses, kas piemēro šos noteikumus, drīkst atteikties atzīt transportlīdzekļa tipa apstiprinājumus, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju.

21.5.   No 2010. gada 26. janvāra attiecībā uz M1 un N1 transportlīdzekļu kategoriju un no 2007. gada 26. janvāra attiecībā uz citām transportlīdzekļu kategorijām Puses, kas piemēro šos noteikumus, drīkst atteikties atzīt netiešās redzamības ierīču tipa apstiprinājumus, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju.

21.6.   Apstiprinājumi, kurus I vai III klases atpakaļskata spoguļiem piešķīra saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā (00. sērija) vai ar 01. sērijas grozījumiem pirms šīs grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, paliek spēkā.

21.7.   Šie noteikumi neaizliedz apstiprināt transportlīdzekļa tipu attiecībā uz atpakaļskata spoguļu uzstādīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, ja uz visiem I vai III klases atpakaļskata spoguļu, ar ko tie aprīkoti, vai uz daļas no tiem, ir apstiprinājuma marķējums, ko nosaka šo noteikumu sākotnējā redakcija (00. vai 01. sērija).

21.8.   Attiecībā uz rezerves daļām, neatkarīgi no 21.3. un 21.5. punkta noteikumiem, Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju netiešās redzamības ierīču izmantošanai transportlīdzekļu tipiem, kuri saskaņā ar Noteikumu Nr. 46 01. grozījumu sēriju ir apstiprināti pirms 21.2. punktā minētā datuma, vajadzības gadījumā piemērojot arī šo apstiprinājumu turpmākos paplašinājumus.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1./Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  Netiešās redzamības sistēma ir paredzēta relevantu satiksmes dalībnieku pamanīšanai. Satiksmes dalībnieka relevanci nosaka tā pozīcija un (potenciālais) ātrums. Aptuveni proporcionāli gājēja/velosipēdista/mopēda vadītāja ātrumam palielinās arī šo satiksmes dalībnieku izmēri. Izšķiršanas ziņā mopēda vadītājs (D = 0,8 m) 40 m attālumā būtu līdzvērtīgs gājējam (D = 0,5 m) 25 m attālumā. Ņemot vērā ātrumus, mopēda vadītājs tiktu izvēlēts par izšķiršanas izmēra kritēriju; šā iemesla dēļ izšķiršanas efektivitātes noteikšanai izmanto objektu, kura izmērs ir 0,8 m.

(3)  1 – Vācijai, 2 – Francijai, 3 – Itālijai, 4 – Nīderlandei, 5 – Zviedrijai, 6 – Beļģijai, 7 – Ungārijai, 8 – Čehijas Republikai, 9 – Spānijai, 10 – Serbija, 11 – Apvienotai Karalistei, 12 – Austrijai, 13 – Luksemburgai, 14 – Šveicei, 15 (brīvs), 16 – Norvēģijai, 17 – Somijai, 18 – Dānijai, 19 – Rumānijai, 20 – Polijai, 21 – Portugālei, 22 – Krievijas Federācijai, 23 – Grieķijai, 24 – Īrijai, 25 – Horvātijai, 26 – Slovēnijai, 27 – Slovākijai, 28 – Baltkrievijai, 29 – Igaunijai, 30 (brīvs), 31 – Bosnijai un Hercegovinai, 32 – Latvijai, 33 (brīvs), 34 – Bulgārijai, 35 (brīvs), 36 – Lietuvai, 37 – Turcijai, 38 (brīvs), 39 – Azerbaidžānai, 40 – bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (brīvs), 42 – Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot attiecīgo ANO/EEK simbolu), 43 – Japānai, 44 (brīvs), 45 – Austrālijai, 46 – Ukrainai, 47 – Dienvidāfrikas Republikai, 48 – Jaunzēlandei, 49 – Kiprai, 50 – Maltai un 51 – Korejas Republikai. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Pusēm tām piešķirtos numurus.

(*1)  Ja 15.2.5.4.1. punktā minētos redzamības apstākļus nevar nodrošināt, iekšējie atpakaļskata spoguļi nav obligāti. Šādā gadījumā obligāti ir divi ārējie atpakaļskata spoguļi – viens transportlīdzekļa labajā pusē un viens kreisajā pusē.

---

1. PIELIKUMS

Informatīvs dokuments netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājumam

Vajadzības gadījumā šī informācija jāsniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju.

Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē.

Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

1.   Marka (izgatavotājs tirdzniecības nosaukums): ...

2.   Tips un vispārīgs komercapraksts(-i): ...

3.   Tipa identifikācijas veidi, ja tas norādīts uz ierīces: ...

4.   Transportlīdzekļa, kam ierīce ir paredzēta, kategorija: ...

5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

6.   Apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta un piestiprināšanas veids: ...

7.   Ražošanas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

Spoguļi (norādīt par katru spoguli atsevišķi): ...

8.1.   Variants: ...

8.2.   Rasējums(-i) spoguļa identifikācijai: ...

8.3.   Ziņas par stiprinājuma veidu: ...

Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi: ...

Tips un raksturlielumi (piemēram, ierīces pilnīgs apraksts): ...

9.1.1.   Attiecībā uz kameras un ekrāna ierīci – izšķirtspējas attālums (mm), kontrasts, spilgtuma diapazons, apžilbināšanas korekcija, displeja īpašības (melnbalts/krāsains), attēla atkārtošanas frekvence, ekrāna spožuma diapazons: ...

9.2.   Pietiekami sīki izstrādāti rasējumi, lai varētu identificēt visu ierīci, ieskaitot uzstādīšanas instrukciju; rasējumos jānorāda tipa apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta: ...

---

2. PIELIKUMS

Informatīvs dokuments transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu

Vajadzības gadījumā šī informācija jāiesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju.

Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē.

Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.   Tips un vispārīgs komercapraksts(-i): ...

3.   Tipa identifikācijas veids, ja tas norādīts uz transportlīdzekļa (b): ...

4.   Šo norāžu atrašanās vieta: ...

5.   Transportlīdzekļa kategorija (c): ...

6.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

7.   Ražošanas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

8.   Transportlīdzekļa prototipa fotoattēls(-i) un/vai rasējums(-i): ...

9.   Vadītāja kabīne (dzinēju pārsedzoša vai aiz dzinēja) (1): ...

Vadības puse: kreisajā/labajā pusē (1): ...

10.1.   Transportlīdzeklis ir aprīkots braukšanai pa labo/kreiso pusi (1).

Transportlīdzekļa gabarītu diapazons (kopumā): ...

Šasijai bez virsbūves:

Platums (2): ...

11.1.1.1.   Maksimālais pieļaujamais platums: ...

11.1.1.2.   Minimālais pieļaujamais platums: ...

Šasijai ar virsbūvi: ...

11.2.1.   Platums (1): ...

Virsbūve

Netiešās redzamības ierīces

Spoguļi ...

12.1.1.1.   Rasējums(-i), kas parāda spoguļa novietojumu attiecībā pret transportlīdzekļa struktūru: ...

12.1.1.2.   Ziņas par stiprinājuma veidu, tostarp – norādes par to transportlīdzekļa struktūras daļu, pie kuras veikts piestiprinājums: ...

12.1.1.3.   Papildaprīkojums, kas var iespaidot aizmugures redzamības lauku: ...

12.1.1.4.   Īss regulēšanas ierīces elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir): ...

12.1.2.   Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi: ...

12.1.2.1.   Pietiekami sīki izstrādāti rasējumi, tostarp – uzstādīšanas instrukcija: ...

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  “Transportlīdzekļa kopējais platums” ir gabarīts, kuru mēra atbilstoši ISO standartam 612-1978, termins Nr. 6.2. Transportlīdzekļiem, kuri nepieder M1 kategorijai, papildus minētā standarta noteikumiem, mērot transportlīdzekļa platumu, neņem vērā šādas ierīces:

| — | muitas plombas un to aizsargierīces, |
| --- | --- |

—

muitas plombas un to aizsargierīces,

| — | ierīces brezenta nostiprināšanai un to aizsargierīces, |
| --- | --- |

—

ierīces brezenta nostiprināšanai un to aizsargierīces,

| — | riepas bojājuma indikatorus, |
| --- | --- |

—

riepas bojājuma indikatorus,

| — | pretšļakatu sistēmas uz āru izvirzītās elastīgās daļas, |
| --- | --- |

—

pretšļakatu sistēmas uz āru izvirzītās elastīgās daļas,

| — | apgaismes ierīces, |
| --- | --- |

—

apgaismes ierīces,

| — | autobusiem – darba kārtībā esošās piekļuves platformas, pacelšanas platformas un līdzīgas darba kārtībā esošas iekārtas; ar noteikumu, ka tās neatrodas tālāk par 10 mm no transportlīdzekļa sāniem, un platformu stūri, kas vērsti uz priekšu vai atpakaļ, ir noapaļoti līdz rādiusam, kas nav mazāks par 5 mm: malām jābūt noapaļotām līdz rādiusam, kas nav mazāks kā 2,5 mm, |
| --- | --- |

—

autobusiem – darba kārtībā esošās piekļuves platformas, pacelšanas platformas un līdzīgas darba kārtībā esošas iekārtas; ar noteikumu, ka tās neatrodas tālāk par 10 mm no transportlīdzekļa sāniem, un platformu stūri, kas vērsti uz priekšu vai atpakaļ, ir noapaļoti līdz rādiusam, kas nav mazāks par 5 mm: malām jābūt noapaļotām līdz rādiusam, kas nav mazāks kā 2,5 mm,

| — | netiešās redzamības ierīces, |
| --- | --- |

—

netiešās redzamības ierīces,

| — | riepu spiediena rādītājus, |
| --- | --- |

—

riepu spiediena rādītājus,

| — | ievelkamos pakāpienus, |
| --- | --- |

—

ievelkamos pakāpienus,

| — | riepas sānu malas izvirzīto daļu tieši virs saskares punkta ar zemi. |
| --- | --- |

—

riepas sānu malas izvirzīto daļu tieši virs saskares punkta ar zemi.

---

3. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdod: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 135

Izdod:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| Par netiešās redzamības ierīces tipa (2) | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

Par netiešās redzamības ierīces tipa (2)

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46.

Apstiprinājuma Nr.: .... Paplašinājuma Nr.: ...

| 1. | Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ... |
| --- | --- |

2.

Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ...

| 3. | Izgatavotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

| 4. | Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds, uzvārds/nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

4.

Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds, uzvārds/nosaukums un adrese: ...

| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 6. | Tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu: ... |
| --- | --- |

6.

Tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu: ...

| 7. | Minētā dienesta sniegtā protokola datums: ... |
| --- | --- |

7.

Minētā dienesta sniegtā protokola datums: ...

| 8. | Minētā dienesta sniegtā protokola numurs: ... |
| --- | --- |

8.

Minētā dienesta sniegtā protokola numurs: ...

| 9. | Īss apraksts: ...
  Ierīces identifikācija: spogulis, kamera un ekrāns, cita ierīce (2)

  I, II, III, IV, V, VI, S klases netiešās redzamības ierīce (2)

  Simbols

  kā definēts šo noteikumu 6.1.3.1.1. punktā: jā/nē (2) |
| --- | --- |

9.

Īss apraksts: ...

Ierīces identifikācija: spogulis, kamera un ekrāns, cita ierīce (2)

I, II, III, IV, V, VI, S klases netiešās redzamības ierīce (2)

Simbols
  Formula
  kā definēts šo noteikumu 6.1.3.1.1. punktā: jā/nē (2)

| 10. | Apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

10.

Apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta: ...

| 11. | Paplašinājuma pamatojums(-i) (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

11.

Paplašinājuma pamatojums(-i) (ja piemērojams): ...

| 12. | Apstiprinājums ir piešķirts/atteikts/paplašināts/atsaukts (2) |
| --- | --- |

12.

Apstiprinājums ir piešķirts/atteikts/paplašināts/atsaukts (2)

| 13. | Vieta: ... |
| --- | --- |

13.

Vieta: ...

| 14. | Datums: ... |
| --- | --- |

14.

Datums: ...

| 15. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

15.

Paraksts: ...

| 16. | Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

---

4. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdod: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 136

Izdod:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par transportlīdzekļa tipa attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu: (2) | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

par transportlīdzekļa tipa attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu: (2)

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46.

Apstiprinājuma Nr.: ... Paplašinājuma Nr.: ...

1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.   Tips un vispārīgs komercapraksts: ...

Tipa identifikācijas veids, ja tas norādīts uz transportlīdzekļa: ...

3.1.   Šo norāžu atrašanās vieta: ...

4.   Transportlīdzekļa kategorija: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (2)

5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

6.   Ražošanas rūpnīcas(-u) adrese(-s): ...

7.   Papildu informācija: (ja ir): skatīt papildinājumu

8.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

9.   Testa protokola datums: ...

10.   Testa protokola numurs: ...

11.   Piezīmes (ja ir): skatīt papildinājumu

12.   Vieta: ...

13.   Datums: ...

14.   Paraksts: ...

15.   Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā dienestā, kurš piešķīris apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.

Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas Nr. ... papildinājums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46.

1.   Spoguļu un netiešās redzamības papildierīču tirdzniecības nosaukums vai preču zīme un to sastāvdaļu tipa apstiprinājuma numurs: ...

2.   Spoguļu un netiešās redzamības ierīču klase(-es) (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (2)

3.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma paplašinājums uz attiecīgo netiešās redzamības ierīci: ...

4.   Vadītāja sēdvietas R punkta noteikšanas dati: ...

5.   Maksimālais un minimālais virsbūves platums, attiecībā uz kuru spogulim un netiešās redzamības ierīcei ir piešķirts tipa apstiprinājums (15.2.2.3. punktā minētajām šasijām/kabīnēm): ...

6.   Šai apliecībai ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš norādīto tipa apstiprinājuma numuru:

| — | rasējumi, kuros ir parādīts netiešās redzamības ierīču uzstādījums, |
| --- | --- |

—

rasējumi, kuros ir parādīts netiešās redzamības ierīču uzstādījums,

| — | rasējumi un plāni, kuros ir parādīts uzstādījuma novietojums, kā arī sniegti parametri, tai konstrukcijas daļai, uz kuras uzstāda netiešās redzamības ierīces. |
| --- | --- |

—

rasējumi un plāni, kuros ir parādīts uzstādījuma novietojums, kā arī sniegti parametri, tai konstrukcijas daļai, uz kuras uzstāda netiešās redzamības ierīces.

7.   Piezīmes: (piem., labās puses/kreisās puses satiksmei (2))

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

---

5. PIELIKUMS

Netiešās redzamības ierīces apstiprinājuma marķējuma izvietojums

(skatīt noteikumu 5.4. punktu)

a = vismaz 12 mm

Šis netiešās redzamības ierīcei piestiprinātais apstiprinājuma marķējuma norāda, ka spogulis ir II klases atpakaļskata spogulis, kurš apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46 un ar apstiprinājuma numuru 022439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājuma piešķiršanas laikā Noteikumi Nr. 46 jau ietvēra 02. grozījumu sēriju.

Piezīme. Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem jābūt novietotiem blakus aplim un – vai nu virs, vai zem burta “E”, vai arī – pa kreisi vai pa labi no šā burta. Visiem apstiprinājuma numura cipariem jābūt vienā un tajā pašā burta “E” pusē un jābūt vērstiem tajā pašā virzienā. Papildu simbolam jābūt diametrāli pretī apstiprinājuma numuram. Apstiprinājuma numurā nevajadzētu izmantot romiešu ciparus, lai novērstu iespēju, ka tos varētu sajaukt ar citiem simboliem.

---

6. PIELIKUMS

ATSTAROŠANĀS SPĒJAS NOTEIKŠANAS TESTA METODE

1.   DEFINĪCIJAS

CIE standarta gaismas avots A (1) – kolorimetrisks gaismas avots, kas veido pilnu izstarojuma avotu ar T68 = 2 855,6 K.

1.1.2.   CIE standarta avots A (1) – gāzes volframa kvēlspuldze, kas darbojas korelētas krāsas temperatūrā T68 = 2 855,6 K.

1.1.3.   CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs (1) – starojuma uztvērējs, kura kolorimetriskie parametri atbilst spektrālajam kolometriskajam raksturojumam
  Formula
  (λ),
  Formula
  (λ),
  Formula
  (λ) (skatīt tabulu).

1.1.4.   CIE spektrālais kolometriskais raksturojums (1) – līdzvērtīga enerģijas spektra spektrālo elementu kolometriskais raksturojums CIE (XYZ) sistēmā.

1.1.5.   Fotooptiskā redzamība (1) – redzamība ar neapbruņotu aci, kad tā ir pielāgojusies spilgtumam, kas ir vismaz vairākas cd/m2.

2.   IEKĀRTA

2.1.   Vispārīgi norādījumi

Iekārta sastāv no gaismas avota, testa parauga turētāja, uztvērēja ar fotodetektoru un rādījumu skalu (skatīt 1. attēlu) un ārējās gaismas iedarbības novēršanas līdzekļa.

Uztvērējā var atrasties gaismu integrējošā lode, lai atvieglotu neplakanu (izliektu) spoguļu atstarojuma noteikšanu (skatīt 2. attēlu).

