# Úřední věstník L 246/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 246 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 612. října 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 246

České vydání

Právní předpisy

Ročník 612. října 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1467 ze dne 27. července 2018, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849, pokud jde o přidání Pákistánu do tabulky v bodě I přílohy (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1468 ze dne 1. října 2018, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1469 ze dne 1. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 20 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2018/1470 ze dne 28. září 2018 o jmenování člena Evropského hospodářského a sociálního výboru, navrženého Spolkovou republikou Německo | 45 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2018/1471 ze dne 19. září 2018 o navrhované občanské iniciativě s názvem STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí
  (oznámeno pod číslem C(2018) 6077) | 46 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1467 ze dne 27. července 2018, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849, pokud jde o přidání Pákistánu do tabulky v bodě I přílohy (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1468 ze dne 1. října 2018, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1469 ze dne 1. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

20

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2018/1470 ze dne 28. září 2018 o jmenování člena Evropského hospodářského a sociálního výboru, navrženého Spolkovou republikou Německo

45

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2018/1471 ze dne 19. září 2018 o navrhované občanské iniciativě s názvem STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí
  (oznámeno pod číslem C(2018) 6077)

(oznámeno pod číslem C(2018) 6077)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.10.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 246/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2018/1467

ze dne 27. července 2018,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849, pokud jde o přidání Pákistánu do tabulky v bodě I přílohy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (1) a směrnice Komise 2006/70/ES, a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie musí zajistit účinnou ochranu integrity a řádné fungování svého finančního systému a vnitřního trhu před praním peněz nebo financováním terorismu. Proto směrnice (EU) 2015/849 stanoví, že by Komise měla identifikovat vysoce rizikové třetí země, které mají ve svých režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky představující významnou hrozbu pro finanční systém Unie. |
| --- | --- |

(1)

Unie musí zajistit účinnou ochranu integrity a řádné fungování svého finančního systému a vnitřního trhu před praním peněz nebo financováním terorismu. Proto směrnice (EU) 2015/849 stanoví, že by Komise měla identifikovat vysoce rizikové třetí země, které mají ve svých režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky představující významnou hrozbu pro finanční systém Unie.

| (2) | Komise by seznam vysoce rizikových třetích zemí uvedených v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 (2) měla ve vhodnou dobu přezkoumávat se zřetelem na pokrok, kterého tyto vysoce rizikové třetí země dosáhly při odstraňování strategických nedostatků ve svých režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Komise by měla při svých posouzeních zohlednit nové informace od mezinárodních organizací a tvůrců standardů, jako jsou informace vydávané Finančním akčním výborem (dále jen „FATF“). Na základě těchto informací by Komise měla také identifikovat další vysoce rizikové třetí země se strategickými nedostatky v režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu. |
| --- | --- |

(2)

Komise by seznam vysoce rizikových třetích zemí uvedených v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 (2) měla ve vhodnou dobu přezkoumávat se zřetelem na pokrok, kterého tyto vysoce rizikové třetí země dosáhly při odstraňování strategických nedostatků ve svých režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Komise by měla při svých posouzeních zohlednit nové informace od mezinárodních organizací a tvůrců standardů, jako jsou informace vydávané Finančním akčním výborem (dále jen „FATF“). Na základě těchto informací by Komise měla také identifikovat další vysoce rizikové třetí země se strategickými nedostatky v režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu.

| (3) | V souladu s kritérii stanovenými ve směrnici (EU) 2015/849 zohlednila Komise nejnovější dostupné informace, zejména nedávná veřejná prohlášení FATF, dokument FATF „Zlepšování dodržování mezinárodních požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu: probíhající proces“ a zprávy skupiny pro přezkum mezinárodní spolupráce v rámci FATF v souvislosti s riziky, jež představují jednotlivé třetí země podle čl. 9 odst. 4 směrnice (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s kritérii stanovenými ve směrnici (EU) 2015/849 zohlednila Komise nejnovější dostupné informace, zejména nedávná veřejná prohlášení FATF, dokument FATF „Zlepšování dodržování mezinárodních požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu: probíhající proces“ a zprávy skupiny pro přezkum mezinárodní spolupráce v rámci FATF v souvislosti s riziky, jež představují jednotlivé třetí země podle čl. 9 odst. 4 směrnice (EU) 2015/849.

| (4) | FATF identifikoval Pákistán jako zemi se strategickými nedostatky v režimu pro boj proti praní peněz a financování terorismu představujícími riziko pro mezinárodní finanční systém, pro které spolu s FATF vypracovala akční plán. |
| --- | --- |

(4)

FATF identifikoval Pákistán jako zemi se strategickými nedostatky v režimu pro boj proti praní peněz a financování terorismu představujícími riziko pro mezinárodní finanční systém, pro které spolu s FATF vypracovala akční plán.

| (5) | Rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu, jenž je v Pákistánu v platnosti, a způsob, jímž je uplatňován, vykazuje strategické nedostatky. Mezi ně patří dohled nad kontrolami boje proti praní peněz a financování terorismu ze strany finančních institucí, včetně obchodní činnosti v oblasti peněžních služeb, a jejich prosazování; nedostatečná opatření k předcházení nedovolené přeshraniční přepravě oběživa; nedostatečně spolehlivé záznamy o vyšetřování a stíhání financování terorismu a rovněž nedostatečná koordinace mezi různými orgány; nedostatečné provádění cílených finančních sankcí a rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1267 (1999) a 1373 (2001); nedostatečné vymáhání zákazu zpřístupnění prostředků a finančních služeb. |
| --- | --- |

(5)

Rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu, jenž je v Pákistánu v platnosti, a způsob, jímž je uplatňován, vykazuje strategické nedostatky. Mezi ně patří dohled nad kontrolami boje proti praní peněz a financování terorismu ze strany finančních institucí, včetně obchodní činnosti v oblasti peněžních služeb, a jejich prosazování; nedostatečná opatření k předcházení nedovolené přeshraniční přepravě oběživa; nedostatečně spolehlivé záznamy o vyšetřování a stíhání financování terorismu a rovněž nedostatečná koordinace mezi různými orgány; nedostatečné provádění cílených finančních sankcí a rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1267 (1999) a 1373 (2001); nedostatečné vymáhání zákazu zpřístupnění prostředků a finančních služeb.

| (6) | Vzhledem k vysoké úrovni integrace mezinárodního finančního systému, úzkému propojení tržních subjektů, vysokému objemu přeshraničních transakcí směrem do Unie i z Unie, jakož i stupni otevřenosti trhu Komise usuzuje, že jakákoli hrozba v oblasti praní peněz a financování terorismu pro mezinárodní finanční systém představuje zároveň hrozbu i pro finanční systém Unie. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k vysoké úrovni integrace mezinárodního finančního systému, úzkému propojení tržních subjektů, vysokému objemu přeshraničních transakcí směrem do Unie i z Unie, jakož i stupni otevřenosti trhu Komise usuzuje, že jakákoli hrozba v oblasti praní peněz a financování terorismu pro mezinárodní finanční systém představuje zároveň hrozbu i pro finanční systém Unie.

| (7) | Ve světle nejnovějších relevantních informací dospěla analýza Komise k závěru, že Pákistán by měl být považován za jurisdikci třetí země, která má ve svém režimu pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky představující významnou hrozbu pro finanční systém Unie podle kritérií stanovených v článku 9 směrnice (EU) 2015/849. Uvedená země však poskytla písemný politický závazek na vysoké úrovni s cílem řešit zjištěné nedostatky a spolu s FATF vypracovala akční plán, který by umožnil splnit požadavky stanovené ve směrnici (EU) 2015/849. Komise znovu posoudí status dané země na základě plnění dotčeného závazku. |
| --- | --- |

(7)

Ve světle nejnovějších relevantních informací dospěla analýza Komise k závěru, že Pákistán by měl být považován za jurisdikci třetí země, která má ve svém režimu pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky představující významnou hrozbu pro finanční systém Unie podle kritérií stanovených v článku 9 směrnice (EU) 2015/849. Uvedená země však poskytla písemný politický závazek na vysoké úrovni s cílem řešit zjištěné nedostatky a spolu s FATF vypracovala akční plán, který by umožnil splnit požadavky stanovené ve směrnici (EU) 2015/849. Komise znovu posoudí status dané země na základě plnění dotčeného závazku.

| (8) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 se v tabulce v bodě I vkládá nový řádek, který zní:

| „14 | Pákistán“ |
| --- | --- |

„14

Pákistán“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. července 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 ze dne 14. července 2016, kterým se směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 doplňuje o identifikaci vysoce rizikových třetích zemí se strategickými nedostatky (Úř. věst. L 254, 20.9.2016, s. 1).

2

---

| 2.10.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 246/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1468

ze dne 1. října 2018,

kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), ve znění předcházejícím změnám provedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2321 (2), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

1.1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2603/2000 (3) uložila Rada konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2603/2000 (3) uložila Rada konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní šetření“).

3

| (2) | Nařízením (ES) č. 1645/2005 (4) změnila Rada na základě zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení sazbu platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (ES) č. 1645/2005 (4) změnila Rada na základě zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení sazbu platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie.

4

| (3) | Nařízením (ES) č. 193/2007 (5) uložila Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 193/2007 (5) uložila Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let.

5

| (4) | Na základě částečných prozatímních přezkumů podle článku 19 základního nařízení Rada následně změnila vyrovnávací opatření nařízením (ES) č. 1286/2008 (6) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (7). |
| --- | --- |

(4)

Na základě částečných prozatímních přezkumů podle článku 19 základního nařízení Rada následně změnila vyrovnávací opatření nařízením (ES) č. 1286/2008 (6) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (7).

6

7

| (5) | Další částečný prozatímní přezkum byl v roce 2012 ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením Rady (EU) č. 559/2012 (8). |
| --- | --- |

(5)

Další částečný prozatímní přezkum byl v roce 2012 ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením Rady (EU) č. 559/2012 (8).

8

| (6) | Prováděcím nařízením (EU) č. 461/2013 (9) uložila Rada na základě druhého přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcím nařízením (EU) č. 461/2013 (9) uložila Rada na základě druhého přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení konečné vyrovnávací clo na období dalších pěti let.

9

| (7) | Na základě dvou částečných prozatímních přezkumů podle článku 19 základního nařízení Komise změnila vyrovnávací opatření prováděcím nařízením (EU) 2015/1350 (10). |
| --- | --- |

(7)

Na základě dvou částečných prozatímních přezkumů podle článku 19 základního nařízení Komise změnila vyrovnávací opatření prováděcím nařízením (EU) 2015/1350 (10).

10

| (8) | Rozhodnutím 2000/745/ES (11) přijala Komise minimální dovozní cenu nabídnutou třemi vyvážejícími výrobci v Indii. Prováděcím rozhodnutím 2014/109/EU (12) zrušila Komise přijetí těchto závazků, a to v důsledku změny okolností, za kterých byly tyto závazky přijaty. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutím 2000/745/ES (11) přijala Komise minimální dovozní cenu nabídnutou třemi vyvážejícími výrobci v Indii. Prováděcím rozhodnutím 2014/109/EU (12) zrušila Komise přijetí těchto závazků, a to v důsledku změny okolností, za kterých byly tyto závazky přijaty.

11

12

| (9) | V současné době je platným opatřením konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (EU) č. 461/2013, ve znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1350 (dále jen „platná opatření“). Platná opatření jsou tvořena zvláštním vyrovnávacím clem, které se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 74,6 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců. |
| --- | --- |

(9)

V současné době je platným opatřením konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (EU) č. 461/2013, ve znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1350 (dále jen „platná opatření“). Platná opatření jsou tvořena zvláštním vyrovnávacím clem, které se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 74,6 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.