2.2.   Gaismas avota un uztvērēja spektrālie parametri

Gaismas avots ir veidots no CIE standarta avota A un ar to saistītas optiskas iekārtas, ar ko nodrošina gandrīz paralēlu gaismas staru kūli. Ieteicams izmantot sprieguma stabilizētāju, lai iekārtas darbības laikā saglabātu fiksētu lampas spriegumu.

Uztvērējā jābūt fotodetektoram, kura spektrālie rādījumi ir proporcionāli CIE (1931) standarta kolorimetriskā uztvērēja fotooptiskajai spilgtuma funkcijai (skatīt tabulu). Var izmantot jebkuru citu gaismas avota – filtra – uztvērēja kombināciju, kas nodrošina ekvivalentu CIE standarta gaismas avotu A un fotooptisko redzamību. Ja uztvērējā izmanto integrējošo lodi, lodes iekšējo virsmu pārklāj ar matētu (difuzīvu) spektrāli neselektīvu baltu pārklājumu.

2.3.   Ģeometriskie nosacījumi

Vēlams, lai krītošā staru kūļa leņķis (θ) ir 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) no perpendikula attiecībā pret testējamo virsmu, un lai tas nepārsniedz pielaides augšējo robežu (t. i., 0,53 rad jeb 30°). Uztvērēja ass veido leņķi (θ) ar šo perpendikulu, kas ir vienāds ar leņķi, kuru veido pilnais staru kūlis (skatīt 1. attēlu). Saskaroties ar testējamo virsmu, krītošā staru kūļa diametrs nav mazāks kā 13 mm (0,5 collas). Atstarotais stars nav lielāks kā fotodetektora jutīgā virsma, pārklāj ne mazāk kā 50 % no šīs virsmas un, cik iespējams, pārklāj to pašu virsmas segmentu, kas tika pārklāts iekārtas kalibrēšanas laikā.

Ja uztvērējā izmanto integrējošo lodi, tās minimālais diametrs ir 127 mm (5 collas). Atveres paraugam un krītošajam staru kūlim lodē ir tik lielas, lai pa tām iekļūtu viss krītošais un atstarotais staru kūlis. Fotodetektoru novieto tā, lai tas neuztvertu tiešu gaismu ne no krītošā, ne arī no atstarotā staru kūļa.

2.4.   Fotodetektora rādījumu skalas elektriskie parametri

Fotodetektora rādījums, ko nolasa no rādījumu skalas, ir gaismas jutīgās virsmas gaismas intensitātes lineāra funkcija. Lai atvieglotu reducēšanu līdz 0 un kalibrēšanas koriģēšanu, paredz (elektriskus un/vai optiskus) līdzekļus. Šie līdzekļi neietekmē instrumenta linearitāti vai spektrālos parametrus. Uztvērēja rādījumu skalas precizitāte ir ±2 % no pilnas skalas vai ±10 % no nolasījuma lieluma – atkarībā no tā, kurš procents ir mazāks.

2.5.   Parauga turētājs

Šim mehānismam testa paraugs jāfiksē tā, lai avota balsta un uztvērēja asis krustotos uz atstarojošās virsmas. Atstarojošā virsma var atrasties spoguļa parauga iekšpusē vai vienā no tā pusēm atkarībā no tā, vai tas ir spogulis ar “pirmo virsmu”, “otro virsmu” vai prizmatisks “atlokāma” tipa spogulis.

3.   PROCEDŪRA

3.1.   Tiešās kalibrēšanas metode

Tiešajā kalibrēšanas metodē par atskaites standartu izmanto gaisu. Šo metodi piemēro iekārtām, kas konstruētas tā, lai varētu veikt kalibrēšanu 100 % punktā, iešūpojot uztvērēju vajadzīgajā vietā tieši uz gaismas avota ass (skatīt 1. attēlu).

Izmantojot šo metodi, dažos gadījumos (piemēram, veicot zema atstarojuma virsmu mērījumus) vēlams izmantot kalibrēšanas starppunktu (starp 0 un 100 % uz skalas). Šādā gadījumā optiskajā ceļā ievieto neitrāla blīvuma filtru, kura caurlaidība ir zināma, un pēc tam koriģē kalibrēšanas kontrolskalu, līdz var nolasīt neitrālā blīvuma filtra caurlaidību procentos. Šo filtru noņem pirms atstarojuma mērījumu veikšanas.

3.2.   Netiešās kalibrēšanas metode

Netiešās kalibrēšanas metodi piemēro, ja iekārtai ir fiksēta avota un uztvērēja ģeometrija. Vajadzīgs atbilstīgi kalibrēts un uzturēts atstarojuma standarts. Vēlams, lai šis atskaites standarts ir plakans spogulis, kura atstarojuma vērtība pēc iespējas vairāk līdzinās testa paraugu atstarojuma vērtībai.

3.3.   Plakana spoguļa mērījumi

Plakanu spoguļu paraugu atstarojumu var noteikt ar instrumentiem, izmantojot vai nu tiešo vai netiešo kalibrēšanas metodi. Atstarojumu vērtību nolasa tieši no rādījumu skalas.

3.4.   Neplakana (izliekta) spoguļa mērījumi

Izliekto spoguļu atstarojuma noteikšanā jāizmanto iekārtas, kuru uztvērējā ir integrējošā lode (skatīt 2. attēlu). Ja instrumenta rādījumu skala standarta spogulim ar E % atstarojumu uzrāda ne dalījumus, nezināma atstarojuma spoguļa nx dalījumi saskaņā ar šādu formulu atbildīs X % atstarojumam:

Formula

1. attēls

Vispārīgi attēlots reflektometrs, kas demonstrē divu kalibrēšanas metožu shēmu

Rādījumu skala ar korekciju

Atstarojums %

Nulles korekcija

Kalibrēšanas korekcija

Parauga turētājs

Gaismas avots un kolimators

Uztvērēja balstenis “tiešās” kalibrēšanas stāvoklī

Fotoreceptors stāvoklī, kad tiek veikti mērījumi un izmantota “netiešā” kalibrēšana

2. attēls

Vispārīgi attēlots reflektometrs ar integrējošo lodi uztvērējā

Gaismas avots un kolimators

Rādījumu skala ar korekciju

Atstarojums %

Nulles korekcija

Kalibrēšanas korekcija

Fotodetektors

Parauga turētājs

CIE 1931 standarta kolorimetriskā atstarotāja spektrālais kolometriskais raksturojums (2)

Šīs tabulas avots ir CIE izdevums 50 (45) (1970)

| λ
  nm | (λ) | (λ) | (λ) |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,001 4 | 0,000 0 | 0,006 5 |
| 390 | 0,004 2 | 0,000 1 | 0,020 1 |
| 400 | 0,014 3 | 0,000 4 | 0,067 9 |
| 410 | 0,043 5 | 0,001 2 | 0,207 4 |
| 420 | 0,134 4 | 0,004 0 | 0,645 6 |
| 430 | 0,283 9 | 0,011 6 | 1,385 6 |
| 440 | 0,348 3 | 0,023 0 | 1,747 1 |
| 450 | 0,336 2 | 0,038 0 | 1,772 1 |
| 460 | 0,290 8 | 0,060 0 | 1,669 2 |
| 470 | 0,195 4 | 0,091 0 | 1,287 6 |
| 480 | 0,095 6 | 0,139 0 | 0,813 0 |
| 490 | 0,032 0 | 0,208 0 | 0,465 2 |
| 500 | 0,004 9 | 0,323 0 | 0,272 0 |
| 510 | 0,009 3 | 0,503 0 | 0,158 2 |
| 520 | 0,063 3 | 0,710 0 | 0,078 2 |
| 530 | 0,165 5 | 0,862 0 | 0,042 2 |
| 540 | 0,290 4 | 0,954 0 | 0,020 3 |
| 550 | 0,433 4 | 0,995 0 | 0,008 7 |
| 560 | 0,594 5 | 0,995 0 | 0,003 9 |
| 570 | 0,762 1 | 0,952 0 | 0,002 1 |
| 580 | 0,916 3 | 0,870 0 | 0,001 7 |
| 590 | 1,026 3 | 0,757 0 | 0,001 1 |
| 600 | 1,062 2 | 0,631 0 | 0,000 8 |
| 610 | 1,002 6 | 0,503 0 | 0,000 3 |
| 620 | 0,854 4 | 0,381 0 | 0,000 2 |
| 630 | 0,642 4 | 0,265 0 | 0,000 0 |
| 640 | 0,447 9 | 0,175 0 | 0,000 0 |
| 650 | 0,283 5 | 0,107 0 | 0,000 0 |
| 660 | 0,164 9 | 0,061 0 | 0,000 0 |
| 670 | 0,087 4 | 0,032 0 | 0,000 0 |
| 680 | 0,046 8 | 0,017 0 | 0,000 0 |
| 690 | 0,22 7 | 0,008 2 | 0,000 0 |
| 700 | 0,011 4 | 0,004 1 | 0,000 0 |
| 710 | 0,005 8 | 0,002 1 | 0,000 0 |
| 720 | 0,02 9 | 0,001 0 | 0,000 0 |
| 730 | 0,001 4 | 0,000 5 | 0,000 0 |
| 740 | 0,000 7 | 0,000 2 (*1) | 0,000 0 |
| 750 | 0,000 3 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 760 | 0,000 2 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 770 | 0,000 1 | 0,000 0 | 0,000 0 |
| 780 | 0,000 0 | 0,000 0 | 0,000 0 |

λ

nm

Formula

Formula

Formula

380

0,001 4

0,000 0

0,006 5

390

0,004 2

0,000 1

0,020 1

400

0,014 3

0,000 4

0,067 9

410

0,043 5

0,001 2

0,207 4

420

0,134 4

0,004 0

0,645 6

430

0,283 9

0,011 6

1,385 6

440

0,348 3

0,023 0

1,747 1

450

0,336 2

0,038 0

1,772 1

460

0,290 8

0,060 0

1,669 2

470

0,195 4

0,091 0

1,287 6

480

0,095 6

0,139 0

0,813 0

490

0,032 0

0,208 0

0,465 2

500

0,004 9

0,323 0

0,272 0

510

0,009 3

0,503 0

0,158 2

520

0,063 3

0,710 0

0,078 2

530

0,165 5

0,862 0

0,042 2

540

0,290 4

0,954 0

0,020 3

550

0,433 4

0,995 0

0,008 7

560

0,594 5

0,995 0

0,003 9

570

0,762 1

0,952 0

0,002 1

580

0,916 3

0,870 0

0,001 7

590

1,026 3

0,757 0

0,001 1

600

1,062 2

0,631 0

0,000 8

610

1,002 6

0,503 0

0,000 3

620

0,854 4

0,381 0

0,000 2

630

0,642 4

0,265 0

0,000 0

640

0,447 9

0,175 0

0,000 0

650

0,283 5

0,107 0

0,000 0

660

0,164 9

0,061 0

0,000 0

670

0,087 4

0,032 0

0,000 0

680

0,046 8

0,017 0

0,000 0

690

0,22 7

0,008 2

0,000 0

700

0,011 4

0,004 1

0,000 0

710

0,005 8

0,002 1

0,000 0

720

0,02 9

0,001 0

0,000 0

730

0,001 4

0,000 5

0,000 0

740

0,000 7

0,000 2 (*1)

0,000 0

750

0,000 3

0,000 1

0,000 0

760

0,000 2

0,000 1

0,000 0

770

0,000 1

0,000 0

0,000 0

780

0,000 0

0,000 0

0,000 0

SKAIDROJOŠS ATTĒLS

Sfērisko spoguļu atstarojuma faktora mērīšanas ierīces paraugs

C = uztvērējs

D = diafragma

E = ieejas logs

F = mērījuma logs

L = lēca

M = objekta logs

S = gaismas avots

(S) = integrējošā lode

---

(1)  Definīcijas avots ir CIE izdevums 50 (45) International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting

(2)  Saīsināta tabula. Vērtības
  Formula
  (λ) = V (λ) ir noapaļotas līdz četrām decimāldaļām.

(*1)  1966. gadā mainīts (no 3 uz 2)

---

7. PIELIKUMS

Spoguļa atstarojošās virsmas izliekuma rādiusa “r” noteikšanas procedūra

1.   MĒRĪJUMI

1.1.   Iekārtas

Izmanto “sferometru”, kurš ir līdzīgs šā pielikuma 1. attēlā aprakstītajam un kuram ir noteikti mēraparāta skalas rādītāja attālumi, un kura pamatnes balsti ir fiksēti.

1.2.   Mērījumu punkti

1.2.1.   Izliekuma pamatrādiusus mēra trijos punktos, kas atrodas pēc iespējas tuvāk vienai trešdaļai, pusei un divām trešdaļām tā atstarojošās virsmas loka, kas iet caur šīs virsmas centru paralēli b segmentam, vai arī – punktos uz tā loka, kas iet caur atstarojošās virsmas centru, kurš tam ir perpendikulārs, ar nosacījumu, ka šis loks ir garāks.

1.2.2.   Ja atstarojošās virsmas izmēra dēļ nav iespējams veikt mērījumus šo noteikumu 2.1.1.6. punktā noteiktajos virzienos, par testiem atbildīgie tehniskie dienesti var veikt mērījumus minētajā punktā divos perpendikulāros virzienos pēc iespējas tuvāk augstāk aprakstītajiem virzieniem.

2.   IZLIEKUMA “r” RĀDIUSA APRĒĶINĀŠANA

“r”, ko izsaka mm, aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| rp1 | = | izliekuma rādiuss pirmajā mērījuma punktā, |
| --- | --- | --- |
| rp2 | = | izliekuma rādiuss otrajā mērījuma punktā, |
| rp3 | = | izliekuma rādiuss trešajā mērījuma punktā. |

rp1

=

izliekuma rādiuss pirmajā mērījuma punktā,

rp2

=

izliekuma rādiuss otrajā mērījuma punktā,

rp3

=

izliekuma rādiuss trešajā mērījuma punktā.

1. attēls

Sferometrs

ø 4,5 vītnes solis F 90-418

Salīdzinātājs

Mobilais punkts

---

8. PIELIKUMS

H punkta un faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstīto procedūru izmanto, lai noteiktu H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietās un pārbaudītu mērījumu datu atbilstību transportlīdzekļa izgatavotāja dotajām specifikācijām (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā lieto šādas definīcijas.

“Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

2.1.1.   H punkts un R punkts, un to attiecība,

2.1.2.   faktiskais rumpja leņķis un sēdekļa aizmugures balsta leņķis, un to attiecība;

2.2.   “Telpiska H punkta ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos rumpja leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

2.3.   ““H” punkts” ir saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru transportlīdzekļa sēdvietā novietotas telpiskas H punkta ierīces rumpja un augšstilba rotācijas centrs. H punkts atrodas ierīces centrālās līnijas, kura novilkta starp H punkta projekcijas punktiem abās H punkta ierīces pusēs, vidū. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides skatīt 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru, to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

2.4.   ““R” punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir konstrukcijas punkts, ko katrai sēdvietai nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs un kurš ir apzīmēts telpiskajā atskaites sistēmā.

2.5.   “Rumpja līnija” telpiskās H punkta ierīces zondes centra līnija, kad zonde ir galējā aizmugures stāvoklī.

2.6.   “Faktiskais rumpja leņķis” leņķis, kas mērīts H punkta ierīces aizmugures leņķa kvadrantā starp vertikālu līniju, kas vilkta caur H punktu, un rumpja līniju. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst sēdekļa aizmugures balsta leņķim (pielaides skatīt 3.2.2. punktā).

2.7.   “Sēdekļa aizmugures balsta leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikālu līniju, kas vilkta caur R punktu, un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

2.8.   “Pasažiera centra plakne” (C/LO) ir katrā norādītā sēdvietā novietotas telpiskās H punkta ierīces vidus plakne; to nosaka H punkta koordināte uz Y ass. Atsevišķu sēdekļu centra plakne sakrīt ar pasažiera centra plakni. Citiem sēdekļiem pasažieru centra plakni nosaka izgatavotājs.

2.9.   “Telpiska atskaites sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

2.10.   “Atpazīstamības zīmes” ir fizisks punkts (atvere, virsma, zīme, iespiedums) transportlīdzekļa virsbūvē, kā to noteicis izgatavotājs.

2.11.   “Transportlīdzekļa mērīšanas novietojums” ir transportlīdzekļa novietojums, ko nosaka atpazīstamības zīmju koordinātas telpiskā atskaites sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu sniegšana

Par katru sēdvietu, kur vajadzīgi atskaites dati, lai varētu pierādīt atbilstību šo noteikumu prasībām, jāuzrāda visi turpmāk minētie dati vai no tiem attiecīgi atlasīti dati šā pielikuma 3. papildinājumā norādītajā veidlapā:

3.1.1.   R punkta koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā;

3.1.2.   sēdekļa aizmugures balsta leņķis;

3.1.3.   visi rādītāji, kas nepieciešami, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) turpmāk 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī.

3.2.   Saistība starp mērījumu datiem un aprēķina specifikācijas datiem

3.2.1.   H punkta koordinātas un faktiskā rumpja leņķa vērtība, kas iegūta ar turpmāk 4. punktā izklāstīto procedūru, jāsalīdzina attiecīgi ar R punkta koordinātām un sēdekļa aizmugures balsta leņķa vērtību, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.