1.2.   Zahájení dvou částečných prozatímních přezkumů

Zahájení dvou částečných prozatímních přezkumů

| (10) | V září 2016 jeden indický vyvážející výrobce, společnost Dhunseri Petrochem Limited (dále jen „DPL“), požádal Komisi o změnu nařízení, kterým se ukládají platná opatření, na základě změny názvu společnosti. Z žádosti však vyplynulo, že společnost DPL vytvořila společný podnik se společností Indorama Ventures Public Company Limited (dále jen „IVL“) a výsledkem byla tato struktura:






  a) | Indorama Ventures Global Services Limited, dceřiná společnost společnosti IVL, získala 50 % podíl v podniku DPL zabývajícím se polyetylentereftalátovou (PET) pryskyřicí, a sice založením nové společnosti s názvem IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (dále jen „IVDPIL“); |
| --- | --- | --- |

(10)

V září 2016 jeden indický vyvážející výrobce, společnost Dhunseri Petrochem Limited (dále jen „DPL“), požádal Komisi o změnu nařízení, kterým se ukládají platná opatření, na základě změny názvu společnosti. Z žádosti však vyplynulo, že společnost DPL vytvořila společný podnik se společností Indorama Ventures Public Company Limited (dále jen „IVL“) a výsledkem byla tato struktura:

a)

Indorama Ventures Global Services Limited, dceřiná společnost společnosti IVL, získala 50 % podíl v podniku DPL zabývajícím se polyetylentereftalátovou (PET) pryskyřicí, a sice založením nové společnosti s názvem IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (dále jen „IVDPIL“);

| b) | společnost DPL získala 50 % podíl ve společnosti Micro Polypet Pvt. Ltd (dále jen „MPPL“), což je indický výrobce PET, který nikdy do EU nevyvážel a nevztahovalo se na něj individuální vyrovnávací clo. |
| --- | --- |

b)

společnost DPL získala 50 % podíl ve společnosti Micro Polypet Pvt. Ltd (dále jen „MPPL“), což je indický výrobce PET, který nikdy do EU nevyvážel a nevztahovalo se na něj individuální vyrovnávací clo.

| (11) | Komise dospěla vzhledem k výše uvedeným skutečnostem k závěru, že existují dostatečné důkazy o tom, že se okolnosti týkající se subvencování společnosti DPL a jejích společností ve spojení významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy, a opatření by proto měla být přezkoumána. |
| --- | --- |

(11)

Komise dospěla vzhledem k výše uvedeným skutečnostem k závěru, že existují dostatečné důkazy o tom, že se okolnosti týkající se subvencování společnosti DPL a jejích společností ve spojení významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy, a opatření by proto měla být přezkoumána.

| (12) | Na tomto základě Komise prostřednictvím oznámení ze dne 6. července 2017 (13) zveřejnila své rozhodnutí zahájit z vlastního podnětu šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení omezené na zkoumání subvencování společnosti DPL a jejích společností ve spojení v Indii. Účelem tohoto přezkumu je stanovit sazbu subvencování u této společnosti s novou strukturou. |
| --- | --- |

(12)

Na tomto základě Komise prostřednictvím oznámení ze dne 6. července 2017 (13) zveřejnila své rozhodnutí zahájit z vlastního podnětu šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení omezené na zkoumání subvencování společnosti DPL a jejích společností ve spojení v Indii. Účelem tohoto přezkumu je stanovit sazbu subvencování u této společnosti s novou strukturou.

13

| (13) | Další indický vyvážející výrobce, společnost Reliance Industries Limited (dále jen „Reliance“), podal žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na zkoumání subvencování společnosti Reliance. |
| --- | --- |

(13)

Další indický vyvážející výrobce, společnost Reliance Industries Limited (dále jen „Reliance“), podal žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na zkoumání subvencování společnosti Reliance.

| (14) | Společnost Reliance poskytla dostatečné důkazy o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Společnost zejména uvedla, že celková úroveň subvencí byla snížena v důsledku ukončení použitelnosti režimů Focus Product Scheme a Focus Market Scheme a snížením částek využívaných žadatelem s ohledem na jiné režimy, např. Advanced Authorisation Scheme a Duty Drawback Scheme. |
| --- | --- |

(14)

Společnost Reliance poskytla dostatečné důkazy o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Společnost zejména uvedla, že celková úroveň subvencí byla snížena v důsledku ukončení použitelnosti režimů Focus Product Scheme a Focus Market Scheme a snížením částek využívaných žadatelem s ohledem na jiné režimy, např. Advanced Authorisation Scheme a Duty Drawback Scheme.

| (15) | Poté, co Komise zjistila, že žádost obsahuje dostatečné důkazy, oznámila dne 6. července 2017 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení omezeného na zkoumání subvencování společnosti Reliance. |
| --- | --- |

(15)

Poté, co Komise zjistila, že žádost obsahuje dostatečné důkazy, oznámila dne 6. července 2017 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení omezeného na zkoumání subvencování společnosti Reliance.

14

| (16) | V obou oznámeních Komise uvedla, že v těchto šetřeních by se mělo rovněž posoudit, zda je vhodné změnit celní sazbu uloženou na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie ze strany „všech ostatních společností“ v Indii. |
| --- | --- |

(16)

V obou oznámeních Komise uvedla, že v těchto šetřeních by se mělo rovněž posoudit, zda je vhodné změnit celní sazbu uloženou na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie ze strany „všech ostatních společností“ v Indii.

| (17) | Vzhledem k tomu, že se oba prozatímní přezkumy týkají téhož výrobku, který je předmětem přezkumu, téže země původu a téhož období šetření, a jelikož obě opatření jsou předmětem téhož řízení, považovalo se za vhodné uzavřít oba přezkumy v tomtéž právním aktu. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k tomu, že se oba prozatímní přezkumy týkají téhož výrobku, který je předmětem přezkumu, téže země původu a téhož období šetření, a jelikož obě opatření jsou předmětem téhož řízení, považovalo se za vhodné uzavřít oba přezkumy v tomtéž právním aktu.

1.3.   Strany dotčené tímto šetřením

Strany dotčené tímto šetřením

| (18) | O zahájení částečných prozatímních přezkumů Komise úředně vyrozuměla společnost Dhunseri, společnosti, které jsou s ní ve spojení, a společnost Reliance (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“), sdružení výrobců v Unii, dovozce a uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkumy týkají, a zástupce vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požadovat slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámeních. |
| --- | --- |

(18)

O zahájení částečných prozatímních přezkumů Komise úředně vyrozuměla společnost Dhunseri, společnosti, které jsou s ní ve spojení, a společnost Reliance (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“), sdružení výrobců v Unii, dovozce a uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkumy týkají, a zástupce vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požadovat slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámeních.

| (19) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům a indické vládě dotazníky a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpovědi. |
| --- | --- |

(19)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům a indické vládě dotazníky a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpovědi.

| (20) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách společnosti IVDPIL v Kalkatě, v sídle společnosti MPPL v Dillí, v závodě společnosti MPPL v Karnalu, v prostorách společnosti Reliance v Bombaji a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu). |
| --- | --- |

(20)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách společnosti IVDPIL v Kalkatě, v sídle společnosti MPPL v Dillí, v závodě společnosti MPPL v Karnalu, v prostorách společnosti Reliance v Bombaji a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu).

1.4.   Období přezkumného šetření

Období přezkumného šetření

| (21) | Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2016 do 31. března 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(21)

Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2016 do 31. března 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“).

1.5.   Poskytování informací

Poskytování informací

| (22) | Dne 25. července 2018 byly indická vláda a ostatní zúčastněné strany informovány o podstatných skutečnostech a faktorech, na jejichž základě hodlá Komise navrhnout změnu celních sazeb použitelných pro Dhunseri a Reliance. Byla jim také poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(22)

Dne 25. července 2018 byly indická vláda a ostatní zúčastněné strany informovány o podstatných skutečnostech a faktorech, na jejichž základě hodlá Komise navrhnout změnu celních sazeb použitelných pro Dhunseri a Reliance. Byla jim také poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže.

| (23) | Společnost Reliance uvedla, že informace byly poskytnuty více než 12 měsíců po zahájení šetření, a odkazovala na článek 11.11 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále jen „ASCM“), který stanoví, že šetření „musí“ být ukončeno do jednoho roku „s výjimkou zvláštních okolností“, a na čl. 22 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že přezkumy se provedou „bez zbytečného odkladu“ a „ukončí obvykle“ do 12 měsíců od zahájení. Na tomto základě společnost Reliance tvrdila, že jelikož nenastaly zvláštní okolnosti a Komise ani neposkytla žádné odůvodnění, šetření mělo být „ukončeno bez ochranných opatření“. |
| --- | --- |

(23)

Společnost Reliance uvedla, že informace byly poskytnuty více než 12 měsíců po zahájení šetření, a odkazovala na článek 11.11 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále jen „ASCM“), který stanoví, že šetření „musí“ být ukončeno do jednoho roku „s výjimkou zvláštních okolností“, a na čl. 22 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že přezkumy se provedou „bez zbytečného odkladu“ a „ukončí obvykle“ do 12 měsíců od zahájení. Na tomto základě společnost Reliance tvrdila, že jelikož nenastaly zvláštní okolnosti a Komise ani neposkytla žádné odůvodnění, šetření mělo být „ukončeno bez ochranných opatření“.

| (24) | Avšak pokud jde o lhůty, Komise konstatuje, že na stávající přezkumné šetření se vztahuje článek 21.4 ASCM, který stanoví, že přezkumy vyrovnávacího cla „se obvykle ukončí do 12 měsíců od data zahájení přezkumu“, a neodkazuje na žádné zvláštní okolnosti nutné pro odůvodnění období šetření delšího než 12 měsíců. Stejně tak ani čl. 22 odst. 1 základního nařízení neodkazuje na zvláštní okolnosti nutné pro odůvodnění období šetření delšího než 12 měsíců. Stávající přezkumy se provádějí v 15měsíční lhůtě stanovené v čl. 22 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(24)

Avšak pokud jde o lhůty, Komise konstatuje, že na stávající přezkumné šetření se vztahuje článek 21.4 ASCM, který stanoví, že přezkumy vyrovnávacího cla „se obvykle ukončí do 12 měsíců od data zahájení přezkumu“, a neodkazuje na žádné zvláštní okolnosti nutné pro odůvodnění období šetření delšího než 12 měsíců. Stejně tak ani čl. 22 odst. 1 základního nařízení neodkazuje na zvláštní okolnosti nutné pro odůvodnění období šetření delšího než 12 měsíců. Stávající přezkumy se provádějí v 15měsíční lhůtě stanovené v čl. 22 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (25) | Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, je polyetylentereftalát (PET) s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 61 00, pocházející z Indie (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(25)

Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, je polyetylentereftalát (PET) s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 61 00, pocházející z Indie (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (26) | Šetření odhalilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozních trzích jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Šetření odhalilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozních trzích jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

3.1.   Reorganizace společnosti DPL a společností, které jsou s ní ve spojení

Reorganizace společnosti DPL a společností, které jsou s ní ve spojení

| (27) | Šetření potvrdilo, že společnost DPL vytvořila společný podnik se společností IVL. V rámci tohoto partnerství převedla společnost DPL dne 1. dubna 2016 celý svůj výrobní závod PET na novou společnost, IVDPIL, a získala 50 % podíl uvedené společnosti, zatímco zbývajících 50 % získala společnost Indorama Ventures Global Services Limited, dceřiná společnost společnosti IVL. Společnost DPL tedy přestala být s účinností od uvedeného data vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(27)