3.2.2.   R punkta un H punkta relatīvās pozīcijas un attiecību starp sēdekļa aizmugures balsta leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai var uzskatīt par apmierinošu, ja H punkta koordinātas atrodas kvadrātā, kura malu garums ir 50 mm un tā horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis no sēdekļa aizmugures balsta leņķa neatšķiras vairāk par 5 grādiem.

3.2.3.   Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un sēdekļa aizmugures balsta leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām.

3.2.4.   Ja H punkts vai faktiskais rumpja leņķis neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā noteiktajām prasībām, H punkts un sēdekļa aizmugures balsta leņķis jānosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja no šīm trim darbībām divu darbību rezultāti atbilst šīm prasībām, piemēro iepriekš 3.2.3. punktā minētos nosacījumus.

3.2.5.   Ja vismaz divās no trim 3.2.4. punktā aprakstītajām darbībām iegūtie rezultāti neatbilst 3.2.2. punktā minētajām prasībām vai arī, ja atbilstības pārbaudi nav iespējams veikt tāpēc, ka izgatavotājs nav sniedzis datus par R punkta pozīciju vai par sēdekļa aizmugures balsta leņķi, izmanto šo trīs izmērīto punktu rezultātā iegūto smaguma centru vai trīs izmērīto leņķu vidējo vērtību un uzskata tos par piemērojamiem visos gadījumos, kur šajos noteikumos minēts R punkts vai sēdekļa aizmugures balsta leņķis.

4.   H PUNKTA UN FAKTISKĀ RUMPJA LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA

4.1.   Transportlīdzeklis pēc izgatavotāja ieskatiem atbilstoši jāsagatavo 20 ± 10 °C temperatūrā, lai nodrošinātu, ka sēdekļa materiāls ir telpas temperatūrā. Ja pārbaudāmajā sēdeklī nekad nav sēdēts, tajā divas reizes uz vienu minūti iesēdina 70 līdz 80 kg smagu cilvēku vai ierīci, lai saspiestu sēdekļa spilvenu un atzveltni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma neviens sēdekļa komplekts vismaz 30 minūtes pirms telpiskās H punkta ierīces novietošanas netiek noslogots.

4.2.   Transportlīdzeklis ir 2.11. punktā definētajā mērīšanas novietojumā.

4.3.   Sēdekli, ja tas ir regulējams, vispirms noregulē vistālāk atpakaļ normālajā novietojumā brauciena laikā, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā vienīgi sēdekļa regulējumu garenvirzienā, izņemot sēdekļa pārvietojumu, kas nav paredzēts normālam novietojumam brauciena laikā. Ja ir vēl citi sēdekļa regulēšanas veidi (vertikāla, leņķiska, sēdekļa atzveltnes utt. regulēšana), tad tie jānoregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. Atsperotiem sēdekļiem vertikālo pozīciju stingri nofiksē atbilstoši normālajam novietojumam brauciena laikā, ko noteicis izgatavotājs.

4.4.   Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar telpisko H punkta ierīci, pārklāj ar pietiekama izmēra un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, ko var raksturot kā vienkāršu kokvilnas audumu ar 18,9 diegiem uz cm2 un svaru 0,228 kg/m2, vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem.

Ja sēdeklim testu veic ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras sēdekli novieto, jābūt ar tādiem pašiem pamata parametriem (2), kādi ir tā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras šo sēdekli paredzēts izmantot.

4.5.   Telpiskās H punkta ierīces sēdekļa un muguras mezglu novieto tā, lai pasažiera centra plakne (C/LO) sakristu ar telpiskās H punkta ierīces centra plakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma telpisko H punkta ierīci drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja telpiskā H punkta ierīce atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala telpisko H punkta ierīci neļauj regulēt.

4.6.   Pēdas un apakšējās kājas savienojumu pievieno sēdekļa paliktnim vai nu atsevišķi, vai izmantojot T veida siju un apakšējās kājas mezglu. Līnija, kas novilkta starp H punkta projekcijas punktiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa centra plaknei garenvirzienā.

Telpiskās H punkta ierīces pēdu un kāju pozīciju noregulē šādi.

4.7.1.   Norādītā sēdvieta: vadītājs un priekšējais malējais pasažieris

4.7.1.1.   Ja nepieciešams, gan pēdu, gan kāju mezglus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas uz grīdas būtu dabiskā pozīcijā, attiecīgā gadījumā starp vadības pedāļiem. Kreiso pēdu pēc iespējas novieto aptuveni tādā pašā attālumā pa kreisi no telpiskās H punkta ierīces centra plaknes kā labo pēdu – pa labi. Līmeņrādi, ar ko pārbauda telpiskās H punkta ierīces šķērsvirzienu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot sēdekļa paliktni vai pavirzot kājas un pēdas savienojumu uz aizmuguri. Līnijai, kas novilkta starp H punkta projekcijas punktiem, jābūt perpendikulārai sēdekļa centra plaknei garenvirzienā.

4.7.1.2.   Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso kāju nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā ir atbalstīta. Saglabā projekcijas punktu uzstādījumu.

4.7.2.   Norādītā sēdvieta: malējā aizmugurējā

Aizmugurējos sēdekļos vai papildu sēdvietās kājas novieto pēc izgatavotāja norādījumiem. Ja pēdas balstās uz grīdas, kas ir dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, ir atskaites pēda, bet otru pēdu novieto tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda tā sēdekļa šķērsvirzienu, uz kura novietota ierīce, rādītu horizontāli.

4.7.3.   Citas norādītās sēdvietas

Ievēro vispārējo procedūru, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

4.8.   Piestiprina apakšējās kājas un augšstilba svarus un noregulē telpisko H punkta ierīci.

Muguras paliktni liec uz priekšu līdz priekšējai atdurei un telpisko H punkta ierīci atvelk no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida siju. Maina telpiskās H punkta ierīces stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm.

4.9.1.   Ja telpiskā H punkta ierīce tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Ļauj telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida sijai vairs nav vajadzīga, t.i., līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina apakšējās kājas stāvokli.

4.9.2.   Ja telpiskā H punkta ierīce netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Liek telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, T veida sijai pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

4.10.   Pieliek 100 ± 10 N lielu slodzi telpiskās H punkta ierīces muguras un paliktņa mezglam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadrants un T veida sijas balsts. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas novilkta caur minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba sijas balstam (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras paliktni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Procedūras atlikušajā daļā jārīkojas uzmanīgi, lai novērstu telpiskās H punkta ierīces slīdēšanu uz priekšu.

4.11.   Uzliek labās un kreisās puses sēžas svarus un tad pēc kārtas astoņus rumpja svarus. Saglabā telpiskās H punkta ierīces līmeni.

4.12.   Noliec muguras paliktni uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Telpisko H punkta ierīci šūpo no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās centra plaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp telpisko H punkta ierīci un sēdekli rodas berze.

Šūpošanas laikā telpiskās H punkta ierīces T veida sija var sliekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida sija jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānu slodzi šūpošanas laikā. Lai nodrošinātu, ka vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ netiek pieliktas nejaušas ārējas slodzes, T veida sijas turēšana un telpiskās H punkta ierīces šūpošana jāveic uzmanīgi.

Šajā posmā telpiskās H punkta ierīces pēdas nav jāstabilizē vai jātur. Ja pēdas maina pozīciju, tām uz laiku atļauj palikt šādā stāvoklī.

Uzmanīgi atliec muguras paliktni atpakaļ pret sēdekļa atzveltni un pārbauda, vai abi līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja telpiskās H punkta ierīces šūpošanas laikā pēdas ir izkustējušās, to stāvokli maina šādi.

Pēc kārtas katru pēdu paceļ no grīdas tiktāl, cik vajadzīgs, lai nerodas pēdas papildu kustība. Šīs pacelšanas laikā pēda var brīvi griezties, un uz priekšu vērsta vai sānu slodze netiek pielikta. Kad katru pēdu novieto atpakaļ uz grīdas, papēdim jāsaskaras ar tam paredzēto konstrukciju.

Pārbauda, vai sānu līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras paliktņa augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai uz sēdekļa izlīdzinātu telpiskās H punkta ierīces paliktni.

4.13.   Turot T veida siju, lai nepieļautu telpiskās H punkta ierīces slīdēšanu pa sēdekļa spilvenu uz priekšu, rīkojas šādi:

| a) | atvirza muguras paliktni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- |

a)

atvirza muguras paliktni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | muguras leņķa sijai aptuveni rumpja svara centra augstumā secīgi pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, līdz gūžas leņķa kvadrants norāda, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākta stabila pozīcija. Rūpīgi seko, lai uz telpisko H punkta ierīci neiedarbotos uz leju vai sāniem vērstas ārējas slodzes. Ja telpiskās H punkta ierīces līmenis jāregulē vēlreiz, muguras paliktni pagriež uz priekšu, vēlreiz noregulē līmeni un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa sijai aptuveni rumpja svara centra augstumā secīgi pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, līdz gūžas leņķa kvadrants norāda, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākta stabila pozīcija. Rūpīgi seko, lai uz telpisko H punkta ierīci neiedarbotos uz leju vai sāniem vērstas ārējas slodzes. Ja telpiskās H punkta ierīces līmenis jāregulē vēlreiz, muguras paliktni pagriež uz priekšu, vēlreiz noregulē līmeni un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru.

Veic visus mērījumus.

4.14.1.   Telpiskajā atskaites sistēmā nosaka H punkta koordinātas.

4.14.2.   Faktisko rumpja leņķi nolasa telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir galējā aizmugures stāvoklī.

4.15.   Ja nepieciešams telpisko H punkta ierīci uzstādīt atkārtoti, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļa mezglu nenoslogo. Telpisko H punkta ierīci neatstāj novietotu uz sēdekļa mezgla ilgāk nekā tas vajadzīgs testa veikšanai.

Ja sēdekļus, kas atrodas vienā rindā, var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu “faktisko rumpja leņķi”, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto telpisko H punkta ierīci novieto sēdvietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:

4.16.1.   priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

4.16.2.   aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis.

---

(1)  Jebkurā sēdvietā, kas nav priekšējais sēdeklis, kur H punktu nevar noteikt, izmantojot telpisko H punkta ierīci vai procedūras, par atskaites punktu pēc kompetentās iestādes ieskatiem var uzskatīt izgatavotāja norādīto R punktu.

(2)  Slīpuma leņķis, augstumu starpība attiecībā pret sēdekļa stiprinājumu, virsmas faktūra utt.

2. PAPILDINĀJUMS

TELPISKĀ ATSKAITES SISTĒMA (1)

1.   Muguras un sēdekļa paliktņi

Muguras un sēdekļa paliktņi ir būvēti no kompozītas plastmasas un metāla; tie imitē cilvēka rumpi un augšstilbus, un tiem ir mehāniska locījuma vieta H punktā. Faktiskā rumpja leņķa mērījumiem pie zondes ar locījuma vietu H punktā ir piestiprināts kvadrants. Ar regulējamu augšstilba siju, kas piestiprināta pie sēdekļa paliktņa, nosaka augšstilba centra līniju un to izmanto kā gūžas leņķa kvadranta pamatlīniju.

2.   Ķermeņa un kāju elementi

Apakšējās kājas segmenti ir savienoti ar sēdekļa paliktņa mezglu ar T veida siju, kura savieno ceļgalus un kura ir augšstilba regulējamās sijas sānisks pagarinājums. Apakšējās kājas segmentos ir iestiprināti kvadranti ceļgalu leņķu noteikšanai. Kurpju un pēdu mezglus kalibrē, lai noteiktu pēdas leņķi. Ar diviem līmeņrāžiem nosaka ierīces stāvokli telpā. Ķermeņa elementu svarus novieto attiecīgos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs iespiedumam, kuru radītu 76 kg smags vīrietis. Visas telpiskās H punkta locītavas jāpārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes

1. attēls

Telpiskās H punkta ierīces elementu apzīmējums

Galvas daļas zonde

Muguras paliktnis

Rumpja svara piekare

Muguras leņķa līmenis

Gūžas leņķa kvadrants

Sēdekļa paliktnis

Muguras leņķa kvadrants

Augšstilba svara paliktnis

H punkta projekcijas punkti

T veida sija, kas savieno ceļgalus

H punkta šarnīrs

Sānu līmenis

Augšstilba sija

Ceļgala leņķa kvadrants

Pēdas leņķa kvadrants

2. attēls

Telpiskās H punkta ierīces elementu izmēri un slodzes sadalījums

Robežās no 108 līdz 424

Rumpja svars

Sēžas svars

Slodzes pielikšanas kustības virziens un punkts

Augšstilba svars

Kājas svars

---

(1)  Sīkāku informāciju par telpiskās H punkta ierīces uzbūvi var iegūt Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America. Ierīce atbilst aprakstam ISO 6549-1980.

2. PAPILDINĀJUMS

TELPISKĀ ATSKAITES SISTĒMA

1.   Telpisko atskaites sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (1).

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas novietojumu nosaka, novietojot transportlīdzekli uz balstošas virsmas tā, lai atpazīstamības zīmju koordinātas atbilstu izgatavotāja norādītajiem raksturlielumiem.

3.   R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktajām atpazīstamības zīmēm.

Attēls

Telpiskā atskaites sistēma

Nulles Y plakne (vertikālā garenvirziena nulles plakne)

Nulles X plakne (vertikālā nulles šķērsplakne)

Nulles Z plakne (horizontālā nulles plakne)

Balstoša virsma

---

(1)  Šī atskaites sistēma atbilst ISO 1978. gada standartam 4130.

3. PAPILDINĀJUMS

ATSKAITES DATI PAR SĒDVIETĀM

1.   Atskaites datu kodēšana

Katrai sēdvietai atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē ar divciparu kodu. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kas norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustības virzienam uz priekšu; izmanto šādus burtus:

| L | = | pa kreisi |
| --- | --- | --- |
| C | = | vidū |
| R | = | pa labi |

L

=

pa kreisi

C

=

vidū

R

=

pa labi

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas novietojuma apraksts

2.1.   Atpazīstamības zīmju koordinātas

X ...

Y ...

Z ...

3.   Atskaites datu saraksts

Sēdvieta: ...

3.1.1.   R punkta koordinātas

X ...

Y ...

Z ...

3.1.2.   Sēdekļa aizmugures balsta leņķis ...

3.1.3.   Specifikācijas sēdekļa regulēšanai (1)

horizontāla: ...

vertikāla: ...

leņķiska: ...

rumpja leņķis: ...

Piezīme. Atskaites datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  Izsvītrot to, kas nav piemērojams.

---

9. PIELIKUMS

(rezervēts)

---

10. PIELIKUMS

IZŠĶIRTSPĒJAS ATTĀLUMA APRĒĶINĀŠANA

1.   NETIEŠĀS REDZAMĪBAS KAMERAS UN EKRĀNA IERĪCE

1.1.   Kameras izšķirtspējas slieksnis

Kameras izšķirtspējas slieksni nosaka šāda formula:

Formula

kur:

| ωc | — | kameras izšķirtspēja (loka min) |
| --- | --- | --- |
| βc | — | kameras redzamības leņķis (°) |
| Nc | — | kameras video signāla līniju skaits (#) |

ωc

—

kameras izšķirtspēja (loka min)

βc

—

kameras redzamības leņķis (°)

Nc

—

kameras video signāla līniju skaits (#)

Izgatavotājs norāda vērtības βc un Nc

1.2.   Ekrāna kritiskā redzamības attāluma noteikšana

Ekrānam ar noteiktiem izmēriem un īpašībām var aprēķināt tādu attālumu līdz ekrānam, kura robežās izšķirtspējas attālums ir atkarīgs tikai no kameras efektivitātes. Šo kritiskās redzamības attālumu rm,c nosaka šādi:

Formula

kur:

| rm,c | — | kritiskais redzamības attālums (m) |
| --- | --- | --- |
| Hm | — | ekrāna attēla augstums (m) |
| Nm | — | ekrāna video signāla līniju skaits (-) |
| ωeye | — | novērotāja izšķiršanas slieksnis (loka minūtes) |

rm,c

—

kritiskais redzamības attālums (m)

Hm

—

ekrāna attēla augstums (m)

Nm

—

ekrāna video signāla līniju skaits (-)

ωeye

—

novērotāja izšķiršanas slieksnis (loka minūtes)

Pārvēršanai no loka minūtēm uz grādiem izmanto skaitli 60.

Izgatavotājs norāda vērtības Hm un Nm.

ωeye = 1

1.3.   Izšķirtspējas attāluma noteikšana

1.3.1.   Maksimālais izšķirtspējas attālums ir mazāks par kritiskās redzamības attālumu. Ja izvietojuma dēļ attālums starp aci un ekrānu ir mazāks par kritiskās redzamības attālumu, teorētisko maksimālo izšķirtspējas attālumu nosaka šādi:

Formula

kur:

| rd | — | izšķirtspējas attālums [m] |
| --- | --- | --- |
| Do | — | objekta diametrs [m] |
| ƒ | — | sliekšņa paaugstināšanas faktors |

rd

—

izšķirtspējas attālums [m]

Do

—

objekta diametrs [m]

ƒ

—

sliekšņa paaugstināšanas faktors

ωc, βc un Nc atbilstoši 1.1. punktam

D0 = 0,8 m

ƒ = 8

1.3.2.   Izšķirtspējas attālums ir lielāks par kritisko redzamības attālumu. Ja izvietojuma dēļ attālums starp aci un ekrānu ir lielāks par kritiskās redzamības attālumu, teorētisko maksimālo izšķirtspējas attālumu nosaka šādi:

Formula

kur:

| rm | — | ekrāna redzamības attālums (m) |
| --- | --- | --- |
| Dm | — | ekrāna ekrāna diagonāle (collās) |
| Nm | — | ekrāna video signāla līniju skaits (-) |

rm

—

ekrāna redzamības attālums (m)

Dm

—

ekrāna ekrāna diagonāle (collās)

Nm

—

ekrāna video signāla līniju skaits (-)

βc un Nc atbilstoši 1.1. punktam

Nm un ωeye atbilstoši 1.2. punktam

2.   PAPILDU FUNKCIONĀLĀS PRASĪBAS

Pamatojoties uz uzstādīšanas nosacījumiem, nosaka, vai visa uzstādītā ierīce vēl aizvien atbilst šo noteikumu 6.2.2. punktā uzskaitītajām funkcionālajām prasībām, jo īpaši ņemot vērā – apžilbināšanas korekciju, ekrāna maksimālo un minimālo spožumu. Nosaka arī iespējamo apžilbināšanas korekcijas pakāpi un leņķi, kādā saules gaisma var krist uz ekrānu (netraucējot redzamību), un datus salīdzina ar atbilstošajiem sistēmas mērījumu rezultātiem. To var veikt vai nu ar datorprojektētu modeli, nosakot gaismas leņķus attiecībā pret ierīci, kad tā ir uzstādīta uz atbilstoša transportlīdzekļa, vai arī veicot attiecīgos mērījumus atbilstošam transportlīdzeklim, kā aprakstīts šo noteikumu 6.2.2.2. punktā.

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/263

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/Ehttp://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.htmlEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 118 – Vienotas tehniskās prasības par atsevišķu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu iekšējās apdares materiālu ugunsizturību

Spēkā stāšanās datums: 2005. gada 6. aprīlis

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | I daļa. Definīcijas, specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | II daļa. Definīcijas, specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tipa grozījumi un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Informācijas dokuments (par transportlīdzekli) |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Informācijas dokuments (par elementu) |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Paziņojums par elementa tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Materiālu horizontālās degšanas ātruma noteikšanas tests |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Materiālu kušanas režīma noteikšanas teksts |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Materiālu vertikālās degšanas ātruma noteikšanas tests |
| --- | --- |

8. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz to iekšējās apdares materiālu ugunsizturību (uzliesmojamība, degšanas ātrums un kušanas režīms), kas izmantoti M3 kategorijas, II un III klases (1) transportlīdzekļos, ar kuriem var pārvadāt vairāk nekā 22 pasažierus un kuri nav paredzēti kājās stāvošiem pasažieriem un izmantošanai pilsētā (pilsētas autobusi).

Tipa apstiprinājumus piešķir saskaņā ar:

1.2.   I daļu – transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz pasažieru salonā izmantoto iekšējo sastāvdaļu ugunsizturību;

1.3.   II daļu – sastāvdaļas (materiālu, sēdekļu, aizkaru, starpsienu u. c.) apstiprinājums attiecībā uz ugunsizturību.

2.   DEFINĪCIJAS. Vispārīgi

2.1.   “Izgatavotājs” ir persona vai iestāde, kas atbild apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un par ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī persona vai iestāde ir tieši iesaistīta visos transportlīdzekļa vai elementa, uz ko attiecas apstiprināšanas process, izgatavošanas posmos.

2.2.   “Pasažieru nodalījums” ir telpa, kur atrodas pasažieri (ieskaitot bāru, virtuvi, tualeti utt.), ko ierobežo:

| — | griesti, |
| --- | --- |

—

griesti,

| — | grīda, |
| --- | --- |

—

grīda,

| — | sānsienas, |
| --- | --- |

—

sānsienas,

| — | durvis, |
| --- | --- |

—

durvis,

| — | ārējais stiklojums, |
| --- | --- |

—

ārējais stiklojums,

| — | aizmugures nodalījuma starpsiena vai aizmugures sēdekļu atzveltņu plakne, |
| --- | --- |

—

aizmugures nodalījuma starpsiena vai aizmugures sēdekļu atzveltņu plakne,

| — | muguras balsts, |
| --- | --- |

—

muguras balsts,

| — | transportlīdzekļa gareniskās vertikālās vidusplaknes vadītāja pusē – vertikālā šķērsplakne caur vadītāja R punktu, kā noteikts Noteikumos Nr. 17, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa gareniskās vertikālās vidusplaknes vadītāja pusē – vertikālā šķērsplakne caur vadītāja R punktu, kā noteikts Noteikumos Nr. 17,

| — | transportlīdzekļa gareniskās vertikālās vidusplaknes pretējā pusē – priekšējā starpsiena. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa gareniskās vertikālās vidusplaknes pretējā pusē – priekšējā starpsiena.

2.3.   “Ražošanas materiāli” ir ražojumi liela apjoma materiālu (piemēram, polsterējuma ruļļu) vai iepriekš sagatavotu elementu veidā, kas tiek piegādātas izgatavotājam uzstādīšanai tāda tipa transportlīdzeklī, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, vai darbnīcai izmantošanai transportlīdzekļu apkopē vai remontā.

2.4.   “Sēdeklis” ir konstrukcija, kas kopā ar pārvalku veido vai neveido vienotu struktūru ar transportlīdzekļa korpusu, un ir paredzēts viena pieauguša cilvēka sēdēšanai. Šis termins attiecas kā uz atsevišķiem sēdekļiem, tā arī uz sola daļu, kas paredzēta viena pieauguša cilvēka sēdēšanai.

2.5.   “Sēdekļu grupa” ir vai nu sēdekļi solu veidā, vai atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., viena sēdekļa priekšējiem balstiem atrodoties paralēli otra sēdekļa aizmugurējiem balstiem vai uz priekšu no tiem un paralēli otra sēdekļa priekšējiem balstiem vai aiz tiem) un pielāgoti viena vai vairāku pieaugušu cilvēku sēdēšanai.

2.6.   “Sols” ir konstrukcija ar pārvalku, kas paredzēta sēdēšanai vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa vai elementa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz šiem noteikumiem iesniedz izgatavotājs.

3.2.   Tam pievieno 1. pielikumā vai 2. pielikumā norādītajam paraugam atbilstošu informācijas dokumentu.

Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu izpildi, iesniedz:

3.3.1.   attiecībā uz transportlīdzekļa apstiprinājumu – apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototipu;

3.3.2.   attiecībā uz iepriekš apstiprinātu iekšējo elementu tipu – transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno sarakstu ar attiecīgo detaļu tipa apstiprinājuma numuriem un izgatavotāja tipa apzīmējumiem;

attiecībā uz iekšējiem elementiem bez EEK tipa apstiprinājuma:

3.3.3.1.   transportlīdzekļos, kas ir apstiprināmā tipa prototipi, izmantoto elementu paraugus, kuru skaits norādīts 6.–8. pielikumā;

3.3.3.2.   turklāt vienu paraugu tehniskajam dienestam iesniedz turpmākām atsaucēm;

3.3.3.3.   tādām ierīcēm kā sēdekļi, aizkari, starpsienas utt. – 3.3.3.1. punktā norādītos paraugus un vienu nokomplektētu ierīci, kā minēts iepriekš;

3.3.3.4.   paraugi ir skaidri un neizdzēšami marķēti ar apstiprinājuma pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais tips atbilst šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasībām, piešķir tipa apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai tā elementa tipam, kā noteikts šajos noteikumos.

4.3.   Paziņojumu par tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst attiecīgi šo noteikumu 3. vai 4. pielikumā sniegtajiem paraugiem.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, katra materiāla, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam (sk. 4.4.2.3. punktu), iepakojumam un katram elementam, kas piegādāts atsevišķi un kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

blakus aplim:

4.4.2.1.   simboli, kas norāda noteikto elementu degšanas ātruma virzienu:

| ↔ | horizontālā virzienā (6. pielikums), |
| --- | --- |
| ↑ | vertikālā virzienā (8. pielikums), |
| ↓ | gan horizontālā, gan vertikālā virzienā
  (6. un 8. pielikums); |

↔

horizontālā virzienā (6. pielikums),

↑

vertikālā virzienā (8. pielikums),

↓

gan horizontālā, gan vertikālā virzienā

(6. un 8. pielikums);

4.4.2.2.   simbols “V”, kas norāda, ka elements ir apstiprināts saskaņā ar tās kušanas režīmu (7. pielikums), un/vai simbols “CD”, kas norāda, ka elements ir apstiprināts kā nokomplektēta ierīce, piemēram, sēdekļi, starpsienas, bagāžas plaukti utt.

4.4.2.3.   Ražošanas materiāli nav atsevišķi jāmarķē. Tomēr iepakojumam, kurā tie tiek piegādāti, jābūt skaidri marķētam ar iepriekš aprakstīto apstiprinājuma marķējumu.

4.4.2.4.   Atsevišķa marķējuma gadījumā liela izmēra elementiem (piemēram, sēdekļiem), kas ietver vairāk nekā vienu apstiprinātā materiāla vienību, var būt viens marķējums, kas norāda izmantotā(-o) materiāla(-u) apstiprinājuma numuru(-us).

4.4.3.   Ja tips atbilst apstiprinātam tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu numuru saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.4.4.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.4.5.   Attiecībā uz transportlīdzekli – apstiprinājuma marķējumu piestiprina izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.4.6.   Šo noteikumu 5. pielikumā ir sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

5.   I DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMS ATTIECĪBĀ UZ PASAŽIERU SALONĀ IZMANTOTO IEKŠĒJO ELEMENTU UGUNSIZTURĪBU

5.1.   Definīcija

Šo noteikumu I daļā izmanto šādu definīciju:

5.1.1.   “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā izgatavotāja tipa apzīmējums.

5.2.   Specifikācijas

5.2.1.   Pasažieru salona iekšējie materiāli, kas izmantoti apstiprināmā tipa transportlīdzeklī, atbilst šo noteikumu II daļas prasībām.

5.2.2.   Tādus materiālus un/vai aprīkojumu, ko izmanto pasažieru salonā un/vai ierīcēs un kas apstiprināti kā elementi, uzstāda tā, lai maksimāli samazinātu liesmu rašanos un to izplatīšanos.

5.2.3.   Šādus iekšējos materiālus un/vai aprīkojumu uzstāda tikai atbilstoši to paredzētajam mērķim un tiem veikto(-ajiem) testu(-iem) (sk. 6.2.1., 6.2.2. un 6.2.3. punktu), īpaši saistībā ar to ugunsizturību un kušanas režīmu (horizontāla/vertikāla virziena).

5.2.4.   Līmveida viela, kuru izmanto iekšējā materiāla piestiprināšanai pie tā atbalsta struktūras, pēc iespējas nedrīkst pasliktināt materiāla ugunsizturību.

6.   II DAĻA. ELEMENTA APSTIPRINĀJUMS ATTIECĪBĀ UZ TĀ UGUNSIZTURĪBU

6.1.   Definīcijas

Šo noteikumu II daļā izmanto šādas definīcijas:

“Elementa tips” ir elementi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

6.1.1.1.   izgatavotāja tipa apzīmējums;

6.1.1.2.   paredzētais pielietojums (sēdekļu polsterējums, griestu apšuvums utt.);

6.1.1.3.   izejmateriāls(-i) (piemēram, vilna, plastmasa, gumija, jaukti materiāli);

6.1.1.4.   kompozītmateriālu gadījumā – slāņu skaits; un

6.1.1.5.   citi raksturlielumi, ciktāl tie jūtami ietekmē šajos noteikumos aprakstīto veiktspēju.

6.1.2.   “Degšanas ātrums” ir saskaņā ar šo noteikumu 6. un/vai 8. pielikumu izmērītā izdegušā attāluma attiecība pret laiku, kurā attiecīgais attālums ir izdedzis. Degšanas ātrumu izsaka milimetros minūtē.

6.1.3.   “Kompozītmateriāls” ir materiāls, ko veido vairāki līdzīgu vai atšķirīgu materiālu slāņi, kuru virsmas cieši savienotas kopā, izmantojot cementēšanu, piesaitēšanu, apšūšanu, metināšanu u. c. Ja dažādi materiāli savienoti kopā ar pārtraukumiem (piemēram, sašujot, ar augstfrekvences metināšanu, kniedēšanu), šādus materiālus neuzskata par kompozītmateriāliem.

6.1.4.   “Redzamā virsma” ir tā transportlīdzeklī iemontētā materiāla virsma, kas pagriezta uz pasažieru salona pusi.

6.1.5.   “Polsterējums” ir iekšējā polsterējuma un virsmas apdares materiāla kombinācija, kas kopā veido sēdekļa amortizāciju.

6.1.6.   “Iekšējais apšuvums” ir materiāls(-i), kas (kopā) veido griestu, sienu vai grīdas virsmas apdari un pamatu.

6.2.   Specifikācijas

6.2.1.   Šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto testu veic šādiem materiāliem:

| a) | materiāls(-i), kas tiek izmantots(-i) sēdekļu (ieskaitot vadītāja sēdekli) un to piederumu polsterējumam; |
| --- | --- |

a)

materiāls(-i), kas tiek izmantots(-i) sēdekļu (ieskaitot vadītāja sēdekli) un to piederumu polsterējumam;

| b) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) griestu iekšējam apšuvumam; |
| --- | --- |

b)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) griestu iekšējam apšuvumam;

| c) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) sānu un aizmugures sienu (arī starpsienu) iekšējam apšuvumam; |
| --- | --- |

c)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) sānu un aizmugures sienu (arī starpsienu) iekšējam apšuvumam;

| d) | materiāls(-i) ar termisku un/vai akustisku funkciju; |
| --- | --- |

d)

materiāls(-i) ar termisku un/vai akustisku funkciju;

| e) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) grīdas iekšējam apšuvumam; |
| --- | --- |

e)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) grīdas iekšējam apšuvumam;

| f) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) bagāžas plauktu iekšējam apšuvumam, apsildīšanas un ventilācijas caurulēm; |
| --- | --- |

f)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) bagāžas plauktu iekšējam apšuvumam, apsildīšanas un ventilācijas caurulēm;

| g) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) apgaismojuma iekārtām. |
| --- | --- |

g)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) apgaismojuma iekārtām.

Testa rezultāti uzskatāmi par apmierinošiem, ja, ņemot vērā vissliktākos testa rezultātus, horizontālās degšanas ātrums nepārsniedz 100 mm/min vai liesma nodziest pirms pēdējā mērījumu punkta.

6.2.2.   Šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto testu veic šādiem materiāliem:

| a) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) griestu iekšējam apšuvumam; |
| --- | --- |

a)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) griestu iekšējam apšuvumam;

| b) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) bagāžas plauktu iekšējam apšuvumam, apsildīšanas un ventilācijas caurulēs, kuras atrodas griestos; |
| --- | --- |

b)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) bagāžas plauktu iekšējam apšuvumam, apsildīšanas un ventilācijas caurulēs, kuras atrodas griestos;

| c) | materiāls(-i), kas izmantots(-i) apgaismojumam bagāžas plauktos un/vai griestos. |
| --- | --- |

c)

materiāls(-i), kas izmantots(-i) apgaismojumam bagāžas plauktos un/vai griestos.

Testa rezultāti uzskatāmi par apmierinošiem, ja, ņemot vērā vissliktākos testa rezultātus, neveidojas neviens piliens, kas aizdedzina vati.

6.2.3.   Aizkaros un žalūzijās izmantotajiem materiāliem (un/vai citiem drapēriju materiāliem) veic šo noteikumu 8. pielikumā aprakstīto testu.

Testa rezultāti uzskatāmi par apmierinošiem, ja, ņemot vērā vissliktākos testa rezultātus, vertikālās degšanas ātrums nepārsniedz 100 mm/min.

Šo noteikumu 6.–8. pielikumā aprakstītie testi nav jāveic šādiem materiāliem:

6.2.4.1.   detaļas, kas izgatavotas no metāla vai stikla;

6.2.4.2.   katrs atsevišķais sēdekļa piederums, kura nemetālisko materiālu masa ir mazāka par 200 g. Ja šo piederumu nemetālisko materiālu kopējā masa pārsniedz 400 g katram sēdeklim, tad tests jāveic katram materiālam;

elementi, kuru virsmas laukums vai tilpums nepārsniedz attiecīgi:

6.2.4.3.1.   100 cm2 vai 40 cm3 elementiem, kuri pievienoti atsevišķām sēdvietām;

6.2.4.3.2.   300 cm2 vai 120 cm3 sēdekļu rindai un maksimāli uz vienu metru no pasažieru salona garuma tiem elementiem, kuri ierīkoti transportlīdzeklī un nav pievienoti atsevišķām sēdvietām;

6.2.4.4.   elektrības kabeļi;

6.2.4.5.   elementi, no kuriem nav iespējams iegūt paredzētā izmēra paraugu, kā norādīts 6. pielikuma 3.1. punktā, 7. pielikuma 3. punktā un 8. pielikuma 3.1. punktā.

7.   TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

Par visiem transportlīdzekļa vai elementa tipa grozījumiem saskaņā ar šiem noteikumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Šī struktūrvienība var:

7.1.1.   atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un transportlīdzeklis vai elements vēl joprojām atbilst prasībām; vai

7.1.2.   pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.3.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas izveidota šādam paplašinājumam, un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 3. vai 4. pielikumā norādītajam paraugam.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

8.1.   transportlīdzekļus/elementus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasības;

8.2.   iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa/elementa tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību iepriekš noteiktajām prasībām.