Šetření potvrdilo, že společnost DPL vytvořila společný podnik se společností IVL. V rámci tohoto partnerství převedla společnost DPL dne 1. dubna 2016 celý svůj výrobní závod PET na novou společnost, IVDPIL, a získala 50 % podíl uvedené společnosti, zatímco zbývajících 50 % získala společnost Indorama Ventures Global Services Limited, dceřiná společnost společnosti IVL. Společnost DPL tedy přestala být s účinností od uvedeného data vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (28) | Šetření rovněž potvrdilo, že společnost DPL získala 50 % podíl ve společnosti MPPL, což je indický výrobce PET, který v minulosti nevyvážel výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie, a proto pro něj nebylo v předchozích šetřeních týkajících se PET pocházejících z Indie stanoveno individuální vyrovnávací clo. Zbývající 50 % podíl ve společnosti MPPL patří společnosti Indorama Ventures Global Services Limited. |
| --- | --- |

(28)

Šetření rovněž potvrdilo, že společnost DPL získala 50 % podíl ve společnosti MPPL, což je indický výrobce PET, který v minulosti nevyvážel výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie, a proto pro něj nebylo v předchozích šetřeních týkajících se PET pocházejících z Indie stanoveno individuální vyrovnávací clo. Zbývající 50 % podíl ve společnosti MPPL patří společnosti Indorama Ventures Global Services Limited.

| (29) | Následně dne 12. května 2017 změnila společnost IVDPIL svůj název na IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (dále jen „IDIPL“) a společnost MPPL převedla veškerá svá aktiva, dluhy, závazky a zaměstnance na společnost IDIPL. Dne 4. prosince 2017 Vrchní soud v Kalkatě tento převod potvrdil. |
| --- | --- |

(29)

Následně dne 12. května 2017 změnila společnost IVDPIL svůj název na IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (dále jen „IDIPL“) a společnost MPPL převedla veškerá svá aktiva, dluhy, závazky a zaměstnance na společnost IDIPL. Dne 4. prosince 2017 Vrchní soud v Kalkatě tento převod potvrdil.

| (30) | Společnosti DPL, IDIPL (dříve IVDPIL) a MPPL jsou proto dále označovány jako „skupina Dhunseri“. Účelem částečného prozatímního přezkumu bylo proto stanovit sazbu subvencování použitelnou na skupinu Dhunseri. Za tímto účelem byly údaje týkající se společností IDIPL a MPPL (která během období přezkumného šetření ještě působila jako samostatný vyvážející výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu) agregovány pro výpočet sazby subvencování pro skupinu Dhunseri jako celek, protože tato sazba se vztahuje na konečnou strukturu skupiny, v níž je závod MPPL součástí společnosti IDIPL. |
| --- | --- |

(30)

Společnosti DPL, IDIPL (dříve IVDPIL) a MPPL jsou proto dále označovány jako „skupina Dhunseri“. Účelem částečného prozatímního přezkumu bylo proto stanovit sazbu subvencování použitelnou na skupinu Dhunseri. Za tímto účelem byly údaje týkající se společností IDIPL a MPPL (která během období přezkumného šetření ještě působila jako samostatný vyvážející výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu) agregovány pro výpočet sazby subvencování pro skupinu Dhunseri jako celek, protože tato sazba se vztahuje na konečnou strukturu skupiny, v níž je závod MPPL součástí společnosti IDIPL.

3.2.   Subvencování

Subvencování

| (31) | Na základě subvencí, které byly šetřeny v předchozích přezkumech, informací, které předložila indická vláda a dotčení vyvážející výrobci, a odpovědí na dotazník Komise byla zkoumána tato opatření: | Celostátní subvenční programy:






  a) | Režim předběžných povolení (AAS) |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Na základě subvencí, které byly šetřeny v předchozích přezkumech, informací, které předložila indická vláda a dotčení vyvážející výrobci, a odpovědí na dotazník Komise byla zkoumána tato opatření:

Celostátní subvenční programy:

a)

Režim předběžných povolení (AAS)

| b) | Režim „Duty Drawback Scheme“ podle pravidla 3 odst. 2 (DDS) |
| --- | --- |

b)

Režim „Duty Drawback Scheme“ podle pravidla 3 odst. 2 (DDS)

| c) | Režim „Duty Entitlement Passbook“ (DEPBS) |
| --- | --- |

c)

Režim „Duty Entitlement Passbook“ (DEPBS)

| d) | Režim povolení bezcelního dovozu (DFIA) |
| --- | --- |

d)

Režim povolení bezcelního dovozu (DFIA)

| e) | Režim vývozních úvěrů (ECS) |
| --- | --- |

e)

Režim vývozních úvěrů (ECS)

| f) | Režim jednotek orientovaných na vývoz (EOU) a zvláštních ekonomických zón (SEZ) |
| --- | --- |

f)

Režim jednotek orientovaných na vývoz (EOU) a zvláštních ekonomických zón (SEZ)

| g) | Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS) |
| --- | --- |

g)

Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS)

| h) | Režim „Focus Market Scheme“ (FMS) |
| --- | --- |

h)

Režim „Focus Market Scheme“ (FMS)

| i) | Režim „Focus Product Scheme“ (FPS) |
| --- | --- |

i)

Režim „Focus Product Scheme“ (FPS)

| j) | Režim „Incremental Exports Incentivisation Scheme“ (IEIS) |
| --- | --- |

j)

Režim „Incremental Exports Incentivisation Scheme“ (IEIS)

| k) | Režim vyrovnávání úroků (IES) |
| --- | --- |

k)

Režim vyrovnávání úroků (IES)

| l) | Režim „Income Tax Incentive for Research and Development“ (ITIRAD) |
| --- | --- |

l)

Režim „Income Tax Incentive for Research and Development“ (ITIRAD)

| m) | Režim vývozu zboží z Indie (MEIS) |
| --- | --- |

m)

Režim vývozu zboží z Indie (MEIS)

| n) | Režim „Status Holder Incentive Scrip“ (SHIS) |
| --- | --- |

n)

Režim „Status Holder Incentive Scrip“ (SHIS)

| | Regionální subvenční programy:






  o) | Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice (CIIS) |
| --- | --- | --- |

Regionální subvenční programy:

o)

Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice (CIIS)

| p) | Politika podpory podnikání vlády státu Harijána (EPP/GOH) |
| --- | --- |

p)

Politika podpory podnikání vlády státu Harijána (EPP/GOH)

| q) | Režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (GEDES) |
| --- | --- |

q)

Režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (GEDES)

| r) | Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ vlády státu Maháráštra (PSI/GOM) |
| --- | --- |

r)

Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ vlády státu Maháráštra (PSI/GOM)

| s) | Režim „West Bengal Incentive“ (WBIS) |
| --- | --- |

s)

Režim „West Bengal Incentive“ (WBIS)

| (32) | Subvence uvedené v bodě odůvodnění výše jsou založeny na následujících politických dokumentech a právních předpisech. |
| --- | --- |

(32)

Subvence uvedené v bodě odůvodnění výše jsou založeny na následujících politických dokumentech a právních předpisech.

| (33) | Režimy AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS a SHIS vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. |
| --- | --- |

(33)

Režimy AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS a SHIS vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány.

| (34) | Režimy AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS a MEIS jsou založeny na dokumentu „Foreign Trade Policy 2015–2020“ (dále jen „FTP 2015-20“), který je relevantní pro období přezkumného šetření. Postupy, jimiž se FTP 2015-20 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 2015-20“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje. |
| --- | --- |

(34)

Režimy AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS a MEIS jsou založeny na dokumentu „Foreign Trade Policy 2015–2020“ (dále jen „FTP 2015-20“), který je relevantní pro období přezkumného šetření. Postupy, jimiž se FTP 2015-20 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 2015-20“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.

| (35) | Režimy DEPBS, FMS, FPS, IEIS a SHIS, které byly založeny na předchozím dokumentu o politice zahraničního obchodu vztahujícím se na období 2009–2014 (dále jen „FTP 2009-14“), nebyly podle dokumentu FTP 2015-20 uvedeného ve 34. bodě odůvodnění obnoveny. |
| --- | --- |

(35)

Režimy DEPBS, FMS, FPS, IEIS a SHIS, které byly založeny na předchozím dokumentu o politice zahraničního obchodu vztahujícím se na období 2009–2014 (dále jen „FTP 2009-14“), nebyly podle dokumentu FTP 2015-20 uvedeného ve 34. bodě odůvodnění obnoveny.

| (36) | Režim DDS vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány. |
| --- | --- |

(36)

Režim DDS vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány.

| (37) | Režim ECS vychází z oddílů 21 a 35 A zákona o bankovním dohledu z roku 1949, které umožňují Indické centrální bance řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(37)

Režim ECS vychází z oddílů 21 a 35 A zákona o bankovním dohledu z roku 1949, které umožňují Indické centrální bance řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.

| (38) | Režim ITIRAD vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961 (dále jen „ITA“), který je každoročně novelizován finančním zákonem. |
| --- | --- |

(38)

Režim ITIRAD vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961 (dále jen „ITA“), který je každoročně novelizován finančním zákonem.

| (39) | Režim IES vychází z rámcového oběžníku DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16 ze dne 4. prosince 2015 s názvem „Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit“. |
| --- | --- |

(39)

Režim IES vychází z rámcového oběžníku DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16 ze dne 4. prosince 2015 s názvem „Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit“.

| (40) | Režim CIIS je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z průmyslové politiky státu Gudžarát na rok 2015. |
| --- | --- |

(40)

Režim CIIS je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z průmyslové politiky státu Gudžarát na rok 2015.

| (41) | Režim EPP/GOH je spravován vládou státu Harijána a je stanoven v politice podpory podnikání – 2015 oznámené ministerstvem obchodu a průmyslu vlády státu Harijána. |
| --- | --- |

(41)

Režim EPP/GOH je spravován vládou státu Harijána a je stanoven v politice podpory podnikání – 2015 oznámené ministerstvem obchodu a průmyslu vlády státu Harijána.

| (42) | Režim GEDES vychází ze zákona Gujarat Electricity Duty Act z roku 1958 (dále jen „zákon o elektřině“) podle paragrafu 3 odst. 2 bodů vii) a viii) ve znění pozdějších předpisů zveřejňovaných čas od času ve věstníku vlády státu Gudžarát. |
| --- | --- |

(42)

Režim GEDES vychází ze zákona Gujarat Electricity Duty Act z roku 1958 (dále jen „zákon o elektřině“) podle paragrafu 3 odst. 2 bodů vii) a viii) ve znění pozdějších předpisů zveřejňovaných čas od času ve věstníku vlády státu Gudžarát.

| (43) | Režim PSI vychází z usnesení č. PSI-2013/(CR-54)/IND-8 vlády státu Maháráštra. |
| --- | --- |

(43)

Režim PSI vychází z usnesení č. PSI-2013/(CR-54)/IND-8 vlády státu Maháráštra.

| (44) | Režim WBIS je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512 ze dne 12. září 2014. |
| --- | --- |

(44)

Režim WBIS je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512 ze dne 12. září 2014.

| (45) | Šetření ukázalo, že následující režimy byly buď ukončeny, nebo jich dva dotčení vyvážející výrobci nevyužívali: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM a WBIS. |
| --- | --- |

(45)

Šetření ukázalo, že následující režimy byly buď ukončeny, nebo jich dva dotčení vyvážející výrobci nevyužívali: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM a WBIS.

3.3.   Režim předběžných povolení (AAS)

Režim předběžných povolení (AAS)

| (46) | Komise zjistila, že pouze jeden z vyvážejících výrobců, jichž se týkají tyto přezkumy, tohoto opatření během období přezkumného šetření využil, a sice jen pro velmi malý počet vývozních transakcí. Tatáž společnost však využila režim „Duty Drawback Scheme“ (DDS), o němž se pojednává níže v oddílu 3.4, pro velkou většinu svých vývozních transakcí. Jelikož režimy AAS a DDS nelze použít současně pro tytéž vývozní transakce, Komise zjistila, že režim AAS nebyl během období přezkumného šetření téměř vůbec využíván, a proto se rozhodla výhody získané v rámci režimu AAS ve stávajících přezkumech nekvantifikovat. |
| --- | --- |

(46)

Komise zjistila, že pouze jeden z vyvážejících výrobců, jichž se týkají tyto přezkumy, tohoto opatření během období přezkumného šetření využil, a sice jen pro velmi malý počet vývozních transakcí. Tatáž společnost však využila režim „Duty Drawback Scheme“ (DDS), o němž se pojednává níže v oddílu 3.4, pro velkou většinu svých vývozních transakcí. Jelikož režimy AAS a DDS nelze použít současně pro tytéž vývozní transakce, Komise zjistila, že režim AAS nebyl během období přezkumného šetření téměř vůbec využíván, a proto se rozhodla výhody získané v rámci režimu AAS ve stávajících přezkumech nekvantifikovat.

3.4.   Režim „Duty Drawback Scheme“ podle pravidla 3 odst. 2 (DDS)

Režim „Duty Drawback Scheme“ podle pravidla 3 odst. 2 (DDS)

| (47) | Komise zjistila, že dotčení vyvážející výrobci během období přezkumného šetření využívali režim DDS. |
| --- | --- |

(47)

Komise zjistila, že dotčení vyvážející výrobci během období přezkumného šetření využívali režim DDS.

3.4.1.   Právní základ

Právní základ

| (48) | Právním základem platným během období přezkumného šetření byla Pravidla pro vracení cel a spotřebních daní z roku 1995 (dále jen „pravidla pro DDS z roku 1995“) ve znění z roku 2006 (15). Po skončení období přezkumného šetření byl tento právní základ nahrazen Pravidly pro vracení cel a spotřebních daní z roku 2017 (16) (dále jen „pravidla z roku 2017“), která vstoupila v platnost dne 1. října 2017. Pravidlo 3 odst. 2 pravidel pro DDS z roku 1995 upravuje způsob výpočtu tohoto režimu navracení cla. Pravidlo 12 odst. 1 písm. a) bod ii) uvedených pravidel pro DDS upravuje prohlášení, které musí vývozci předložit, aby mohli tohoto režimu využít. Tato pravidla zůstala stejná i v pravidlech pro DDS z roku 2017 a odpovídají pravidlu 3 odst. 2, resp. pravidlu 13 odst. 1 písm. a) bodu ii). |
| --- | --- |

(48)

Právním základem platným během období přezkumného šetření byla Pravidla pro vracení cel a spotřebních daní z roku 1995 (dále jen „pravidla pro DDS z roku 1995“) ve znění z roku 2006 (15). Po skončení období přezkumného šetření byl tento právní základ nahrazen Pravidly pro vracení cel a spotřebních daní z roku 2017 (16) (dále jen „pravidla z roku 2017“), která vstoupila v platnost dne 1. října 2017. Pravidlo 3 odst. 2 pravidel pro DDS z roku 1995 upravuje způsob výpočtu tohoto režimu navracení cla. Pravidlo 12 odst. 1 písm. a) bod ii) uvedených pravidel pro DDS upravuje prohlášení, které musí vývozci předložit, aby mohli tohoto režimu využít. Tato pravidla zůstala stejná i v pravidlech pro DDS z roku 2017 a odpovídají pravidlu 3 odst. 2, resp. pravidlu 13 odst. 1 písm. a) bodu ii).

15

16

| (49) | Kromě toho oběžník č. 24/2001 (17) obsahuje konkrétní pokyny, jak uplatňovat pravidlo 3 odst. 2 a prohlášení, že vývozci musí vyrábět podle pravidla 12 odst. 1 písm. a) bodu ii). |
| --- | --- |

(49)

Kromě toho oběžník č. 24/2001 (17) obsahuje konkrétní pokyny, jak uplatňovat pravidlo 3 odst. 2 a prohlášení, že vývozci musí vyrábět podle pravidla 12 odst. 1 písm. a) bodu ii).

17

| (50) | Pravidlo 4 pravidel pro DDS z roku 1995 stanoví, že ústřední vláda může upravit částky nebo sazby určené podle pravidla 3. Vláda učinila řadu změn, přičemž poslední z nich, které představovaly revizi sazeb, jsou oznámení č. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) ze dne 16. listopadu 2015 (18) a oznámení č. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) ze dne 31. října 2016 (19). Výsledkem toho je, že pro výrobek, který je předmětem přezkumu, činila sazba během období přezkumného šetření 1,9 % hodnoty FOB do 14. listopadu 2016 a poté 1,5 %. |
| --- | --- |

(50)

Pravidlo 4 pravidel pro DDS z roku 1995 stanoví, že ústřední vláda může upravit částky nebo sazby určené podle pravidla 3. Vláda učinila řadu změn, přičemž poslední z nich, které představovaly revizi sazeb, jsou oznámení č. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) ze dne 16. listopadu 2015 (18) a oznámení č. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) ze dne 31. října 2016 (19). Výsledkem toho je, že pro výrobek, který je předmětem přezkumu, činila sazba během období přezkumného šetření 1,9 % hodnoty FOB do 14. listopadu 2016 a poté 1,5 %.

18

19

3.4.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (51) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci nebo vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(51)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci nebo vyvážející obchodníci.

3.4.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (52) | V rámci tohoto režimu má jakákoli společnost vyvážející způsobilé výrobky nárok obdržet částku v hotovosti odpovídající procentnímu podílu deklarované hodnoty FOB vyvezených materiálů. Pravidlo 3 odst. 2 Pravidel pro vracení cel a spotřebních daní specifikuje, jakým způsobem se vypočítá výše subvence:






  „2) | Při určování částky nebo sazby navracení podle tohoto pravidla ústřední vláda zohlední







  a) | průměrné množství nebo hodnotu každé třídy nebo popis materiálů, z nichž se určitá třída zboží v Indii obvykle vyrábí; |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

V rámci tohoto režimu má jakákoli společnost vyvážející způsobilé výrobky nárok obdržet částku v hotovosti odpovídající procentnímu podílu deklarované hodnoty FOB vyvezených materiálů. Pravidlo 3 odst. 2 Pravidel pro vracení cel a spotřebních daní specifikuje, jakým způsobem se vypočítá výše subvence:

„2)

2)

Při určování částky nebo sazby navracení podle tohoto pravidla ústřední vláda zohlední

a)

a)

průměrné množství nebo hodnotu každé třídy nebo popis materiálů, z nichž se určitá třída zboží v Indii obvykle vyrábí;

průměrné množství nebo hodnotu každé třídy nebo popis materiálů, z nichž se určitá třída zboží v Indii obvykle vyrábí;

| b) | průměrné množství nebo hodnotu dovezených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani používaných v Indii pro výrobu určité třídy zboží; |
| --- | --- |

b)

b)

průměrné množství nebo hodnotu dovezených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani používaných v Indii pro výrobu určité třídy zboží;

průměrné množství nebo hodnotu dovezených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani používaných v Indii pro výrobu určité třídy zboží;

| c) | průměrné clo placené z dovážených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani používaných při výrobě polotovarů, dílů a meziproduktů, které se používají při výrobě zboží; |
| --- | --- |

c)

c)

průměrné clo placené z dovážených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani používaných při výrobě polotovarů, dílů a meziproduktů, které se používají při výrobě zboží;

průměrné clo placené z dovážených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani používaných při výrobě polotovarů, dílů a meziproduktů, které se používají při výrobě zboží;

| d) | průměrné clo placené z materiálů, které se spotřebují při výrobě, a katalyzátorů:


  Za předpokladu, že se jakýkoli takový odpad nebo katalyzátor znovu použije při výrobě nebo je prodán, odečte se rovněž průměrné clo z opětovně použitého nebo prodaného odpadu nebo katalyzátoru; |
| --- | --- |

d)

d)

průměrné clo placené z materiálů, které se spotřebují při výrobě, a katalyzátorů:

průměrné clo placené z materiálů, které se spotřebují při výrobě, a katalyzátorů:

Za předpokladu, že se jakýkoli takový odpad nebo katalyzátor znovu použije při výrobě nebo je prodán, odečte se rovněž průměrné clo z opětovně použitého nebo prodaného odpadu nebo katalyzátoru;

Za předpokladu, že se jakýkoli takový odpad nebo katalyzátor znovu použije při výrobě nebo je prodán, odečte se rovněž průměrné clo z opětovně použitého nebo prodaného odpadu nebo katalyzátoru;

| e) | průměrné clo placené z dovážených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani použitých pro uchování nebo balení zboží na vývoz; |
| --- | --- |

e)

e)

průměrné clo placené z dovážených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani použitých pro uchování nebo balení zboží na vývoz;

průměrné clo placené z dovážených materiálů nebo materiálů podléhajících spotřební dani použitých pro uchování nebo balení zboží na vývoz;

| f) | jakékoli jiné informace, které ústřední vláda případně považuje za relevantní nebo užitečné pro daný účel.“ |
| --- | --- |

f)

f)

jakékoli jiné informace, které ústřední vláda případně považuje za relevantní nebo užitečné pro daný účel.“

jakékoli jiné informace, které ústřední vláda případně považuje za relevantní nebo užitečné pro daný účel.

| (53) | Jinými slovy, indická vláda založila částku určenou k navrácení na průměrných hodnotách příslušných cel placených celým odvětvím z dovážených surovin a na průměrném podílu spotřeby odvětví, přičemž tyto údaje indická vláda shromažďuje od výrobců, které považuje za reprezentativní výrobce způsobilých výrobků na vývoz. Indická vláda dále vyjadřuje částku, která má být vrácena, jako procentní podíl průměrné vývozní hodnoty způsobilých vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(53)

Jinými slovy, indická vláda založila částku určenou k navrácení na průměrných hodnotách příslušných cel placených celým odvětvím z dovážených surovin a na průměrném podílu spotřeby odvětví, přičemž tyto údaje indická vláda shromažďuje od výrobců, které považuje za reprezentativní výrobce způsobilých výrobků na vývoz. Indická vláda dále vyjadřuje částku, která má být vrácena, jako procentní podíl průměrné vývozní hodnoty způsobilých vyvážených výrobků.

| (54) | Indická vláda používá tento procentní podíl k výpočtu výše peněžních prostředků, na něž mají nárok všichni způsobilí vývozci. Sazba tohoto režimu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Pro výrobek, který je předmětem přezkumu, činila sazba během období přezkumného šetření 1,9 % hodnoty FOB do 14. listopadu 2016 a poté 1,5 %, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(54)

Indická vláda používá tento procentní podíl k výpočtu výše peněžních prostředků, na něž mají nárok všichni způsobilí vývozci. Sazba tohoto režimu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Pro výrobek, který je předmětem přezkumu, činila sazba během období přezkumného šetření 1,9 % hodnoty FOB do 14. listopadu 2016 a poté 1,5 %, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.

| (55) | Aby mohla společnost využívat tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server, je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě. |
| --- | --- |

(55)

Aby mohla společnost využívat tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server, je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.

| (56) | Vývozce musí rovněž prokázat realizaci příjmů z vývozu prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění platby (dále jen „BRC“ – Bank Realisation Certificate). Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení BRC nepředloží ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(56)

Vývozce musí rovněž prokázat realizaci příjmů z vývozu prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění platby (dále jen „BRC“ – Bank Realisation Certificate). Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení BRC nepředloží ve stanovené lhůtě.