9.2.   Ja nolīguma Līgumslēdzēja puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 3. vai 4. pielikumā norādītajiem paraugiem.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, minētā iestāde par to informē citas 1958. gada nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 3. vai 4. pielikumā norādītajam paraugam.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu vai atteikumu, vai atsaukšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija un Melnkalne, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalsts, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS

(saskaņā ar šo noteikumu 3.2. punktu saistībā ar EEK transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz pasažieru salonā izmantoto iekšējo elementu ugunsizturību)

Ja sistēmām, elementiem vai atsevišķiem tehniskiem blokiem ir elektroniskā vadība, jāsniedz informācija par tās darbību.

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Tips un vispārīga tirdzniecības zīme(-es): ...

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir attiecīgais marķējums: ...

1.4.   Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

1.5.   Transportlīdzekļa kategorija (1): ...

1.6.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

1.7.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

2.   VISPĀRĪGS TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS RAKSTUROJUMS

2.1.   Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi:

3.   VIRSBŪVE

Iekšējais aprīkojums

Sēdekļi

3.1.1.   Numurs: ...

Transportlīdzekļu iekšējā apdarē izmantoto materiālu ugunsizturība

Materiāls(-i), kas izmantots(-i) griestu iekšējam apšuvumam

3.2.1.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Materiāls(-i), kas izmantots aizmugures un sānu sienām

3.2.2.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Materiāls(-i), kas izmantots(-i) grīdai

3.2.3.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Materiāls(-i), kas izmantots sēdekļu polsterējumam

3.2.4.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Materiāls(-i), kas izmantots apsildīšanas un ventilācijas caurulēm

3.2.5.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Materiāls(-i), kas izmantots(-i) bagāžas plauktiem

3.2.6.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Materiāls(-i), kas izmantots(-i) citiem mērķiem

3.2.7.1.   Paredzētie mērķi: ...

3.2.7.2.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

Elementi, kas apstiprināti kā nokomplektētas ierīces (sēdekļi, starpsienas, bagāžas plaukti utt.)

3.2.8.1.   Elementa tipa apstiprinājuma numurs(-i): ...

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

---

2. PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS

(saskaņā ar šo noteikumu 3.2. punktu saistībā ar elementu EEK tipa apstiprinājumu attiecībā uz to ugunsizturību)

Ja sistēmām, elementiem vai atsevišķiem tehniskiem blokiem ir elektroniskā vadība, jāsniedz informācija par tās darbību.

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Tips un vispārīgs komercapzīmējums(-i): ...

1.3.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

1.4.   Elementiem un atsevišķiem tehniskiem blokiem – EEK apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids: ...

1.5.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

2.   IEKŠĒJIE MATERIĀLI

2.1.   Materiāls(-i), kas izmantots(-i): ...

2.2.   Izejmateriāls(-i)/apzīmējums: .../... ...

2.3.   Kompozītmateriāls/atsevišķs (1) materiāls, slāņu skaits (1): ...

2.4.   Pārklājuma veids (1): ...

2.5.   Lielākais/mazākais biezums: ... mm

2.6.   Tipa apstiprinājuma numurs, ja tāds ir: ...

---

(1)  Svītrot, ja tāda nav.

---

3. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevusi: | administratīvās iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 145

Izdevusi:

administratīvās iestādes nosaukums:

...

...

...

| par transportlīdzekļa tipa (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

par transportlīdzekļa tipa (2):

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

saskaņā ar Noteikumiem Nr. 118

Apstiprinājuma Nr. ... Paplašinājuma Nr. ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I IEDAĻA

VISPĀRĪGĀ INFORMĀCIJA

1.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):...

1.2.   Tips:...

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa/elementa/atsevišķa tehniska bloka (2) (3):...

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta:...

1.4.   Transportlīdzekļa kategorija (4):...

1.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese:...

1.6.   EEK apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta:...

1.7.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):...

II IEDAĻA

1.   Papildu informācija (ja tāda nepieciešama): ...

2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

3.   Testa protokola datums: ...

4.   Testa protokola numurs: ...

5.   Piezīmes (ja tādas ir): ...

6.   Vieta: ...

7.   Datums: ...

8.   Paraksts: ...

9.   Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu/paplašinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi ietver zīmes, kas nav būtiskas transportlīdzekļa, elementa vai atsevišķa tehniska bloka tipu aprakstam, ko ietver šis informācijas dokuments, šādas zīmes dokumentācijā apzīmē ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(4)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (grozītais dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

---

4. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevusi: | administratīvās iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 146

Izdevusi:

administratīvās iestādes nosaukums:

...

...

...

| par elementa tipa (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

par elementa tipa (2):

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

saskaņā ar Noteikumiem Nr. 118

Apstiprinājuma Nr. ... Paplašinājuma Nr. ...

Paplašinājuma pamatojums:

I IEDAĻA

VISPĀRĪGĀ INFORMĀCIJA

1.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Tips: ...

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz iekārtas ir attiecīgais marķējums (3): ...

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

1.4.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

1.5.   EEK apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta: ...

1.6.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

II IEDAĻA

1.   Papildu informācija (ja tāda nepieciešama): ...

2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

3.   Testa protokola datums: ...

4.   Testa protokola numurs: ...

5.   Piezīmes (ja tādas ir): ...

6.   Vieta: ...

7.   Datums: ...

8.   Paraksts: ...

9.   Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi ietver zīmes, kas nav būtiskas transportlīdzekļa, elementa vai atsevišķa tehniska bloka tipu aprakstam, ko ietver šis informācijas dokuments, šādas zīmes dokumentācijā apzīmē ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

---

5. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

1. piemērs

(skatīt šo noteikumu I daļu)

a = vismaz 8 mm

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 118 I daļu ar apstiprinājuma numuru 001234. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (00) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām, ko paredz Noteikumu Nr. 118 sākotnējā redakcija.

2. piemērs

(skatīt šo noteikumu II daļu)

a = vismaz 8 mm

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts elementam, norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 118 II daļu ar apstiprinājuma numuru 001234. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (00) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām, ko paredz Noteikumu Nr. 118 sākotnējā redakcija.

Papildu simbols
  Image 150
  norāda, ka šā tipa elements ir apstiprināta saskaņā ar tā horizontālo un vertikālo degšanas ātrumu.

Simbols
  Image 151
  un/vai
  Image 152
  norāda apstiprinājumu saskaņā ar 7. pielikumu un/vai apstiprinājumu kā nokomplektētai ierīcei, piemēram, sēdekļiem, starpsienām u. c. Papildu simbolus izmanto tikai attiecīgā gadījumā.

---

6. PIELIKUMS

Materiālu horizontālās degšanas ātruma noteikšanas tests

1.   Paraugu ņemšana un principi

1.1.   Izotropa materiāla gadījumā testu veic pieciem paraugiem, neizotropa materiāla gadījumā – desmit paraugiem (pieci katram virzienam).

1.2.   Paraugus ņem no testējamā materiāla. Materiāliem, kam dažādos materiāla virzienos ir atšķirīgi degšanas ātrumi, testu izdara katrā virzienā. Paraugus ņem un testēšanas iekārtās ievieto tā, lai tiktu izmērīts lielākais degšanas ātrums. Ja tiek piegādāti plati materiāli, izgriež vismaz 500 mm garu paraugu no visa platuma. No tā ņem paraugus vismaz 100 mm attālumā no materiāla malas punktos, kas cits no cita ir vienādā attālumā. Paraugus ņem tāpat kā no gataviem ražojumiem, ja ražojuma formas dēļ tas ir iespējams. Ja ražojuma biezums pārsniedz 13 mm, tad ar mehāniskas apstrādes paņēmieniem to samazina līdz 13 mm no tās puses, kas nav vērsta pret pasažiera salonu. Ja tas nav iespējams, tad, saskaņojot ar tehnisko dienestu, testu veic ar sākotnējā biezuma materiālu, par ko norāda testa protokolā.

Kompozītmateriālus (sk. 6.1.3. punktu) testē tāpat kā viendabīgus materiālus. Materiāliem, ko veido uzklāti slāņi ar dažādu sastāvu un kas nav kompozītmateriāli, atsevišķi testē visus slāņus līdz 13 mm biezumam no tās virsmas puses, kura vērsta pret pasažieru salonu.

1.3.   Paraugu horizontāli nostiprina U veida turētājā un 15 sekundes degšanas kamerā ar mazu liesmu iedarbojas uz parauga brīvo galu. Testā nosaka to, vai liesma nodziest un kad, vai nosaka laiku, kādā uguns izplatās noteiktā attālumā.

2.   Iekārta

Degšanas kamera (1. attēls), vēlams, no nerūsējošā tērauda un ar 2. attēlā norādītajiem izmēriem. Kameras priekšpusē ir ugunsizturīgs novērošanas logs, kas var nosegt visu kameras priekšpusi un var būt konstruēts kā piekļuves panelis.

Kameras apakšā ir ventilācijas atveres, kameras augšdaļā visapkārt ir ventilācijas sprauga. Degšanas kamerai ir četras 10 mm augstas kājiņas.

Kameras vienā galā var būt atvere, lai kamerā varētu ievietot turētājā nostiprinātu paraugu; otrā galā ir atvere gāzes pievada līnijai. Izkusušo materiālu uztver paliktnī (sk. 3. attēlu), kas novietots kameras apakšā starp ventilācijas atverēm, tās neaizsedzot.

1. attēls

Degšanas kamera ar parauga turētāju un pilienu uztvērēju (paraugs)

2. attēls

Degšanas kamera (paraugs)

(Izmēri milimetros)

Ventilācijas sprauga

Paraugs

Gāzes deglis

3. attēls

Izkusušā materiāla pilienu uztveršanas tipiskais paliktnis

(Izmēri milimetros)

Paraugu turētājs, ko veido divas U veida metāla plāksnes vai rāmji no materiāla, kas izturīgs pret koroziju. Izmēri norādīti 4. attēlā.

Lai varētu saturēt paraugu, apakšējā plāksnē ir tapas un augšējā – attiecīgas atveres. Tapas izmanto arī kā mērījuma punktus, lai noteiktu degšanas attāluma sākuma un beigu punktu.

Uz U veida rāmja pamata no termoizturīgām stieplēm 0,25 mm diametrā ar 25 mm atstarpēm izveido balstu (sk. 5. attēlu).

Paraugu apakšdaļa ir 178 mm virs kameras grīdas plāksnes. Paraugu turētāja priekšējā mala ir 22 mm attālumā no kameras gala; paraugu turētāja garākās malas ir 50 mm attālumā no kameras sienām (visi iekšējie izmēri). (Sk. 1. un 2. attēlu.)

4. attēls

Paraugu turētājs (paraugs)

(Izmēri milimetros)

Nosedzošā

plāksne

Paraugs

5. attēls

Apakšējais U veida rāmis ar stiepļu balstu (paraugs)

(Izmēri milimetros)

Spraugas 0,5 x 0,5

Garums

→

virziena paraugs

Rāmja ārējā puse

Spraugas 2 x 2

2.3.   Gāzes deglis

Bunzena deglis, kura iekšējais diametrs ir 9,5 ± 0,5 mm, nodrošina nelielu uguns avotu. Tas ir novietots testa kamerā tā, lai sprauslas centrs atrastos 19 mm zem parauga brīvā gala apakšējās malas centra (sk. 2. attēlu).

2.4.   Testēšanas gāze

Deglim pievadītās gāzes siltumspēja ir aptuveni 38 MJ/m3 (piemēram, dabasgāze).

2.5.   Vismaz 110 mm gara metāla ķemme ar septiņiem līdzi astoņiem noapaļotiem zariem uz 25 mm.

2.6.   Hronometrs ar precizitāti 0,5 sekundes.

2.7.   Velkmes skapis. Degšanas kameru var ievietot velkmes skapī ar noteikumu, ka tā iekšējais tilpums ir vismaz 20, bet ne vairāk kā 110 reizes lielāks par degšanas kameras tilpumu, turklāt velkmes skapja augstums, platums vai garums nepārsniedz pārējo divu dimensiju izmērus vairāk kā 2,5 reizes. Pirms testa 100 mm attālumā no degšanas kameras atrašanās vietas tās priekšpusē un aizmugurē izmēra vertikālās gaisa plūsmas ātrumu velkmes skapī. Lai degšanas produkti neatstātu nelabvēlīgu ietekmi uz testa veicēja veselību, gaisa plūsmas ātrums ir no 0,10 līdz 0,30 m/s. Var izmantot velkmes skapi ar dabisko ventilāciju un atbilstīgu gaisa plūsmas ātrumu.

3.   Paraugi

3.1.   Forma un izmēri

Paraugu forma un izmēri parādīti 6. attēlā. Parauga biezums atbilst tā ražojuma biezumam, attiecībā uz kuru veic testu. Tas ir ne biezāks par 13 mm. Ja iespējams, parauga šķērsgriezums visā garumā ir vienmērīgs.

6. attēls

Paraugs

(Izmēri milimetros)

3.1.2.   Ja ražojuma forma un izmēri ir tādi, ka nav iespējams paņemt norādītā izmēra paraugus, tad ievēro šādus minimālos parauga izmērus:

| a) | ja paraugu platums ir no 3 līdz 60 mm, tad to garums ir 356 mm. Tādā gadījumā materiālu testē ražojuma platumā; |
| --- | --- |

a)

ja paraugu platums ir no 3 līdz 60 mm, tad to garums ir 356 mm. Tādā gadījumā materiālu testē ražojuma platumā;

| b) | ja paraugu platums ir no 60 līdz 100 mm, tad to garums ir vismaz 138 mm. Tādā gadījumā iespējamais degšanas attālums atbilst parauga garumam un mērījumus sāk pirmajā mērījuma punktā. |
| --- | --- |

b)

ja paraugu platums ir no 60 līdz 100 mm, tad to garums ir vismaz 138 mm. Tādā gadījumā iespējamais degšanas attālums atbilst parauga garumam un mērījumus sāk pirmajā mērījuma punktā.

3.2.   Kondicionēšana

Paraugus vismaz 24 stundas (bet ne ilgāk kā septiņas dienas) iztur 23 ± 2 °C temperatūrā un 50 ± 5 % relatīvajā mitrumā, un šādos apstākļos tos iztur līdz pat testēšanai.

4.   Procedūra

4.1.   Paraugus ar plūksnainu vai uzkārstu virsmu novieto uz līdzenas virsmas un ar ķemmi (2.5. punkts) divreiz izķemmē pretēji kārsuma virzienam.

4.2.   Paraugu ievieto paraugu turētājā (2.2. punkts) tā, lai iedarbībai pakļautā puse būtu vērsta uz leju pret liesmu.

4.3.   Gaisa padeves atverei esot noslēgtai, pēc atzīmes uz degšanas kameras noregulē 38 mm augstu degļa liesmu. Pirms pirmā testa sākšanas liesmas stabilizācijai degli dedzina vismaz vienu minūti.

4.4.   Paraugu turētāju ievieto degšanas kamerā tā, lai liesma skartu parauga galu, un pēc 15 sekundēm pārtrauc gāzes padevi deglim.

4.5.   Degšanas ātruma mērījumus sāk brīdī, kad liesmas apakšējā daļa sasniedz pirmo mērījumu punktu. Novēro liesmas izplatīšanos tajā parauga pusē (augšējā vai apakšējā), kas deg ātrāk.

4.6.   Degšanas laika mērījumus beidz mirklī, kad liesma sasniedz pēdējo mērījumu punktu vai nodziest, to nesasniegusi. Ja liesma pēdējo mērījumu punktu nesasniedz, tad izmēra attālumu līdz vietai, kurā liesma nodzisusi. Izdegušais attālums ir virsmas vai iekšējas degšanas rezultātā bojātā parauga daļa.

4.7.   Ja paraugu nevar aizdedzināt vai pēc degļa izdzēšanas tas vairs nedeg, vai arī liesma nodziest pirms pirmā mērījumu punkta un tāpēc degšanas laiks netiek noteikts, testa protokolā atzīmē, ka degšanas ātrums ir 0 mm/minūtē.

4.8.   Ja veic testu sēriju vai atkārtotus testus, nodrošina, lai degšanas kameras un paraugu turētāja maksimālā temperatūra nākamā testa sākumā nepārsniegtu 30 °C.

5.   Aprēķini

Degšanas ātrumu B (1) (mm/min) aprēķina pēc formulas:

B = 60 s/t,

kur:

| s | = | nodegušais attālums milimetros; |
| --- | --- | --- |
| t | = | laiks, kādā nodeg attālums s, sekundēs. |

s

=

nodegušais attālums milimetros;

t

=

laiks, kādā nodeg attālums s, sekundēs.

---

(1)  Degšanas ātrumu (B) katram paraugam aprēķina tikai gadījumos, ja liesma sasniedz pēdējo mērījumu punktu vai parauga galu.

---

7. PIELIKUMS

Materiālu kušanas režīma noteikšanas tests

1.   Paraugu ņemšana un principi

1.1.   Testu veic četriem paraugiem abu pušu virsmām (ja tās nav vienādas).

1.2.   Paraugu novieto horizontāli uz elektriska radiatora. Zem parauga novieto uztvērēju, lai savāktu radušos pilienus. Šajā uztvērējā ieliek nedaudz vates, lai pārliecinātos, vai kāds piliens nav liesmojošs.