| (57) | Částka navráceného cla může být použita pro jakýkoli účel a v souladu s indickými účetními standardy může být tato částka při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. |
| --- | --- |

(57)

Částka navráceného cla může být použita pro jakýkoli účel a v souladu s indickými účetními standardy může být tato částka při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.

| (58) | Příslušné právní předpisy a správní pokyny stanoví, že indická celní správa by neměla požadovat žádný důkaz, že na vývozce žádajícího o vrácení cla se vztahuje nebo bude vztahovat povinnost zaplatit clo z dovozu surovin nezbytných k výrobě vyváženého výrobku (20). Během inspekce na místě provedené u indické vlády navíc tato vláda potvrdila, že společnosti, které by všechny suroviny začleněné do vyvážených PET čerpaly z domácích zdrojů, by rovněž mohly využívat plné sazby vypočtené podle pravidla 3 odst. 2, jak je uvedeno výše. Toto šetření také ukázalo, že v praxi tomu tak bylo u jednoho spolupracujícího vývozce, který využíval výhod režimu DDS, i když nedovezl ani jednu jednotku hlavních surovin (PTA a MEG) používaných pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(58)

Příslušné právní předpisy a správní pokyny stanoví, že indická celní správa by neměla požadovat žádný důkaz, že na vývozce žádajícího o vrácení cla se vztahuje nebo bude vztahovat povinnost zaplatit clo z dovozu surovin nezbytných k výrobě vyváženého výrobku (20). Během inspekce na místě provedené u indické vlády navíc tato vláda potvrdila, že společnosti, které by všechny suroviny začleněné do vyvážených PET čerpaly z domácích zdrojů, by rovněž mohly využívat plné sazby vypočtené podle pravidla 3 odst. 2, jak je uvedeno výše. Toto šetření také ukázalo, že v praxi tomu tak bylo u jednoho spolupracujícího vývozce, který využíval výhod režimu DDS, i když nedovezl ani jednu jednotku hlavních surovin (PTA a MEG) používaných pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu.

20

3.4.4.   Závěry týkající se režimu DDS

Závěry týkající se režimu DDS

| (59) | Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu ušlého příjmu (tj. údajné dovozní clo vybrané indickou vládou, které bylo vráceno nebo prominuto). Pokud jde o používání těchto finančních prostředků, nejsou stanovena žádná omezení. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu tím, že nadměrné částky dovozního cla jsou indickou vládou vráceny nebo prominuty. |
| --- | --- |

(59)

Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu ušlého příjmu (tj. údajné dovozní clo vybrané indickou vládou, které bylo vráceno nebo prominuto). Pokud jde o používání těchto finančních prostředků, nejsou stanovena žádná omezení. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu tím, že nadměrné částky dovozního cla jsou indickou vládou vráceny nebo prominuty.

| (60) | Sazba navráceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento režim rovněž nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě I), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci v hotovosti není nutně spojeno se skutečným zaplacením dovozních cel na suroviny a není celním dobropisem ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení toho, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků a v jakém množství. |
| --- | --- |

(60)

Sazba navráceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento režim rovněž nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě I), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci v hotovosti není nutně spojeno se skutečným zaplacením dovozních cel na suroviny a není celním dobropisem ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení toho, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků a v jakém množství.

| (61) | Vyplacení ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci je podmíněno vývozní výkonností, a proto je považováno za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Vyplacení ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci je podmíněno vývozní výkonností, a proto je považováno za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (62) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný. |
| --- | --- |

(62)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.

3.4.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (63) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši subvencování na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit peněžní částku, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení subvence nijak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považovala Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu DDS s ohledem na součet částek získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto programu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(63)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši subvencování na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit peněžní částku, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení subvence nijak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem považovala Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu DDS s ohledem na součet částek získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto programu během období přezkumného šetření.

| (64) | Skupina Dhunseri uvedla, že výhoda v rámci režimu DDS byla během období přezkumného šetření snížena z 1,9 % na 1,5 %, a tvrdila, že toto snížení bylo trvalé povahy, přičemž odkázala na klesající trend sazby DDS, která byla snížena z 5,5 % v roce 2011 na 1,5 % během období přezkumného šetření. Z tohoto důvodu tato společnost tvrdila, že režim DDS (je-li napadnutelný) by měl být vyrovnán pouze na základě sazby 1,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Skupina Dhunseri uvedla, že výhoda v rámci režimu DDS byla během období přezkumného šetření snížena z 1,9 % na 1,5 %, a tvrdila, že toto snížení bylo trvalé povahy, přičemž odkázala na klesající trend sazby DDS, která byla snížena z 5,5 % v roce 2011 na 1,5 % během období přezkumného šetření. Z tohoto důvodu tato společnost tvrdila, že režim DDS (je-li napadnutelný) by měl být vyrovnán pouze na základě sazby 1,5 %.

| (65) | Komise ovšem uvedla, že podle článku 5 základního nařízení se „výše napadnutelných subvencí vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která bude zjištěna za posuzované období“. Jak bylo zmíněno výše, během období přezkumného šetření činila sazba 1,9 % hodnoty FOB do 14. listopadu 2016 a poté 1,5 %. Komise se proto domnívá, že by se měly použít skutečné sazby během období přezkumného šetření. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(65)

Komise ovšem uvedla, že podle článku 5 základního nařízení se „výše napadnutelných subvencí vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která bude zjištěna za posuzované období“. Jak bylo zmíněno výše, během období přezkumného šetření činila sazba 1,9 % hodnoty FOB do 14. listopadu 2016 a poté 1,5 %. Komise se proto domnívá, že by se měly použít skutečné sazby během období přezkumného šetření. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (66) | Společnost Reliance tvrdila, že výhoda vypočtená na základě režimu DDS by měla být omezena na nadměrné výhody, protože režim DDS by měl být považován za přípustný režim navracení cla ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, avšak neposkytla žádné další podklady na podporu svého tvrzení. Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že režim DDS není přípustným režimem navracení cla. Kromě toho, pokud jde o společnost Reliance, dospěla Komise během inspekce na místě k závěru, že společnost Reliance požívala výhod z režimu DDS, i když během období přezkumného šetření nedovážela ani jednu ze dvou relevantních surovin (PTA a MEG). Toto tvrzení proto bylo odmítnuto, neboť na základě informací, které jsou k dispozici, představuje celková částka poskytnutá společnosti Reliance nadměrnou výhodu. |
| --- | --- |

(66)

Společnost Reliance tvrdila, že výhoda vypočtená na základě režimu DDS by měla být omezena na nadměrné výhody, protože režim DDS by měl být považován za přípustný režim navracení cla ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, avšak neposkytla žádné další podklady na podporu svého tvrzení. Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že režim DDS není přípustným režimem navracení cla. Kromě toho, pokud jde o společnost Reliance, dospěla Komise během inspekce na místě k závěru, že společnost Reliance požívala výhod z režimu DDS, i když během období přezkumného šetření nedovážela ani jednu ze dvou relevantních surovin (PTA a MEG). Toto tvrzení proto bylo odmítnuto, neboť na základě informací, které jsou k dispozici, představuje celková částka poskytnutá společnosti Reliance nadměrnou výhodu.

| (67) | Společnost MPPL vysvětlila, že k výrobě PET používá čištěnou kyselinu tereftalovou (PTA) a monoethylenglykol (MEG) a že obě tyto suroviny získává od jediného domácího dodavatele, který společnosti MPPL na základě kupní smlouvy účtuje tzv. „předpokládaný obsah složky cla“. Na tomto základě společnost MPPL tvrdila, že platí dovozní cla ze surovin začleněných do vyváženého výrobku, a že výpočet DDS by proto měl být omezen na nadměrné výhody. Komise v tomto ohledu uvedla, že společnost MPPL neposkytla žádný důkaz o tom, že „předpokládaný obsah cla“ odpovídá skutečné platbě dovozního cla. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(67)

Společnost MPPL vysvětlila, že k výrobě PET používá čištěnou kyselinu tereftalovou (PTA) a monoethylenglykol (MEG) a že obě tyto suroviny získává od jediného domácího dodavatele, který společnosti MPPL na základě kupní smlouvy účtuje tzv. „předpokládaný obsah složky cla“. Na tomto základě společnost MPPL tvrdila, že platí dovozní cla ze surovin začleněných do vyváženého výrobku, a že výpočet DDS by proto měl být omezen na nadměrné výhody. Komise v tomto ohledu uvedla, že společnost MPPL neposkytla žádný důkaz o tom, že „předpokládaný obsah cla“ odpovídá skutečné platbě dovozního cla. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (68) | Společnost IDIPL uvedla, že MEG, jedna ze dvou hlavních surovin používaných touto společností pro výrobu PET, byla plně dovážena a že z tohoto dovozu byla zaplacena dovozní cla. Na základě výše cel zaplacených z MEG začleněného do PET vyvážených během období přezkumného šetření společnost IDIPL dále poskytla výpočet údajné nadměrné úlevy a tvrdila, že sazba subvencování by měla být stanovena pouze na základě této nadměrné úlevy. I když neexistuje žádný systém nebo postup, který by potvrdil, které vstupy jsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků a v jakém množství, provedla Komise ověření tohoto tvrzení v souladu s přílohou II bodem 5 základního nařízení. Toto ověření potvrdilo, že veškerý MEG spotřebovaný při výrobě PET byl dovážen a že částka dovozního cla uvedená v tvrzení byla skutečně zaplacena za MEG začleněný do PET vyvážených během období přezkumného šetření. Na tomto základě Komise zmíněné tvrzení přijala a vypočítala výši subvence pouze na základě nadměrné úlevy. |
| --- | --- |

(68)

Společnost IDIPL uvedla, že MEG, jedna ze dvou hlavních surovin používaných touto společností pro výrobu PET, byla plně dovážena a že z tohoto dovozu byla zaplacena dovozní cla. Na základě výše cel zaplacených z MEG začleněného do PET vyvážených během období přezkumného šetření společnost IDIPL dále poskytla výpočet údajné nadměrné úlevy a tvrdila, že sazba subvencování by měla být stanovena pouze na základě této nadměrné úlevy. I když neexistuje žádný systém nebo postup, který by potvrdil, které vstupy jsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků a v jakém množství, provedla Komise ověření tohoto tvrzení v souladu s přílohou II bodem 5 základního nařízení. Toto ověření potvrdilo, že veškerý MEG spotřebovaný při výrobě PET byl dovážen a že částka dovozního cla uvedená v tvrzení byla skutečně zaplacena za MEG začleněný do PET vyvážených během období přezkumného šetření. Na tomto základě Komise zmíněné tvrzení přijala a vypočítala výši subvence pouze na základě nadměrné úlevy.

| (69) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočetla Komise tyto výše subvence na celkový vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(69)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočetla Komise tyto výše subvence na celkový vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (70) | Komise tak zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,38 % u skupiny Dhunseri a 1,67 % u společnosti Reliance. |
| --- | --- |

(70)

Komise tak zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,38 % u skupiny Dhunseri a 1,67 % u společnosti Reliance.