2.   Iekārtas

Iekārta sastāv no (1. attēls):

| a) | elektriska radiatora; |
| --- | --- |

a)

elektriska radiatora;

| b) | parauga balsta ar restēm; |
| --- | --- |

b)

parauga balsta ar restēm;

| c) | (radušos pilienu) uztvērēja; |
| --- | --- |

c)

(radušos pilienu) uztvērēja;

| d) | (iekārtas) balsta. |
| --- | --- |

d)

(iekārtas) balsta.

2.1.   Siltuma avots ir elektrisks radiators ar derīgo jaudu 500 W. Izstarojošai virsmai jābūt no caurspīdīgais kvarca plāksnes ar diametru 100 ± 5 mm.

Iekārtas izstarotais siltums, ko mēra uz radiatora virsmai paralēlas virsmas 30 mm attālumā, ir 3 W/cm2.

2.2.   Kalibrēšana

Radiatora kalibrēšanai izmanto Gardona (folija) tipa siltuma plūsmas mērītāju (radiometru) ar izplatību, kas nepārsniedz 10 W/cm2. Objekts, kas saņem starojumu un iespējami mazu konvekciju, ir plakans, apaļš, ne vairāk kā 10 mm diametrā un pārklāts ar gaismu necaurlaidīgu melnu apdari.

Objektu ievieto ar ūdeni dzesējamā korpusā, kura virspuse ir no pulēta metāla, plakana, apaļa, ar diametru aptuveni 25 mm un sakrīt ar objekta plakni.

Līdz objekta sasniegšanai starojums nedrīkst iet caur logu.

Instruments ir izturīgs, vienkārši uzstādāms un lietojams, nejutīgs pret caurvēju un tā kalibrēšana ir stabila. Instrumenta precizitāte ir ±3 % un atkārtojamībai 0,5 %.

Siltuma plūsmas mērītāja kalibrējumu pārbauda pēc katras atkārtotas radiatora kalibrēšanas, salīdzinot ar standartinstrumentu, ko neizmanto citiem mērķiem.

Standartinstrumentu saskaņā ar valsts standartu pilnīgi kalibrē katru gadu.

2.2.1.   Kalibrēšanas pārbaude

Jaudas radīto starojumu, kas kalibrēšanas sākumā atbilst starojumam 3 W/cm2, pastāvīgi pārbauda (vismaz reizi katrās 50 darbības stundās), un iekārtu kalibrē atkārtoti, ja šādā pārbaudē konstatē, ka novirze pārsniedz 0,06 W/cm2.

2.2.2.   Kalibrēšanas procedūra

Iekārtu novieto tā, lai faktiski nebūtu gaisa plūsmu (ne vairāk kā 0,2 m/s).

Siltuma plūsmas mērītāju ievieto iekārtā parauga vietā tā, lai siltuma plūsmas mērītāja objekts atrodas radiatora virsmas centrā.

Elektrības padevi ieslēdz un jaudu noregulē tā, lai starojums radiatora virsmas centrā būtu 3 W/cm2. Strāvas iekārtu noregulē uz 3 W/cm2, kam seko piecu minūšu periods bez turpmākas regulēšanas līdzsvara nodrošināšanai.

2.3.   Paraugu balsts ir metāla gredzens (1. attēls). Uz šā balsta novieto restes, kas pagatavotas no nerūsoša tērauda stieples, ar šādiem izmēriem:

| a) | iekšējais diametrs: 118 mm; |
| --- | --- |

a)

iekšējais diametrs: 118 mm;

| b) | caurumu izmēri: 2,10 mm2; |
| --- | --- |

b)

caurumu izmēri: 2,10 mm2;

| c) | tērauda stieples diametrs: 0,70 mm. |
| --- | --- |

c)

tērauda stieples diametrs: 0,70 mm.

2.4.   Uztvērējs sastāv no cilindriskas formas caurules ar iekšējo diametru 118 mm un dziļumu 12 mm. Uztvērēju piepilda ar vati.

2.5.   Vertikālā kolonna balsta 2.1., 2.3. un 2.4. punktā norādītos priekšmetus.

Radiatoru novieto balsta augšā tā, ka izstarojošā virsma ir horizontāla un starojums ir vērsts uz leju.

Kolonnai ir kloķim/pedālim, lai lēni paceltu radiatora balstu. Tur ir arī aizturis, lai radiatoru varētu nogādāt atpakaļ tā parastajā stāvoklī.

Radiatora, parauga balsta un uztvērēja asīm to parastajā stāvoklī ir jāsakrīt.

3.   Paraugi

Testa paraugu izmērs ir 70 × 70 mm. Paraugus ņem tāpat kā no gataviem ražojumiem, ja ražojuma formas dēļ tas ir iespējams. Ja ražojuma biezums pārsniedz 13 mm, tad ar mehāniskas apstrādes paņēmieniem to samazina līdz 13 mm no tās puses, kas nav vērsta pret pasažiera salonu. Ja tas nav iespējams, tad, saskaņojot ar tehnisko dienestu, testu veic ar sākotnējā platuma materiālu, par ko norāda testa protokolā.

Kompozītmateriālus (sk. noteikumu 6.1.3. punktu) testē tāpat kā viendabīgus materiālus.

Materiāliem, ko veido uzklāti slāņi ar dažādu sastāvu un kas nav kompozītmateriāli, atsevišķi testē visus slāņus līdz 13 mm biezumam no tās virsmas puses, kura vērsta pret pasažieru salonu.

Testēšanas parauga kopējā masa ir vismaz 2 g. Ja parauga masa ir mazāka, pievieno pietiekamu skaitu paraugus.

Ja materiāla abas puses atšķiras, tad testē abas puses, tas nozīmē, ka testē astoņus paraugus. Paraugus un vati vismaz 24 stundas iztur 23 ± 2 °C temperatūrā un 50 ± 5 % relatīvajā mitrumā, un šādos apstākļos tos iztur līdz pat testēšanai.

4.   Procedūra

Paraugu noliek uz balsta un pēc tam novieto tā, lai attālums starp radiatora virsmu un parauga virsējo pusi būtu 30 mm.

Uztvērēju ar vati noliek zem balsta restēm 300 mm attālumā.

Radiatoru novirza sānis tā, lai tas neapstaro paraugu, un ieslēdz. Radiatoru, kas sasniedzis pilnu jaudu, novieto virs parauga un uzņem laiku.

Ja materiāls kūst vai deformējas, tad radiatora augstumu maina, saglabājot 30 mm attālumu.

Ja materiāls uzliesmo, tad trīs sekundes vēlāk radiatoru novirza sānis. Kad liesmas ir nodzēstas, to novieto atpakaļ iepriekšējā stāvoklī un testa pirmo piecu minūšu laikā to pašu procedūru atkārto tik bieži, cik vajadzīgs.

Pēc testa piektās minūtes:

| i) | ja paraugs ir nodzisis (neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav uzliesmojis testa pirmo piecu minūšu laikā), radiatoru atstāj tāpat, pat ja paraugs uzliesmo no jauna; |
| --- | --- |

i)

ja paraugs ir nodzisis (neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav uzliesmojis testa pirmo piecu minūšu laikā), radiatoru atstāj tāpat, pat ja paraugs uzliesmo no jauna;

| ii) | ja materiāls liesmo, tad pirms radiatora novietošanas atpakaļ iepriekšējā stāvoklī sagaida nodzišanu. |
| --- | --- |

ii)

ja materiāls liesmo, tad pirms radiatora novietošanas atpakaļ iepriekšējā stāvoklī sagaida nodzišanu.

Abos gadījumos tests jāturpina vēl piecas minūtes.

5.   Rezultāti

Testa protokolā atzīmē šādus novērojumus:

| i) | pilienu rašanās (ja tāda notiek), neatkarīgi vai uzliesmošana ir notikusi vai nav; |
| --- | --- |

i)

pilienu rašanās (ja tāda notiek), neatkarīgi vai uzliesmošana ir notikusi vai nav;

| ii) | vai vate ir uzliesmojusi. |
| --- | --- |

ii)

vai vate ir uzliesmojusi.

1. attēls

(Izmēri milimetros)

1 = radiators

2 = paraugs

3 = restes (parauga balstam)

4 = vate

5 = uztvērējs

Restes

Pārvietojams metāla

gredzens

Metāla gredzens

(nostiprināts)

Informācija par metāla

gredzeniem parauga balstam

---

8. PIELIKUMS

Materiālu vertikālās degšanas ātruma noteikšanas tests

1.   PARAUGU ŅEMŠANA UN PRINCIPI

1.1.   Izotropa materiāla gadījumā veic testu trim paraugiem, neizotropa materiāla gadījumā – sešiem paraugiem.

1.2.   Šo testu veic, turot paraugus vertikālā stāvoklī liesmā un nosakot ātrumu, kādā liesma izplatās pa testējamo materiālu.

2.   IEKĀRTAS

Iekārta sastāv no:

| a) | parauga turētāja; |
| --- | --- |

a)

parauga turētāja;

| b) | degļa; |
| --- | --- |

b)

degļa;

| c) | ventilācijas sistēmas, kas novada gāzes un degšanas produktus; |
| --- | --- |

c)

ventilācijas sistēmas, kas novada gāzes un degšanas produktus;

| d) | šablona; |
| --- | --- |

d)

šablona;

| e) | marķēšanas diegiem no baltas merserizētas kokvilnas diega ar maksimālo lineāro blīvumu 50 tex. |
| --- | --- |

e)

marķēšanas diegiem no baltas merserizētas kokvilnas diega ar maksimālo lineāro blīvumu 50 tex.

2.1.   Parauga turētājs sastāv no 560 mm augsta taisnstūra rāmja un diviem stingri savienotiem paralēliem stieņiem 150 mm attālumā, kas aprīkoti ar tapām testējamā parauga novietošanai, kas atrodas vismaz 20 mm attālumā no rāmja. Tapas diametrs ir ne vairāk kā 2 mm un tās ir vismaz 27 mm garas. Tās atrodas uz paralēliem stieņiem 1. attēlā norādītajā vietā. Rāmi uzstāda uz atbilstoša balsta, lai testa laikā uzturētu stieņus vertikālā stāvoklī (paraugu novietošanai plaknē, kas neskar rāmi, blakus tapām var novietot sadalītājus 2 mm diametrā).

2.2.   Deglis ir parādīts 3. attēlā.

Deglim pievada vai nu komerciālo propāna gāzi, vai komerciālo butāna gāzi.

Degli novieto parauga priekšā, bet zem tā, lai tas atrastos plaknē, kas iet caur parauga vertikālo viduslīniju un perpendikulāri pret to (sk. 2. attēlu) tā, ka garenvirziena ass ir 30° slīpumā pret vertikāli attiecībā pret parauga apakšējo malu. Attālums starp degļa galu un parauga apakšējo malu ir 20 mm.

2.3.   Testēšanas iekārtu var ievietot velkmes skapī ar noteikumu, ka tā iekšējais tilpums ir vismaz 20, bet ne vairāk kā 110 reižu lielāks par testēšanas iekārtas tilpumu, turklāt velkmes skapja augstums, platums vai garums nepārsniedz pārējo divu dimensiju izmērus vairāk kā 2,5 reizes. Pirms testa 100 mm attālumā no testēšanas iekārtas atrašanās vietas tās priekšpusē un aizmugurē izmēra vertikālās gaisa plūsmas ātrumu velkmes skapī. Lai degšanas produkti neatstātu nelabvēlīgu ietekmi uz testa veicēja veselību, gaisa plūsmas ātrums ir no 0,10 līdz 0,30 m/s. Var izmantot velkmes skapi ar dabisko ventilāciju un atbilstīgu gaisa plūsmas ātrumu.

2.4.   Izmanto plakanu, stingru šablonu, kurš pagatavots no piemērota materiāla un kura izmēri atbilst parauga izmēriem. Šablonā izurbj caurumiņus apmēram 2 mm diametrā, kas izvietoti tā, ka attālumi starp caurumiņu centriem atbilst attālumiem starp tapām uz rāmjiem (sk. 1. attēlu). Caurumiņi ir izvietoti vienādā attālumā apkārt šablona vertikālajai viduslīnijai.

3.   PARAUGI

3.1.   Paraugu izmēri ir: 560 × 170 mm.

3.2.   Paraugus vismaz 24 stundas iztur 23 ± 2 °C temperatūrā un 50 ± 5 % relatīvajā mitrumā, un šādos apstākļos tos iztur līdz pat testēšanai.

4.   PROCEDŪRA

4.1.   Testu veic atmosfērā ar temperatūru no 10 līdz 30 °C un relatīvo mitrumu no 15 līdz 80 %.

4.2.   Degli iepriekš sakarsē divas minūtes. Liesmas augstumu noregulē uz 40 ± 2 mm, mērot attālumu starp degļa caurules uzgali un liesmas dzeltenās daļas galu, kad deglis ir novietots vertikāli un liesmu apskata blāvā gaismā.

4.3.   Paraugu novieto uz testēšanas rāmja tapām, pārliecinoties, ka tapas iziet cauri punktiem, kas iezīmēti no šablona, un paraugs ir vismaz par 20 mm attālināts no rāmja. Rāmi uzstāda uz balsta tā, lai paraugs būtu vertikāli.

4.4.   Marķēšanas diegus piestiprina horizontāli parauga priekšā vietās, kas parādītas 1. attēlā. Katrā vietā diega cilpu izveido tā, ka divi segmenti ir izkārtoti ar 1 mm un 5 mm atstarpēm no plaknes parauga priekšā.

Katru cilpu piestiprina pie piemērotas laika noteikšanas ierīces. Diegu pietiekami nostiepj, lai saglabātu stāvokli pret paraugu.

4.5.   Liesmu pie parauga pieliek piecas sekundes. Uzskata, ka aizdegšanās ir notikusi, ja paraugs turpina liesmot piecas sekundes pēc aizdedzinošās liesmas noņemšanas. Ja aizdegšanās nenotiek, liesmu pieliek 15 sekundes citam paraugam.

4.6.   Ja kāds no triju paraugu testa rezultātiem pārsniedz minimālo rezultātu par 50 %, tad šim virzienam vai pusei veic triju citu paraugu testus. Ja viens vai divi paraugi triju paraugu testā nenodeg līdz augšējam marķēšanas diegam, tad šim virzienam vai pusei veic triju citu paraugu testus.

4.7.   Mēra šādus laikus sekundēs:

| a) | no aizdedzinošās liesmas pielikšanas brīža līdz pirmā marķēšanas diega pārtrūkšanai (t1); |
| --- | --- |

a)

no aizdedzinošās liesmas pielikšanas brīža līdz pirmā marķēšanas diega pārtrūkšanai (t1);

| b) | no aizdedzinošās liesmas pielikšanas brīža līdz otrā marķēšanas diega pārtrūkšanai (t2); |
| --- | --- |

b)

no aizdedzinošās liesmas pielikšanas brīža līdz otrā marķēšanas diega pārtrūkšanai (t2);

| c) | no aizdedzinošās liesmas pielikšanas brīža līdz trešā marķēšanas diega pārtrūkšanai (t3). |
| --- | --- |

c)

no aizdedzinošās liesmas pielikšanas brīža līdz trešā marķēšanas diega pārtrūkšanai (t3).

5.   REZULTĀTI

Testu protokolā ieraksta novērojumus, iekļaujot:

| i) | degšanas ilgumu – t1, t2 un t3 (sekundēs); un |
| --- | --- |

i)

degšanas ilgumu – t1, t2 un t3 (sekundēs); un

| ii) | attiecīgos degšanas attālumus – d1, d2 un d3 (mm). |
| --- | --- |

ii)

attiecīgos degšanas attālumus – d1, d2 un d3 (mm).

Degšanas ātrumu V1 un, ja vajadzīgs, ātrumus V2 un V3 aprēķina (katram paraugam, ja liesma sasniedz vismaz pirmo marķēšanas diegu) šādi:

Vi = 60 di/ti (mm/min)

Ņem vērā lielāko degšanas ātrumu no V1, V2 un V3.

1. attēls

Parauga turētājs

(Izmēri milimetros)

Trešais marķēšanas diegs

Otrais marķēšanas diegs

Materiāla paraugs

Pirmais marķēšanas diegs

Novietošanas tapas

Ø Sadalītāji (nav obligāti)

Deglis

2. attēls

Aizdedzināšanas degļa novietojums

Paraugs

Rāmis

Sadalītājs (navobligāts)

minutes

Tapas

Deglis

Deglis

Malas aizdedzināšana

3. attēls

Gāzes deglis

(Izmēri milimetros)

Gāzes sprausla

Ierīkots

montēšanas

laikā

Degļa caurule

Liesmas

stabilizators

Aizbīdņa

caurule

Ierobs

(a) Gāzes uzbūve

c) Liesmas stabilizators

b) Gāzes sprausla

(*) Padeves atveres diametrs: 4,4 mm

Gāzes samaisīšanas zona

Izplūšanas zona

Gaisa kamera

Atvere

d) Degļa caurule

---

| 10.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/290 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/290

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 121 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 3. papildinājumam, kas stājies spēkā 2009. gada 24. oktobrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa tipa vai kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru specifikācijas jebkāda aspekta grozījumi un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

10.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu vai atsaukšanu attiecībā uz mehāniskā transportlīdzekļa rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem (1). Tie nosaka mehānisko transportlīdzekļu rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojuma, apzīmējumu, krāsas un apgaismojuma prasības. Šo noteikumu mērķis ir nodrošināt transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru pieejamību un redzamību un atvieglot to izvēlēšanos dienas un nakts apstākļos, lai mazinātu riskus, ko rada vadītāja uzmanības novēršana un kļūdas kontrolierīču izvēlē.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas:

2.1.   “Kontrolierīce” ir tā ar roku vadāmā ierīces daļa, kas vadītāju informē par transportlīdzekļa vai transportlīdzekļa apakšsistēmas stāvokli vai darbību.