3.4.6.   Připomínky k poskytnutí informací

Připomínky k poskytnutí informací

Společnost Reliance

Společnost Reliance

| (71) | Společnost Reliance tvrdila, že se Komise dopustila pochybení tím, že režim DDS identifikovala jako subvenci a jako režim spadající do působnosti čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i), a tvrdila, že kromě toho Komise jednala v rozporu s tímto určením, jelikož ověřovala nadměrnou úlevu jiného vývozce. Společnost Reliance tvrdila, že Komise při výpočtu částky nadměrné úlevy zacházela s různými stranami odlišně a, v konkrétním případě společnosti Reliance, napadla úplnou výhodu plynoucí z režimu DDS namísto toho, aby subvencování omezila pouze na nadměrnou úlevu. |
| --- | --- |

(71)

Společnost Reliance tvrdila, že se Komise dopustila pochybení tím, že režim DDS identifikovala jako subvenci a jako režim spadající do působnosti čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i), a tvrdila, že kromě toho Komise jednala v rozporu s tímto určením, jelikož ověřovala nadměrnou úlevu jiného vývozce. Společnost Reliance tvrdila, že Komise při výpočtu částky nadměrné úlevy zacházela s různými stranami odlišně a, v konkrétním případě společnosti Reliance, napadla úplnou výhodu plynoucí z režimu DDS namísto toho, aby subvencování omezila pouze na nadměrnou úlevu.

| (72) | Toto tvrzení je neopodstatněné. Jak bylo totiž vysvětleno výše, třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento režim není ani v souladu s pravidly stanovenými v příloze I písm. i), příloze II a příloze III základního nařízení, jelikož vyplacení peněžních prostředků vývozci není vázáno na skutečné zaplacení dovozních cel na suroviny a není celním dobropisem ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. Kromě toho byly stejný přístup a stejná pravidla uplatněny na všechny společnosti (Reliance a skupina Dhunseri), jelikož se Komise snažila zjistit, zda společnosti jakoukoli z dotčených surovin během období přezkumného šetření skutečně dovážely a zda za tento dovoz platily dovozní cla. Komise poté na základě dostupných informací vypočítala nadměrnou úlevu u obou společností. Situace obou společností je následující. Společnost IDIPL (část skupiny Dhunseri) tvrdila a poskytla důkazy o tom, že jedna ze dvou hlavních surovin používaných k výrobě PET byla plně dovážena a že byla zaplacena dovozní cla. Komise provedla ověření, které prokázalo správnost tohoto tvrzení. Na tomto skutkovém základě vypočetla Komise úroveň subvencování u dané nadměrné úlevy. Společnost Reliance byla vyzvána, aby poskytla tytéž důkazy jako společnost IDIPL, ale neučinila tak. V případě společnosti Reliance proto nadměrná úleva představovala úplnou částku poskytnutou ze strany indické vlády. Vzhledem k tomu, že odlišné zacházení s těmito dvěma vyvážejícími výrobci je odůvodněno na základě rozdílů v dostupných údajích, bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(72)

Toto tvrzení je neopodstatněné. Jak bylo totiž vysvětleno výše, třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento režim není ani v souladu s pravidly stanovenými v příloze I písm. i), příloze II a příloze III základního nařízení, jelikož vyplacení peněžních prostředků vývozci není vázáno na skutečné zaplacení dovozních cel na suroviny a není celním dobropisem ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. Kromě toho byly stejný přístup a stejná pravidla uplatněny na všechny společnosti (Reliance a skupina Dhunseri), jelikož se Komise snažila zjistit, zda společnosti jakoukoli z dotčených surovin během období přezkumného šetření skutečně dovážely a zda za tento dovoz platily dovozní cla. Komise poté na základě dostupných informací vypočítala nadměrnou úlevu u obou společností. Situace obou společností je následující. Společnost IDIPL (část skupiny Dhunseri) tvrdila a poskytla důkazy o tom, že jedna ze dvou hlavních surovin používaných k výrobě PET byla plně dovážena a že byla zaplacena dovozní cla. Komise provedla ověření, které prokázalo správnost tohoto tvrzení. Na tomto skutkovém základě vypočetla Komise úroveň subvencování u dané nadměrné úlevy. Společnost Reliance byla vyzvána, aby poskytla tytéž důkazy jako společnost IDIPL, ale neučinila tak. V případě společnosti Reliance proto nadměrná úleva představovala úplnou částku poskytnutou ze strany indické vlády. Vzhledem k tomu, že odlišné zacházení s těmito dvěma vyvážejícími výrobci je odůvodněno na základě rozdílů v dostupných údajích, bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (73) | Společnost Reliance dále tvrdila, že důkazní břemeno bylo nesprávně použito, protože údajně ukládá vyvážejícímu výrobci povinnost určit velikost nadměrné úlevy. |
| --- | --- |

(73)

Společnost Reliance dále tvrdila, že důkazní břemeno bylo nesprávně použito, protože údajně ukládá vyvážejícímu výrobci povinnost určit velikost nadměrné úlevy.

| (74) | Komise s tím nesouhlasí. Je třeba připomenout, že proces šetření vychází z odpovědí na dotazníky a inspekcí na místě. Informace týkající se výše dovozního cla skutečně zaplaceného (či nikoli) danou společností je skutkovou okolností a daná společnost ji musí uvést. Společnost Reliance tyto informace ve své odpovědi na dotazník uvedený v 19. bodě odůvodnění, v němž se zúčastněné strany vyzývají, aby poskytly všechny příslušné informace, pokud jde o výpočet subvenční sazby, nepředložila. Vzhledem k absenci těchto informací Komise proaktivně shromáždila informace umožňující určit případnou nadměrnou úlevu během inspekce na místě u společnosti Reliance v prosinci 2017. Nejprve bylo zjištěno, že společnost Reliance nezaplatila dovozní cla ze dvou hlavních surovin začleněných do vyvážených PET, tj. PTA a MEG. Komise dále zkoumala, zda byla zaplacena dovozní cla ze surovin použitých k výrobě PTA, MEG nebo jakékoli suroviny používané k výrobě PTA nebo MEG. Ukázalo se však, že společnost Reliance, která je integrovanou petrochemickou společností, dovážela surovou ropu a interně vyráběla veškeré meziprodukty, které se využívají k výrobě PET. Komise poté zjistila sazbu dovozního cla použitelnou na surovou ropu, která byla nulová, jak prokázal výkaz poskytnutý společností Reliance během inspekce na místě. Na základě těchto informací se zdá, že celá částka DDS představovala nadměrnou úlevu. Společnost Reliance neposkytla žádné ověřitelné kvantifikované důkazy, které by během zbývající doby šetření svědčily o opaku. Společnost Reliance neposkytla žádné informace, které by umožnily výpočet nadměrné úlevy, ačkoli k tomu byla několikrát vyzvána. Stručně řečeno, Komise sama proaktivně shromáždila informace nezbytné k výpočtu úrovně subvencování z režimu DDS a i přes četné výzvy neposkytla společnost Reliance věcné informace, které má k dispozici a které by odůvodňovaly výpočet nadměrné úlevy ve výši nižší, než je celková částka DDS. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(74)

Komise s tím nesouhlasí. Je třeba připomenout, že proces šetření vychází z odpovědí na dotazníky a inspekcí na místě. Informace týkající se výše dovozního cla skutečně zaplaceného (či nikoli) danou společností je skutkovou okolností a daná společnost ji musí uvést. Společnost Reliance tyto informace ve své odpovědi na dotazník uvedený v 19. bodě odůvodnění, v němž se zúčastněné strany vyzývají, aby poskytly všechny příslušné informace, pokud jde o výpočet subvenční sazby, nepředložila. Vzhledem k absenci těchto informací Komise proaktivně shromáždila informace umožňující určit případnou nadměrnou úlevu během inspekce na místě u společnosti Reliance v prosinci 2017. Nejprve bylo zjištěno, že společnost Reliance nezaplatila dovozní cla ze dvou hlavních surovin začleněných do vyvážených PET, tj. PTA a MEG. Komise dále zkoumala, zda byla zaplacena dovozní cla ze surovin použitých k výrobě PTA, MEG nebo jakékoli suroviny používané k výrobě PTA nebo MEG. Ukázalo se však, že společnost Reliance, která je integrovanou petrochemickou společností, dovážela surovou ropu a interně vyráběla veškeré meziprodukty, které se využívají k výrobě PET. Komise poté zjistila sazbu dovozního cla použitelnou na surovou ropu, která byla nulová, jak prokázal výkaz poskytnutý společností Reliance během inspekce na místě. Na základě těchto informací se zdá, že celá částka DDS představovala nadměrnou úlevu. Společnost Reliance neposkytla žádné ověřitelné kvantifikované důkazy, které by během zbývající doby šetření svědčily o opaku. Společnost Reliance neposkytla žádné informace, které by umožnily výpočet nadměrné úlevy, ačkoli k tomu byla několikrát vyzvána. Stručně řečeno, Komise sama proaktivně shromáždila informace nezbytné k výpočtu úrovně subvencování z režimu DDS a i přes četné výzvy neposkytla společnost Reliance věcné informace, které má k dispozici a které by odůvodňovaly výpočet nadměrné úlevy ve výši nižší, než je celková částka DDS. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (75) | Společnost Reliance tvrdila, že jediná výzva k poskytnutí informací umožňujících určit úroveň nadměrné úlevy byla ze strany Komise učiněna v době poskytnutí informací. Komise však podotýká, že společnost Reliance byla vyzvána, aby odpověděla na dotazník a poskytla informace o nadměrné úlevě během inspekce na místě, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto rovněž zamítnuto. |
| --- | --- |

(75)

Společnost Reliance tvrdila, že jediná výzva k poskytnutí informací umožňujících určit úroveň nadměrné úlevy byla ze strany Komise učiněna v době poskytnutí informací. Komise však podotýká, že společnost Reliance byla vyzvána, aby odpověděla na dotazník a poskytla informace o nadměrné úlevě během inspekce na místě, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto rovněž zamítnuto.

| (76) | Společnost Reliance uvedla, že Komise nezpřístupnila zprávu o inspekci na místě, a tvrdila, že neexistence této zprávy jí zabránila řádně hájit své zájmy ohledně režimu DDS vzhledem k tomu, že Komise při vyčíslení částky výhody z režimu DDS obrátila důkazní břemeno. |
| --- | --- |

(76)

Společnost Reliance uvedla, že Komise nezpřístupnila zprávu o inspekci na místě, a tvrdila, že neexistence této zprávy jí zabránila řádně hájit své zájmy ohledně režimu DDS vzhledem k tomu, že Komise při vyčíslení částky výhody z režimu DDS obrátila důkazní břemeno.

| (77) | Jak bylo vysvětleno výše, Komise se domnívá, že prokázat, že ze surovin začleněných do vyvážených výrobků byla zaplacena dovozní cla, na jejichž základě indická vláda údajně zaplacená uvedená cla vrátila, musí vyvážející výrobce. Povinností Komise je vypočítat výši subvencování na základě dostupných informací. V tomto ohledu Komise poznamenává, že příslušné prvky použité pro stanovení subvenční sazby v rámci režimu DDS na základě metody vysvětlené v 69. bodě odůvodnění byly ověřeny na základě odpovědi společnosti Reliance na dotazník. Ověření režimu DDS bylo provedeno souběžně s ověřením režimu MEIS, neboť tyto dva režimy jsou velmi podobné. Bylo ověřeno několik vývozních faktur a dokumentů, které s nimi souvisejí. Tyto informace má společnost Reliance rovněž k dispozici ve formě výkazů z inspekce. Během inspekce na místě Komise zjistila, že existuje rozdíl mezi hodnotou vyváženého zboží vykázanou společností Reliance v rámci režimu DDS ve srovnání s hodnotou vyváženého zboží v rámci režimu MEIS. Tento rozdíl vysvětlila společnost Reliance v jednom z výkazů z inspekce. Nicméně tento rozdíl neměl vliv na výpočet výše subvencování. Během ověřování nebyly zjištěny žádné jiné nesrovnalosti v souvislosti s dokumenty, které předložila společnost Reliance ve vztahu k režimu DDS. Proto platí, že všechny informace nezbytné k uplatnění práva zúčastněných stran na obhajobu byly sděleny zúčastněným stranám včetně společnosti Reliance již v rané fázi šetření. Komise se proto domnívá, že právo společnost Reliance na obhajobu bylo v průběhu šetření řádně dodrženo. Ze 74. bodu odůvodnění rovněž vyplývá, že Komise neobrátila důkazní břemeno, ale naopak aktivně shromáždila údaje potřebné k výpočtu částky výhody v rámci režimu DDS. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(77)