2.2.   “Ierīce” ir elements vai elementu kopums, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai.

2.3.   “Indikators” ir ierīce, kas parāda to fizikālo īpašību lielumu, kuras tai ir jāmēra.

2.4.   “Kopēja vieta” ir zona, kurā var parādīt divas vai vairākas informatīvās funkcijas (piem., simbolus), bet ne vienlaikus.

2.5.   “Signalizators” ir optisks signāls, kas tad, ja ir apgaismots, ziņo par ierīces iedarbināšanu, pareizu vai traucētu darbību vai stāvokli vai nespēju darboties.

2.6.   “Blakus” nozīmē, ka starp apzīmējošo simbolu un signalizatoru, indikatoru vai kontrolierīci, ko šis simbols apzīmē, nav kontrolierīču, signalizatoru vai citu iespējamu uzmanības novēršanas avotu.

2.7.   “Izgatavotājs” ir persona vai iestāde, kas atbild apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī persona vai iestāde ir tieši iesaistīta visos transportlīdzekļa, sistēmas, elementa vai atsevišķa tehniska bloka, uz ko attiecas apstiprināšanas process, izgatavošanas posmos.

2.8.   “Transportlīdzekļa tips” ir mehāniskie transportlīdzekļi, kuriem savstarpēji neatšķiras iekšējais aprīkojums, kas var ietekmēt kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru simbolu apzīmējumus un kontrolierīču darbību.

2.9.   “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru uzstādīšanas veidu, grafisko noformējumu, salasāmību, krāsu un spožumu.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru specifikāciju iesniedz izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

3.2.1.   transportlīdzekļa tipa apraksts;

3.2.2.   to aprīkojuma elementu saraksts, kuri minēti šo noteikumu 1. tabulā un kurus izgatavotājs attiecīgajam transportlīdzeklim paredzējis kā kontrolierīces, signalizatorus un indikatorus;

3.2.3.   kontrolierīces, signalizatorus un indikatorus apzīmējošo simbolu grafisks attēlojums;

3.2.4.   kontrolierīču izkārtojuma un signalizatoru un indikatoru novietojuma fotoattēli un/vai rasējumi.

3.3.   Tehniskajam dienestam, kas veic apstiprinājuma pārbaudi, iesniedz transportlīdzekli vai šo transportlīdzekļa prototipa daļu ar visām kontrolierīcēm, signalizatoriem un indikatoriem, kā noteikts šo noteikumu 3.2.2. punktā, kas atbilst apstiprināmā transportlīdzekļa tipam.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar aprīkojumu, kurš nav norādīts šo noteikumu 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, atbilstīgi šo noteikumu 6. punktam.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa/daļas apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma paraugam.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu. Šo apstiprinājuma marķējumu veido:

4.4.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

4.4.2.   šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma marķējumu piestiprina izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

5.   SPECIFIKĀCIJAS

Transportlīdzeklis, kas aprīkots ar 1. tabulā iekļauto kontrolierīci, signalizatoru vai indikatoru, atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz šādas kontrolierīces, signalizatora vai indikatora novietojumu, apzīmējumu, krāsu un apgaismojumu.

5.1.   Novietojums

5.1.1.   Kontrolierīces, kas vadītājam jāizmanto, vadot transportlīdzekli, novieto tā, lai vadītājs ar tām varētu rīkoties 5.6.2. punktā minētajos apstākļos.

5.1.2.   Signalizatorus un indikatorus novieto tā, lai vadītājs tos 5.6.1. un 5.6.2. punktā minētajos apstākļos varētu redzēt un atpazīt gan dienā, gan naktī. Signalizatoriem un indikatoriem nav jābūt redzamiem vai atpazīstamiem, ja tie nav aktivizēti.

5.1.3.   Signalizatoru, indikatoru un kontrolierīču apzīmējumus novieto uz signalizatoriem, indikatoriem un kontrolierīcēm, ko tie apzīmē, vai blakus tiem. Vairākfunkciju kontrolierīcēm to apzīmējumiem nav jābūt tieši blakus. Tomēr tos novieto pēc iespējas tuvāk šādai vairākfunkciju kontrolierīcei.

5.1.4.   Neņemot vērā 5.1.1., 5.1.2. un 5.1.3. punktu, signalizatoram, kas norāda, ka pasažiera drošības spilvens izslēgts, ja šāds signalizators ir iemontēts, jābūt novietotam transportlīdzekļa iekšienē pirms un virs gan vadītāja, gan priekšējā pasažiera vai pasažieru sēdekļa konstruktīvā H punkta šo sēdekļu vistālāk uz priekšu izvirzītajā stāvoklī. Signalizatoram, kas priekšējā sēdekļa pasažierus brīdina, ka drošības spilvens ir izslēgts, vadītājam un priekšējam pasažierim vai pasažieriem jābūt redzamam visos braukšanas apstākļos.

5.2.   Apzīmējumi

5.2.1.   Kontrolierīces, signalizatorus un indikatorus, kas uzskaitīti 1. tabulas 3. slejā un ja tie ir uzstādīti, identificē ar simboliem, kas tiem norādīti 1. tabulas 2. slejā. Šī prasība neattiecas uz skaņas signālierīces (brīdinošā skaņas signāla) kontrolierīci, kad tā tiek aktivēta ar šauru apļveida vadības ierīci vai štropi. Ja simbolu izmanto tādas kontrolierīces, signalizatora vai indikatora apzīmēšanai, kas nav minēts 1. tabulā, atbilstošu simbolu ir ieteicams izvēlēties no ISO 2575:2000 standarta, ja šāds simbols pastāv un ja tas ir piemēros attiecīgajam pielietojumam.

5.2.2.   Lai apzīmētu kontrolierīci, signalizatoru vai indikatoru, kas nav iekļauts 1. tabulā vai ISO 2575:2000, izgatavotājs drīkst izmantot paša izstrādātu simbolu. Šāds simbols var ietvert starptautiski atzītas burtu vai ciparu norādes. Visi izmantotie simboli atbilst ISO 2575:2000 standarta 4. punktā noteiktajiem izstrādes principiem.

5.2.3.   Ja nepieciešams skaidrībai, kopā ar jebkuru no 1. tabulā vai ISO 2575:2000 minētajiem simboliem var izmantot papildu simbolus.

5.2.4.   Izgatavotāja izmantotie papildu simboli nedrīkst radīt risku, ka tos varētu sajaukt ar kādu no šajos noteikumos minētajiem simboliem.

5.2.5.   Ja vienas un tās pašas funkcijas kontrolierīce, indikators vai signalizators ir apvienoti, to apzīmēšanai drīkst izmantot kopēju simbolu.

5.2.6.   Izņemot 5.2.7. punktā paredzēto gadījumu, visiem to signalizatoru, indikatoru un kontrolierīču apzīmējumiem, kuri uzskaitīti 1. tabulā vai ISO 2575:2000, vadītājam jābūt redzamiem tā, it kā tie būtu vertikāli. Uz rotējošām kontrolierīcēm šis punkts attiecas tad, ja šādas ierīces ir izslēgtā stāvoklī.

Turpmāk uzskaitīto funkciju apzīmējumiem vadītājam nav jābūt redzamiem tā, it kā tie būtu vertikāli:

5.2.7.1.   skaņas signāla kontrolierīce;

5.2.7.2.   jebkura kontrolierīce, signalizators vai indikators, kas novietoti uz stūres rata, kad stūres rats atrodas tādā stāvoklī, ka mehāniskais transportlīdzeklis nebrauc virzienā taisni uz priekšu; un

5.2.7.3.   jebkādas rotējošas kontrolierīces, kam nav izslēgta stāvokļa.

5.2.8.   Transportlīdzekļa ātruma automātiskās regulēšanas sistēmu (kruīza kontroles) un sildierīces, kā arī gaisa kondicionēšanas sistēmas(-u) kontrolierīcēm ir apzīmējums katrai šādu sistēmu funkcijai.

5.2.9.   Ja tās ir ierīkotas, kontrolierīcēm, kas noteiktu sistēmas funkciju regulē plašā diapazonā, ir apzīmējumi, kuri norāda šādu funkciju regulēšanas robežas.

Ja temperatūras funkcijai, lai norādītu regulēšanas diapazona robežas, izmanto krāsu kodus, augstas temperatūras robežu apzīmē ar sarkanu krāsu un zemas temperatūras robežu ar zilu krāsu. Ja funkcijas statusu vai diapazona robežu apzīmē ar indikatoru, kas atrodas atsevišķi un nav blakus attiecīgās funkcijas kontrolierīcei, gan kontrolierīcei, gan indikatoram jābūt savam apzīmējumam saskaņā ar 5.1.3. punktu.

5.3.   Apgaismojums

5.3.1.   To kontrolierīču apzīmējumus, attiecībā uz kurām 1. tabulas 4. slejā ir iekļauts “Jā”, ir iespējams apgaismot, ieslēdzot gabarītgaismas lukturus. Tas neattiecas uz kontrolierīcēm, kas novietotas uz grīdas, grīdas konsoles, stūres rata vai stūres statņa, vai priekšējā stikla augšējās daļas zonā, vai uz sildierīces un gaisa kondicionēšanas sistēmas kontrolierīcēm, ja šī sistēma nevirza gaisu tieši uz priekšējo stiklu.

5.3.2.   Tie indikatori un to apzīmējumi, kam 1. tabulas 4. slejā ir iekļauts “Jā”, ir apgaismoti ikreiz, kad ierīce, kas iedarbina un/vai izslēdz dzinēju, ir stāvoklī, kas dzinējam ļauj darboties, un kad ir ieslēgti gabarītgaismas lukturi.

5.3.3.   Indikatoriem, to apzīmējumiem un kontrolierīču apzīmējumiem nav jābūt apgaismotiem, kad galvenos lukturus izmanto kā gaismas brīdinājuma signālu vai kā diennakts gaišā laika apgaismojumu.

5.3.4.   Pēc izgatavotāja izvēles noteiktai kontrolierīcei, indikatoram vai to apzīmējumiem jābūt iespējai būt apgaismotiem visu laiku.

5.3.5.   Signalizatoram jāiedegas tikai tad, kad tas norāda uz darbības traucējumu vai transportlīdzekļa stāvokli, kura norādīšanai tas paredzēts, vai pārbaudot spuldzītes.

5.3.6.   Signalizatora apgaismojuma spožums

Nodrošina, lai signalizatori un to apzīmējumi vadītājam ir redzami un atpazīstami visos braukšanas apstākļos.

5.4.   Krāsa

Visu 1. tabulā uzskaitīto signalizatoru gaismas krāsai jābūt tādai, kā norādīts minētās tabulas 5. slejā.

5.4.1.1.   Tomēr, ja tie jau ir iemontēti transportlīdzeklī, kā norādīts 1. tabulā ar 5. slejā norādīto krāsu, visus simbolus ar 18. zemsvītras piezīmi var attēlot citās krāsās, lai informētu par citu nozīmi, saskaņā ar vispārējo krāsu sistēmu, kas ieteikta ISO 2575:2004 standarta 5. punktā.

5.4.2.   Indikatori un signalizatori un indikatoru un kontrolierīču apzīmējumi, kas nav iekļauti 1. tabulā, var būt jebkādā izgatavotāja izvēlētā krāsā, tomēr šāda krāsa nedrīkst traucēt vai padarīt neskaidrus 1. tabulā uzskaitīto signalizatoru, kontrolierīču vai indikatoru apzīmējumus. Izvēlētā krāsa atbilst ISO 2575:2000 standarta 5. punktā norādītajām vadlīnijām.

5.4.3.   Katras simbols, ko izmanto signalizatoru, kontrolierīču vai indikatoru apzīmēšanai, skaidri izceļas uz attiecīgā fona.

5.4.4.   Simbolu tumšās daļas var aizstāt ar to kontūrām.

5.5.   Kopēja vieta dažādas informācijas parādīšanai

Informāciju no jebkādiem avotiem var parādīt kopējā vietā, ja ievēro šādas prasības.

5.5.1.1.   Signalizatori un indikatori, kas atrodas kopējā vietā, attiecīgo informāciju norāda, tiklīdz rodas to darbības pamatā esošā situācija.

Ja minētās situācijas dēļ ir jāaktivizē viens vai vairāki signalizatori, attiecīgo informāciju vai nu:

5.5.1.2.1.   pēc kārtas automātiski atkārto; vai

5.5.1.2.2.   ar redzamiem līdzekļiem parāda tādā veidā, ka vadītājs var izvēlēties to, ko vēlas redzēt 5.6.2. punktā noteiktajos apstākļos.

5.5.1.3.   Bremžu sistēmas darbības traucējumu, galveno lukturu tālo gaismu, virzienrādītāja un drošības jostas signalizatori nedrīkst parādīties vienā un tajā pašā kopējā vietā.

5.5.1.4.   Ja bremžu sistēmas darbības traucējumu, galveno lukturu tālo gaismu, virzienrādītāja vai drošības jostas signalizators parādās kopējā vietā, tam ir jāaizstāj visi citi simboli, kas atrodas šajā kopējā vietā, ja rodas tā darbības pamatā esošā situācija.

5.5.1.5.   Izņemot bremžu sistēmas darbības traucējumu, galveno lukturu tālo gaismu, virzienrādītāja vai drošības jostas signalizatorus, attiecīgā informācija drīkst izslēgties automātiski vai to drīkst izslēgt vadītājs.

5.5.1.6.   Ja vien to neparedz īpaši noteikumi, prasības par signalizatoru krāsu nepiemēro, ja signalizatori parādās kopējā vietā.

5.6.   Apstākļi

5.6.1.   Vadītājs ir pielāgojies apkārtnes gaismas apstākļiem.

5.6.2.   Vadītāju ierobežo ierīkotā sistēma aizsardzībai pret triecienu, kura pielāgota atbilstoši izgatavotāja norādījumiem, un viņš var kustēties šīs sistēmas robežās.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI KONTROLIERĪČU, SIGNALIZATORU UN INDIKATORU SPECIFIKĀCIJAS JEBKĀDA ASPEKTA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

Par visiem transportlīdzekļa tipa vai kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru specifikācijas jebkāda aspekta grozījumiem vai par šo noteikumu 3.2.2. punktā minētā saraksta grozījumiem jāziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļa tipu. Šī struktūrvienība var:

6.1.1.   atzīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

6.1.2.   pieprasīt protokolu par papildu pārbaudēm no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par pārbaužu veikšanu.

6.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

6.3.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas izveidota šāda paplašinājuma izsniegšanai, un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

7.1.   transportlīdzekli, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 5. punktā izklāstītajām prasībām;

7.2.   iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

8.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību noteiktajām prasībām vai ja transportlīdzeklis, kam ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

8.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē citas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

9.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

10.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu vai atteikumu, vai atsaukšanu.

11.   IEVADA NOTEIKUMI

11.1.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šie noteikumi, puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst:

| a) | atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam saskaņā ar šiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam saskaņā ar šiem noteikumiem;

| b) | aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekļa tipu kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru specifikāciju dēļ, |
| --- | --- |

b)

aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekļa tipu kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru specifikāciju dēļ,

ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām.

11.2.   Divus gadus pēc šo noteikumu stāšanās spēkā puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka transportlīdzekļa tipa valsts apstiprinājumu piešķiršanu attiecībā uz kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru specifikāciju, ja attiecīgais transportlīdzeklis neatbilst šo noteikumu prasībām.