Jak bylo vysvětleno výše, Komise se domnívá, že prokázat, že ze surovin začleněných do vyvážených výrobků byla zaplacena dovozní cla, na jejichž základě indická vláda údajně zaplacená uvedená cla vrátila, musí vyvážející výrobce. Povinností Komise je vypočítat výši subvencování na základě dostupných informací. V tomto ohledu Komise poznamenává, že příslušné prvky použité pro stanovení subvenční sazby v rámci režimu DDS na základě metody vysvětlené v 69. bodě odůvodnění byly ověřeny na základě odpovědi společnosti Reliance na dotazník. Ověření režimu DDS bylo provedeno souběžně s ověřením režimu MEIS, neboť tyto dva režimy jsou velmi podobné. Bylo ověřeno několik vývozních faktur a dokumentů, které s nimi souvisejí. Tyto informace má společnost Reliance rovněž k dispozici ve formě výkazů z inspekce. Během inspekce na místě Komise zjistila, že existuje rozdíl mezi hodnotou vyváženého zboží vykázanou společností Reliance v rámci režimu DDS ve srovnání s hodnotou vyváženého zboží v rámci režimu MEIS. Tento rozdíl vysvětlila společnost Reliance v jednom z výkazů z inspekce. Nicméně tento rozdíl neměl vliv na výpočet výše subvencování. Během ověřování nebyly zjištěny žádné jiné nesrovnalosti v souvislosti s dokumenty, které předložila společnost Reliance ve vztahu k režimu DDS. Proto platí, že všechny informace nezbytné k uplatnění práva zúčastněných stran na obhajobu byly sděleny zúčastněným stranám včetně společnosti Reliance již v rané fázi šetření. Komise se proto domnívá, že právo společnost Reliance na obhajobu bylo v průběhu šetření řádně dodrženo. Ze 74. bodu odůvodnění rovněž vyplývá, že Komise neobrátila důkazní břemeno, ale naopak aktivně shromáždila údaje potřebné k výpočtu částky výhody v rámci režimu DDS. Toto tvrzení se proto zamítá.

Skupina Dhunseri

Skupina Dhunseri

| (78) | Jak bylo vysvětleno výše, všechny zúčastněné hospodářské subjekty byly posuzovány podle stejných pravidel po pečlivém posouzení jejich konkrétní skutkové situace. Společnost IDIPL zopakovala tvrzení, že v období přezkumného šetření bylo společnosti MPPL účtováno a touto společností zaplaceno „předpokládané clo“ jejím domácím dodavatelům PTA a MEG v souladu s jejich smluvními ujednáními. Společnost IDIPL uvedla, že částka „předpokládaného cla“ by měla být odečtena od celkové výhody režimu DDS. Společnost IDIPL dále uvedla, že mechanismus „předpokládaného cla“ představuje „přijetí politického rozhodnutí přenést vybírané dovozní clo na dodavatele surovin“. |
| --- | --- |

(78)

Jak bylo vysvětleno výše, všechny zúčastněné hospodářské subjekty byly posuzovány podle stejných pravidel po pečlivém posouzení jejich konkrétní skutkové situace. Společnost IDIPL zopakovala tvrzení, že v období přezkumného šetření bylo společnosti MPPL účtováno a touto společností zaplaceno „předpokládané clo“ jejím domácím dodavatelům PTA a MEG v souladu s jejich smluvními ujednáními. Společnost IDIPL uvedla, že částka „předpokládaného cla“ by měla být odečtena od celkové výhody režimu DDS. Společnost IDIPL dále uvedla, že mechanismus „předpokládaného cla“ představuje „přijetí politického rozhodnutí přenést vybírané dovozní clo na dodavatele surovin“.

| (79) | Pokud jde o toto tvrzení, Komise potvrzuje, že obchodní smlouva mezi společností MPPL a jejím dodavatelem zmiňuje složku „předpokládaného cla“ ve vzorci pro výpočet ceny surovin. To však samo o sobě nepředstavuje důkaz, že domácí dodavatel clo skutečně zaplatil, neboť tento vzorec je výsledkem obchodních vyjednávání, která nemusí nutně zohledňovat, zda cla byla skutečně zaplacena. V tomto ohledu společnost IDIPL nepředložila žádné důkazy o tom, že suroviny, které nakupovala, jejich dodavatel dovážel a v případě, že byly dovezeny, že bylo zaplaceno clo. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o toto tvrzení, Komise potvrzuje, že obchodní smlouva mezi společností MPPL a jejím dodavatelem zmiňuje složku „předpokládaného cla“ ve vzorci pro výpočet ceny surovin. To však samo o sobě nepředstavuje důkaz, že domácí dodavatel clo skutečně zaplatil, neboť tento vzorec je výsledkem obchodních vyjednávání, která nemusí nutně zohledňovat, zda cla byla skutečně zaplacena. V tomto ohledu společnost IDIPL nepředložila žádné důkazy o tom, že suroviny, které nakupovala, jejich dodavatel dovážel a v případě, že byly dovezeny, že bylo zaplaceno clo. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto.

Indická vláda

Indická vláda

| (80) | Indická vláda tvrdila, že režim DDS, jak je popsán v ASCM, nemusí nutně poskytovat osvobození, úlevu nebo odložení dovozních poplatků placených za dovoz vstupů, ale může také poskytnout prominutí nepřímých daní. Na základě toho indická vláda tvrdila, že se Komise dopustila zásadního pochybení tím, že režim DDS označila za nepřípustný systém navracení cla na základě skutečnosti, že jej lze využít i v případě neexistence platby dovozního cla. |
| --- | --- |

(80)

Indická vláda tvrdila, že režim DDS, jak je popsán v ASCM, nemusí nutně poskytovat osvobození, úlevu nebo odložení dovozních poplatků placených za dovoz vstupů, ale může také poskytnout prominutí nepřímých daní. Na základě toho indická vláda tvrdila, že se Komise dopustila zásadního pochybení tím, že režim DDS označila za nepřípustný systém navracení cla na základě skutečnosti, že jej lze využít i v případě neexistence platby dovozního cla.

| (81) | V tomto ohledu Komise poznamenala, že indická vláda sice předkládá právní zdůvodnění, pokud jde o prominutí nepřímých daní, neposkytuje však žádné důkazy o tom, že by takové nepřímé daně byly skutečně zaplaceny nebo byly splatné, pokud jde o suroviny používané při výrobě vyvážených PET, kteroukoli zúčastněnou stranou a že, pokud byly zaplaceny, nebyly vráceny prostřednictvím jiného daňového mechanismu, který nesouvisí s režimem DDS. V průběhu šetření neposkytla žádná zúčastněná strana informace týkající se nepřímých daní v souvislosti s režimem DDS, které by ovlivnily výši nadměrné úlevy, i když byly strany několikrát vyzvány, aby poskytly informace, které umožní výpočet nadměrné úlevy z režimu DDS. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(81)

V tomto ohledu Komise poznamenala, že indická vláda sice předkládá právní zdůvodnění, pokud jde o prominutí nepřímých daní, neposkytuje však žádné důkazy o tom, že by takové nepřímé daně byly skutečně zaplaceny nebo byly splatné, pokud jde o suroviny používané při výrobě vyvážených PET, kteroukoli zúčastněnou stranou a že, pokud byly zaplaceny, nebyly vráceny prostřednictvím jiného daňového mechanismu, který nesouvisí s režimem DDS. V průběhu šetření neposkytla žádná zúčastněná strana informace týkající se nepřímých daní v souvislosti s režimem DDS, které by ovlivnily výši nadměrné úlevy, i když byly strany několikrát vyzvány, aby poskytly informace, které umožní výpočet nadměrné úlevy z režimu DDS. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (82) | Indická vláda dále tvrdí, že režim DDS zajišťuje ověřovací mechanismus pro sledování spotřeby vstupů při výrobě vyváženého výrobku. |
| --- | --- |

(82)

Indická vláda dále tvrdí, že režim DDS zajišťuje ověřovací mechanismus pro sledování spotřeby vstupů při výrobě vyváženého výrobku.

| (83) | Na podporu svého tvrzení odkázala indická vláda na některá ustanovení pravidel pro vracení a příručky pro cla, podle nichž se provádějí audity a ověřování, ale neprokázala, že režim DDS představuje systém nebo postup pro potvrzení toho, které vstupy jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, ve smyslu přílohy II bodu 4. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(83)

Na podporu svého tvrzení odkázala indická vláda na některá ustanovení pravidel pro vracení a příručky pro cla, podle nichž se provádějí audity a ověřování, ale neprokázala, že režim DDS představuje systém nebo postup pro potvrzení toho, které vstupy jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, ve smyslu přílohy II bodu 4. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (84) | Rovněž je třeba dodat, že neexistence ověřovacího systému nebo postupu ve smyslu přílohy II bodu 4 nemá žádný vliv na stanovení výše subvence, jak je uvedeno v 70. bodě odůvodnění, jelikož Komise vyčíslila nadměrnou úlevu na základě dostupných informací od společností, které jsou předmětem šetření. Indická vláda tvrdila, že Komise měla povinnost být při výpočtu nadměrné úlevy proaktivní. |
| --- | --- |

(84)

Rovněž je třeba dodat, že neexistence ověřovacího systému nebo postupu ve smyslu přílohy II bodu 4 nemá žádný vliv na stanovení výše subvence, jak je uvedeno v 70. bodě odůvodnění, jelikož Komise vyčíslila nadměrnou úlevu na základě dostupných informací od společností, které jsou předmětem šetření. Indická vláda tvrdila, že Komise měla povinnost být při výpočtu nadměrné úlevy proaktivní.

| (85) | Ze 74. bodu odůvodnění vyplývá, že Komise byla proaktivní při hledání informací umožňujících určit, zda určitá část částky DDS nebyla nadměrnou úlevou. Kromě toho, i když k tomu byla indická vláda vyzvána, neprovedla další přezkoumání na základě skutečných transakcí dotčených vyvážejících výrobců. Toto tvrzení proto není relevantní. |
| --- | --- |

(85)

Ze 74. bodu odůvodnění vyplývá, že Komise byla proaktivní při hledání informací umožňujících určit, zda určitá část částky DDS nebyla nadměrnou úlevou. Kromě toho, i když k tomu byla indická vláda vyzvána, neprovedla další přezkoumání na základě skutečných transakcí dotčených vyvážejících výrobců. Toto tvrzení proto není relevantní.

3.5.   Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS)

Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS)

| (86) | Komise zjistila, že dotčení vyvážející výrobci získali v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období přezkumného šetření přiřazeny k výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(86)

Komise zjistila, že dotčení vyvážející výrobci získali v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období přezkumného šetření přiřazeny k výrobku, který je předmětem přezkumu.

3.5.1.   Právní základ

Právní základ

| (87) | Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 2015-20 a v kapitole 5 příručky HOP I 2015-20. |
| --- | --- |

(87)

Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 2015-20 a v kapitole 5 příručky HOP I 2015-20.

3.5.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (88) | Pro toto opatření jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(88)

Pro toto opatření jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

3.5.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (89) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží určeného na vývoz. Podle dokumentu FTP 2015-20 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při celní sazbě 0 %. Vývozní povinnost, která představuje šestinásobek ušetřeného cla, musí být splněna během období maximálně šesti let. |
| --- | --- |

(89)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží určeného na vývoz. Podle dokumentu FTP 2015-20 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při celní sazbě 0 %. Vývozní povinnost, která představuje šestinásobek ušetřeného cla, musí být splněna během období maximálně šesti let.

| (90) | Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálových statků držiteli licence pro režim EPCGS. |
| --- | --- |

(90)

Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálových statků držiteli licence pro režim EPCGS.