1. tabula

Simboli, to apgaismojums un krāsas

| Nr. | 1. sleja | 2. sleja | 3. sleja | 4. sleja | 5. sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Aprīkojums | Simbols (4) | Funkcija | Apgaismojums | Krāsa |
| 1. | Galvenais apgaismojuma slēdzis | (3) | Kontrolierīce | Nē | — |
| | Šo signalizatoru nedrīkst izmantot kā gabarītgaismas (sānu) lukturu signalizatoru. | Signalizators (14) | Jā | Zaļa |
| 2. | Galveno lukturu tuvās gaismas | (3)
   (8)
   (15) | Kontrolierīce | Nē | — |
| Signalizators | Jā | Zaļa |
| 3. | Galveno lukturu tālās gaismas | (3)
   (15) | Kontrolierīce | Nē | — |
| Signalizators | Jā | Zila |
| 4. | Galveno lukturu tīrīšanas iekārta
  (ar atsevišķu kontrolierīci) | (15) | Kontrolierīce | Nē | |
| 5. | Virzienrādītājs | (3)
   (5) | Kontrolierīce | Nē | |
| Signalizators | Jā | Zaļa |
| 6. | Avārijas signāls | (3) | Kontrolierīce | Jā | |
| Signalizators (6) | Jā | Sarkana |
| 7. | Priekšējie miglas lukturi | (3) | Kontrolierīce | Nē | |
| Signalizators | Jā | Zaļa |
| 8. | Aizmugurējais miglas lukturis | (3) | Kontrolierīce | Nē | |
| Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 9. | Degvielas līmenis | (20) | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| vai | Indikators | Jā | |
| 10. | Dzinēja eļļas spiediens | (7)
   (20) | Signalizators | Jā | Sarkana |
| Indikators | Jā | |
| 11. | Dzinēja dzesēšanas šķidruma temperatūra | (7)
   (20) | Signalizators | Jā | Sarkana |
| Indikators | Jā | |
| 12. | Akumulatora stāvoklis | (20) | Signalizators | Jā | Sarkana |
| | | Indikators | Jā | |
| 13. | Priekšējā stikla tīrīšanas sistēma
  (nepārtraukti) | | Kontrolierīce | Jā | |
| 14. | Logu elektriskā bloķēšana | vai | Kontrolierīce | Nē | |
| 15. | Priekšējā stikla apskalošanas sistēma | | Kontrolierīce | Jā | |
| 16. | Priekšējā stikla apskalošanas un tīrīšanas sistēma | | Kontrolierīce | Jā | |
| 17. | Priekšējā stikla pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas sistēma
  (ar atsevišķu kontrolierīci) | | Kontrolierīce | Jā | |
| Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 18. | Aizmugurējā loga pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas sistēma
  (ar atsevišķu kontrolierīci) | | Kontrolierīce | Jā | |
| Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 19. | Gabarītgaismas lukturi, sānu gabarītgaismas lukturi un/vai kontūrgaismu lukturi | (3)
   (8) | Kontrolierīce | Nē | |
| Signalizators (14) | Jā (8) | Zaļa |
| 20. | Stāvgaismas lukturi | | Kontrolierīce | Nē | |
| Signalizators | Jā | Zaļa |
| 21. | Drošības josta | vai | Signalizators | Jā | Sarkana |
| 22. | Drošības spilvena darbības traucējumi | (10) | Signalizators | Jā | Dzeltena un/vai sarkana |
| 23. | Sānu drošības spilvenu darbības traucējumi | (9)
   (10) | Signalizators | Jā | Dzeltena un/vai sarkana |
| 24. | Pasažiera drošības spilvens izslēgts | | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 25. | Bremžu sistēmas darbības traucējumi | (10) | Signalizators | Jā | Sk. bremžu noteik. |
| 26. | Bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbības traucējumi | (11) | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 27. | Spidometrs | km/h, ja uzrāda kilometrus, vai mph, ja uzrāda jūdzes (16) | Indikators | Jā | |
| 28. | Ieslēgta stāvbremze | (11) | Signalizators | Jā | Sarkana |
| 29. | Skaņas signālierīce | | kontrolierīce | Nē | |
| 30. | Dzinēja diagnosticēšana ar iebūvēto sistēmu vai dzinēja darbības traucējumi | | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 31. | Dīzeļa iepriekšēja sasildīšana | | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 32. | Droseļvārsts (aukstās palaides ierīce) | | Kontrolierīce | Nē | |
| Signalizators | | Dzeltena |
| 33. | Gaisa kondicionēšanas sistēma | vai A/C | Kontrolierīce | Jā | |
| 34. | Automātiskās pārnesumkārbas pozīcijas
  (stāvēšanas),
  (atpakaļgaitas),
  (tukšgaitas), (braukšanas) | P R N D (12) | Indikators | Jā | |
| 35. | Dzinēja iedarbināšana | (13)
   (21) | Kontrolierīce | Nē | |
| 36. | Dzinēja izslēgšana | (13)
   (21) | Kontrolierīce | Jā | |
| 37. | Bremžu uzliku nodilums | (11) | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 38. | Apsildes sistēma | | Kontrolierīce | Jā | |
| 39. | Apsildes un/vai gaisa kondicionēšanas sistēmas ventilators | (3) | Kontrolierīce | Jā | |
| 40. | Galveno lukturu augstumu regulēšana | vai





  un






   (15) | Kontrolierīce | Nē | |
| 41. | Kopējā nobraukuma rādītājs | km, ja norāda kilometrus, vai jūdzes, ja norāda jūdzes (17) | Indikators | Jā | |
| 42.a | Zems spiediens riepās
  (ieskaitot traucējumus) | (18) | Signalizators | Jā | Dzeltena |
| 42.b | Zems spiediens riepās
  (ieskaitot traucējumus)
  ar bojātās riepas noteikšanu | (18)
   (19) | Signalizators | Jā | Dzeltena |

Nr.

1. sleja

2. sleja

3. sleja

4. sleja

5. sleja

Aprīkojums

Simbols (4)

Funkcija

Apgaismojums

Krāsa

1.

Galvenais apgaismojuma slēdzis

Image 163

Kontrolierīce

Nē

—

Šo signalizatoru nedrīkst izmantot kā gabarītgaismas (sānu) lukturu signalizatoru.

Signalizators (14)

Jā

Zaļa

2.

Galveno lukturu tuvās gaismas

Image 164

Kontrolierīce

Nē

—

Signalizators

Jā

Zaļa

3.

Galveno lukturu tālās gaismas

Image 165

Kontrolierīce

Nē

—

Signalizators

Jā

Zila

4.

Galveno lukturu tīrīšanas iekārta

(ar atsevišķu kontrolierīci)

Image 166

Kontrolierīce

Nē

5.

Virzienrādītājs

Image 167

Kontrolierīce

Nē

Signalizators

Jā

Zaļa

6.

Avārijas signāls

Image 168

Kontrolierīce

Jā

Signalizators (6)

Jā

Sarkana

7.

Priekšējie miglas lukturi

Image 169

Kontrolierīce

Nē

Signalizators

Jā

Zaļa

8.

Aizmugurējais miglas lukturis

Image 170

Kontrolierīce

Nē

Signalizators

Jā

Dzeltena

9.

Degvielas līmenis

Image 171

Image 172

Signalizators

Jā

Dzeltena

Image 173

Indikators

Jā

10.

Dzinēja eļļas spiediens

Image 174

Signalizators

Jā

Sarkana

Indikators

Jā

11.

Dzinēja dzesēšanas šķidruma temperatūra

Image 175

Signalizators

Jā

Sarkana

Indikators

Jā

12.

Akumulatora stāvoklis

Image 176

Signalizators

Jā

Sarkana

Indikators

Jā

13.

Priekšējā stikla tīrīšanas sistēma

(nepārtraukti)

Image 177

Kontrolierīce

Jā

14.

Logu elektriskā bloķēšana

Image 178

vai

Image 179

Kontrolierīce

Nē

15.

Priekšējā stikla apskalošanas sistēma

Image 180

Kontrolierīce

Jā

16.

Priekšējā stikla apskalošanas un tīrīšanas sistēma

Image 181

Kontrolierīce

Jā

17.

Priekšējā stikla pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas sistēma

(ar atsevišķu kontrolierīci)

Image 182

Kontrolierīce

Jā

Signalizators

Jā

Dzeltena

18.

Aizmugurējā loga pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas sistēma

(ar atsevišķu kontrolierīci)

Image 183

Kontrolierīce

Jā

Signalizators

Jā

Dzeltena

19.

Gabarītgaismas lukturi, sānu gabarītgaismas lukturi un/vai kontūrgaismu lukturi

Image 184

Kontrolierīce

Nē

Signalizators (14)

Jā (8)

Zaļa

20.

Stāvgaismas lukturi

Image 185

Kontrolierīce

Nē

Signalizators

Jā

Zaļa

21.

Drošības josta

Image 186

Image 187

Signalizators

Jā

Sarkana

22.

Drošības spilvena darbības traucējumi

Image 188

Signalizators

Jā

Dzeltena un/vai sarkana

23.

Sānu drošības spilvenu darbības traucējumi

Image 189

Signalizators

Jā

Dzeltena un/vai sarkana

24.

Pasažiera drošības spilvens izslēgts

Image 190

Signalizators

Jā

Dzeltena

25.

Bremžu sistēmas darbības traucējumi

Image 191

Signalizators

Jā

Sk. bremžu noteik.

26.

Bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbības traucējumi

Image 192

Signalizators

Jā

Dzeltena

27.

Spidometrs

km/h, ja uzrāda kilometrus, vai mph, ja uzrāda jūdzes (16)

Indikators

Jā

28.

Ieslēgta stāvbremze

Image 193

Signalizators

Jā

Sarkana

29.

Skaņas signālierīce

Image 194

kontrolierīce

Nē

30.

Dzinēja diagnosticēšana ar iebūvēto sistēmu vai dzinēja darbības traucējumi

Image 195

Signalizators

Jā

Dzeltena

31.

Dīzeļa iepriekšēja sasildīšana

Image 196

Signalizators

Jā

Dzeltena

32.

Droseļvārsts (aukstās palaides ierīce)

Image 197

Kontrolierīce

Nē

Signalizators

Dzeltena

33.

Gaisa kondicionēšanas sistēma

Image 198

Kontrolierīce

Jā

34.

Automātiskās pārnesumkārbas pozīcijas

(stāvēšanas),

(atpakaļgaitas),

(tukšgaitas), (braukšanas)

P R N D (12)

Indikators

Jā

35.

Dzinēja iedarbināšana

Image 199

Kontrolierīce

Nē

36.

Dzinēja izslēgšana

Image 200

Kontrolierīce

Jā

37.

Bremžu uzliku nodilums

Image 201

Signalizators

Jā

Dzeltena

38.

Apsildes sistēma

Image 202

Kontrolierīce

Jā

39.

Apsildes un/vai gaisa kondicionēšanas sistēmas ventilators

Image 203

Kontrolierīce

Jā

40.

Galveno lukturu augstumu regulēšana

Image 204

vai

Image 205

un

Image 206

(15)

Kontrolierīce

Nē

41.

Kopējā nobraukuma rādītājs

km, ja norāda kilometrus, vai jūdzes, ja norāda jūdzes (17)

Indikators

Jā

42.a

Zems spiediens riepās

(ieskaitot traucējumus)

Image 207

Signalizators

Jā

Dzeltena

42.b

Zems spiediens riepās

(ieskaitot traucējumus)

ar bojātās riepas noteikšanu

Image 208

Signalizators

Jā

Dzeltena

---

(1)  M un N kategorija, kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Dienvidslāvijai, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 (pieejams), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžānai, 40 Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot savu attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikas Republikai, 48 Jaunzēlandei, 49 Kiprai, 50 Maltai, 51 Korejas Republikai. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

(3)  Simbola ar kontūrām iezīmētās daļas var būt vienlaidu.

(4)  Šajos noteikumos ietvertie simboli ir identiski simboliem, kas aprakstīti ISO 2575:2000 standartā. Ir saglabāti ISO 2575:2000 noteiktie proporcionālie izmēri.

(5)  Bultu pāris ir viens simbols. Tomēr, ja kreisā un labā virzienrādītāja kontrolierīces vai signalizatori darbojas neatkarīgi, abas bultas var uzskatīt par atsevišķiem simboliem un atbilstoši novietot.

(6)  Nav vajadzīgs, ja virzienrādītāja bultas, kas parasti darbojas neatkarīgi, mirgo vienlaikus kā avārijas signāla signalizators.

(7)  Dzinēja eļļas spiediena simbolu un dzinēja dzesēšanas šķidruma temperatūras simbolu drīkst apvienot vienā signalizatorā.

(8)  Atsevišķs apzīmējums nav vajadzīgs, ja funkcija ir iekļauta galvenajā apgaismojuma slēdzī.

(9)  Ja drošības spilvena darbības traucējumu norādīšanai tiek izmantots tikai viens signalizators, ir jāizmanto 22. punktā norādītais drošības spilvena darbības traucējumu simbols.

(10)  Puses, kas laikā, kad stājās spēkā šie noteikumi, atļāva vai prasīja šai funkcijai izmantot tekstu, drīkst transportlīdzekļiem, kuri jāreģistrē attiecīgajās valstīs, sešdesmit mēnešus pēc šo noteikumu stāšanās spēkā turpināt atļaut vai prasīt papildus noteiktajiem simboliem izmantot tekstu.

(11)  Ja vairākiem bremžu sistēmas stāvokļiem izmanto tikai vienu signalizatoru, ir jāizmanto bremžu sistēmas darbības traucējumu simbols.

(12)  Burtu “D” var aizstāt vai papildināt ar vienu vai vairākiem citiem izgatavotāja izvēlētiem burtciparzīmēm vai simboliem, lai parādītu citus iespējamos stāvokļus.

(13)  Izmanto, ja dzinēja kontrolierīce ir atsevišķi no sistēmas iedarbināšanai ar atslēgu.

(14)  Nav vajadzīgs, ja vadības paneļa apgaismojums iedegas automātiski, ieslēdzot galveno apgaismojuma slēdzi.

(15)  Var izmantot arī simbolus, kas aizņem nevis četras rindas, bet piecas (un otrādi).

(16)  Vajadzīgo tekstuālo apzīmējumu var parādīt ar lielajiem un/vai mazajiem burtiem.

(17)  Vajadzīgais tekstuālais apzīmējums jāparāda ar mazajiem burtiem. Ja tiek norādītas jūdzes, var izmantot saīsinājumu.

(18)  Papildus vai arī zema spiediena riepās signalizatoru var izmantot, lai norādītu riepu spiediena novērošanas sistēmas (TPMS) darbības traucējumus.

(19)  Norādītā transportlīdzekļa kontūra nav obligāta, bet gan ieteicama. Var izmantot alternatīvas transportlīdzekļu kontūras, lai labāk attēlotu attiecīgā transportlīdzekļa reālo formu.

(20)  Simbolu var attēlot citā krāsā nevis tajā, kas norādīta 5. slejā, lai informētu par citu nozīmi, saskaņā ar vispārējo krāsu sistēmu, kas piedāvāta ISO standarta 5. punktā.

(21)  Funkciju “iedarbināt” un “izslēgt” var apvienot vienā kontrolierīcē. Kā alternatīvu minētajam(-iem) simbolam(-iem) drīkst izmantot tekstu “START” un/vai “STOP” vai simbolu un teksta kombināciju. Tekstuālo apzīmējumu var parādīt ar lielajiem un/vai mazajiem burtiem.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevusi: | administratīvās iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 209

Izdevusi:

administratīvās iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU
  APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU
  APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU
  APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU
  PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU |
| --- | --- |

par (2):

APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANU

APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU

APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU

PILNĪGU RAŽOŠANAS IZBEIGŠANU

transportlīdzekļu tipam attiecībā uz mehāniskā transportlīdzekļa rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121

Apstiprinājuma Nr. ... Paplašinājuma Nr. ...

| 1. | Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ... |
| --- | --- |

1.

Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

| 2. | Izgatavotāja dotais transportlīdzekļa tipa nosaukums: ... |
| --- | --- |

2.

Izgatavotāja dotais transportlīdzekļa tipa nosaukums: ...

| 3. | Izgatavotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

| 4. | Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:
  ... |
| --- | --- |

4.

Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:

...

| 5. | Iesniegts apstiprināšanai (datums): ... |
| --- | --- |

5.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

| 6. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:
  ... |
| --- | --- |

6.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

...

| 7. | Testa protokola datums: ... |
| --- | --- |

7.

Testa protokola datums: ...

| 8. | Testa protokola numurs: ... |
| --- | --- |

8.

Testa protokola numurs: ...

| 9. | Īss apraksts: | Transportlīdzeklim uzstādītās rokas kontrolierīces, signalizatori un indikatori | Atbilstība |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1. | | jā/nē (2) |
| 9.2. | | jā/nē (2) |
| ... | | jā/nē (2) |

9.

Īss apraksts:

Transportlīdzeklim uzstādītās rokas kontrolierīces, signalizatori un indikatori

Atbilstība

9.1.

jā/nē (2)

9.2.

jā/nē (2)

...

jā/nē (2)

| 10. | Komentāri
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

10.

Komentāri

...

...

...

...

| 11. | Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ... |
| --- | --- |

11.

Apstiprinājuma marķējuma novietojums: ...

| 12. | Paplašinājuma pamatojums(-i) (ja piemērojams): ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Paplašinājuma pamatojums(-i) (ja piemērojams): ...

...

| 13. | Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2) |
| --- | --- |

13.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/atsaukts (2)

| 14. | Vieta: ... |
| --- | --- |

14.

Vieta: ...

| 15. | Datums: ... |
| --- | --- |

15.

Datums: ...

| 16. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

16.

Paraksts: ...

| 17. | Pēc pieprasījuma pieejami šādi dokumenti ar iepriekš norādīto apstiprinājuma numuru:
  ...
  ... |
| --- | --- |

17.

Pēc pieprasījuma pieejami šādi dokumenti ar iepriekš norādīto apstiprinājuma numuru:

...

...

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas nosacījumus skatīt noteikumos).

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

a = vismaz 8 mm

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz rokas kontrolierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121 ar apstiprinājuma numuru 001234. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (00) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām, ko paredz Noteikumu Nr. 121 sākotnējā redakcija.

B PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

a = vismaz 8 mm

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121 un Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka laikā, kad piešķīra attiecīgos apstiprinājumus, Noteikumi Nr. 121 bija to sākotnējā redakcijā un Noteikumi Nr. 33 vēl joprojām bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Numurs norādīts tikai kā piemērs.

---