3.5.4.   Závěry týkající se režimu EPCGS

Závěry týkající se režimu EPCGS

| (91) | Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho poskytuje vývozci výhodu, která se rovná částce snížení cla. |
| --- | --- |

(91)

Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho poskytuje vývozci výhodu, která se rovná částce snížení cla.

| (92) | Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(92)

Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (93) | Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě výrobků určených na vývoz. |
| --- | --- |

(93)

Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě výrobků určených na vývoz.

3.5.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (94) | Komise vypočítala výši subvence v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvence pro období přezkumného šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(94)

Komise vypočítala výši subvence v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvence pro období přezkumného šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření.

| (95) | Ani jeden z indických vyvážejících výrobců neuplatnil odpočet poplatků vynaložených na získání subvence od celkové výše subvence, na který mají nárok v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

(95)

Ani jeden z indických vyvážejících výrobců neuplatnil odpočet poplatků vynaložených na získání subvence od celkové výše subvence, na který mají nárok v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a).

| (96) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(96)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (97) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u skupiny Dhunseri 0,11 % a u společnosti Reliance 0,45 %. |
| --- | --- |

(97)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u skupiny Dhunseri 0,11 % a u společnosti Reliance 0,45 %.

3.5.6.   Připomínky k poskytnutí informací

Připomínky k poskytnutí informací

| (98) | Společnost IDIPL tvrdila, že závod a stroje dovezené v rámci režimu EPCGS se používaly pro výrobu PET k prodeji na domácím trhu i na vývoz, a proto by jmenovatelem v 96. bodě odůvodnění měl být místo vývozního obratu PET celkový prodej společnosti. |
| --- | --- |

(98)

Společnost IDIPL tvrdila, že závod a stroje dovezené v rámci režimu EPCGS se používaly pro výrobu PET k prodeji na domácím trhu i na vývoz, a proto by jmenovatelem v 96. bodě odůvodnění měl být místo vývozního obratu PET celkový prodej společnosti.

| (99) | V tomto ohledu Komise upozorňuje, že i kdyby toto nepodepřené tvrzení bylo pravdivé, jelikož režim EPCG závisí na vývozní výkonnosti a nebyl poskytnut podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků, použije se čl. 7 odst. 2 a jmenovatel zvolený v 96. bodě odůvodnění je odůvodněný. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(99)

V tomto ohledu Komise upozorňuje, že i kdyby toto nepodepřené tvrzení bylo pravdivé, jelikož režim EPCG závisí na vývozní výkonnosti a nebyl poskytnut podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků, použije se čl. 7 odst. 2 a jmenovatel zvolený v 96. bodě odůvodnění je odůvodněný. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.6.   Režim vývozu zboží z Indie (MEIS)

Režim vývozu zboží z Indie (MEIS)

| (100) | Bylo zjištěno, že oba dotčení vyvážející výrobci získali během období přezkumného šetření výhody vyplývající z režimu MEIS. |
| --- | --- |

(100)

Bylo zjištěno, že oba dotčení vyvážející výrobci získali během období přezkumného šetření výhody vyplývající z režimu MEIS.

3.6.1.   Právní základ

Právní základ

| (101) | Podrobný popis režimu MEIS je uveden v kapitole 3 dokumentu FTP 2015-20 a v kapitole 3 příručky HOP I 2015-20. |
| --- | --- |

(101)

Podrobný popis režimu MEIS je uveden v kapitole 3 dokumentu FTP 2015-20 a v kapitole 3 příručky HOP I 2015-20.

| (102) | Režim MEIS vstoupil v platnost dne 1. dubna 2015. |
| --- | --- |

(102)

Režim MEIS vstoupil v platnost dne 1. dubna 2015.

3.6.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (103) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci nebo vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(103)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci nebo vyvážející obchodníci.

3.6.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (104) | Způsobilé společnosti mohou využívat režim MEIS ve vývozu konkrétních výrobků do konkrétních zemí, které jsou rozděleny do skupiny A („Tradiční trhy“, včetně všech členských států EU), skupiny B („Nově vznikající trhy a trhy, které jsou středem zájmu“) a skupiny C („Ostatní trhy“). Země spadající do každé skupiny a seznam výrobků s odpovídajícími zvýhodněnými sazbami jsou uvedeny v tabulce 1 a tabulce 2 dodatku 3B dokumentu FTP 2015-20. |
| --- | --- |

(104)

Způsobilé společnosti mohou využívat režim MEIS ve vývozu konkrétních výrobků do konkrétních zemí, které jsou rozděleny do skupiny A („Tradiční trhy“, včetně všech členských států EU), skupiny B („Nově vznikající trhy a trhy, které jsou středem zájmu“) a skupiny C („Ostatní trhy“). Země spadající do každé skupiny a seznam výrobků s odpovídajícími zvýhodněnými sazbami jsou uvedeny v tabulce 1 a tabulce 2 dodatku 3B dokumentu FTP 2015-20.

| (105) | Výhoda má formu celního dobropisu, který odpovídá procentnímu podílu hodnoty vývozu FOB. |
| --- | --- |

(105)

Výhoda má formu celního dobropisu, který odpovídá procentnímu podílu hodnoty vývozu FOB.

| (106) | V době, kdy režim MEIS vstoupil v platnost, tj. v dubnu 2015, nebyl výrobek, který je předmětem přezkumu, v dodatku 3B uveden, a proto nebyl způsobilý pro výhody režimu MEIS. Dne 29. října 2015 se však podle veřejné vyhlášky č. 44/2015-2020 vývoz PET do zemí skupiny A a B stal způsobilým pro výhodu v rámci režimu MEIS ve výši 2 % hodnoty FOB vývozu. Podle veřejné vyhlášky č. 06/2015-2020 se dne 4. května 2016 stal vývoz do zemí skupiny C způsobilým pro tutéž výhodu ve výši 2 %. |
| --- | --- |

(106)

V době, kdy režim MEIS vstoupil v platnost, tj. v dubnu 2015, nebyl výrobek, který je předmětem přezkumu, v dodatku 3B uveden, a proto nebyl způsobilý pro výhody režimu MEIS. Dne 29. října 2015 se však podle veřejné vyhlášky č. 44/2015-2020 vývoz PET do zemí skupiny A a B stal způsobilým pro výhodu v rámci režimu MEIS ve výši 2 % hodnoty FOB vývozu. Podle veřejné vyhlášky č. 06/2015-2020 se dne 4. května 2016 stal vývoz do zemí skupiny C způsobilým pro tutéž výhodu ve výši 2 %.

| (107) | Na určité typy vývozu, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. |
| --- | --- |

(107)

Na určité typy vývozu, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje.

| (108) | Celní dobropisy v rámci režimu MEIS jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 18 měsíců od data vydání. Mohou se použít pro: i) platbu cel na dovoz vstupních materiálů nebo zboží, včetně kapitálových statků, ii) platbu spotřebních daní na opatřování vstupních materiálů nebo zboží z domácích zdrojů, včetně kapitálových statků a plateb a iii) platbu daně za služby týkající se veřejných zakázek na služby. |
| --- | --- |

(108)

Celní dobropisy v rámci režimu MEIS jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 18 měsíců od data vydání. Mohou se použít pro: i) platbu cel na dovoz vstupních materiálů nebo zboží, včetně kapitálových statků, ii) platbu spotřebních daní na opatřování vstupních materiálů nebo zboží z domácích zdrojů, včetně kapitálových statků a plateb a iii) platbu daně za služby týkající se veřejných zakázek na služby.

| (109) | Žádost o poskytnutí výhod na základě režimu MEIS se musí vyplnit online na internetové stránce Generálního ředitelství pro zahraniční obchod. K žádosti online musí být připojena příslušná dokumentace (přepravní doklady, potvrzení banky o uskutečnění vývozu a doklad o vylodění). Příslušný regionální orgán indické vlády vydá celní dobropis po přezkoumání dokumentů. Pokud vývozce poskytne odpovídající dokumentaci, regionální orgán nemůže rozhodnutí o poskytnutí celních dobropisů nijak ovlivnit. |
| --- | --- |

(109)

Žádost o poskytnutí výhod na základě režimu MEIS se musí vyplnit online na internetové stránce Generálního ředitelství pro zahraniční obchod. K žádosti online musí být připojena příslušná dokumentace (přepravní doklady, potvrzení banky o uskutečnění vývozu a doklad o vylodění). Příslušný regionální orgán indické vlády vydá celní dobropis po přezkoumání dokumentů. Pokud vývozce poskytne odpovídající dokumentaci, regionální orgán nemůže rozhodnutí o poskytnutí celních dobropisů nijak ovlivnit.

3.6.4.   Závěry týkající se režimu MEIS

Závěry týkající se režimu MEIS

| (110) | Režim MEIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu MEIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla zaplaceného za kapitálové statky, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho celní dobropis v rámci režimu MEIS poskytuje vývozci výhodu, která není předmětem platby uvedených dovozních cel. |
| --- | --- |

(110)

Režim MEIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu MEIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla zaplaceného za kapitálové statky, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho celní dobropis v rámci režimu MEIS poskytuje vývozci výhodu, která není předmětem platby uvedených dovozních cel.

| (111) | Kromě toho režim MEIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Kromě toho režim MEIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

3.6.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (112) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši napadnutelných subvencí na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku vydává indická vláda celní dobropis, který je vyvážejícím výrobcem zaúčtován jako pohledávka, kterou může vyvážející výrobce kdykoli vyrovnat. To představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí nebo neposkytnutí subvence nijak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem uznala Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu MEIS jako součet částek získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(112)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení vypočetla Komise výši napadnutelných subvencí na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu Komise zjistila, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku vydává indická vláda celní dobropis, který je vyvážejícím výrobcem zaúčtován jako pohledávka, kterou může vyvážející výrobce kdykoli vyrovnat. To představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí nebo neposkytnutí subvence nijak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem uznala Komise za vhodné stanovit výši výhody v rámci režimu MEIS jako součet částek získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.

| (113) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence (čitatel) na vývozní obrat výrobku, který je předmětem šetření, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(113)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení přepočetla Komise tuto výši subvence (čitatel) na vývozní obrat výrobku, který je předmětem šetření, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (114) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u skupiny Dhunseri 1,90 % a u společnosti Reliance 1,93 %. |
| --- | --- |

(114)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že subvenční sazby v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí u skupiny Dhunseri 1,90 % a u společnosti Reliance 1,93 %.

3.6.6.   Připomínky k poskytnutí informací

Připomínky k poskytnutí informací

| (115) | Indická vláda tvrdila, že režim MEIS není napadnutelný z těchto dvou důvodů: 1) tento režim je v souladu s ustanoveními přílohy I písm. g) a h) ve spojení s ustanoveními přílohy II ASCM a 2) celní stvrzenky jsou „dobropisy“, které poskytují výhodu svému držiteli pouze v době, kdy se stvrzenka použije ke kompenzaci dovozního cla. |
| --- | --- |

(115)

Indická vláda tvrdila, že režim MEIS není napadnutelný z těchto dvou důvodů: 1) tento režim je v souladu s ustanoveními přílohy I písm. g) a h) ve spojení s ustanoveními přílohy II ASCM a 2) celní stvrzenky jsou „dobropisy“, které poskytují výhodu svému držiteli pouze v době, kdy se stvrzenka použije ke kompenzaci dovozního cla.

| (116) | Pokud jde o první důvod, indická vláda nepředložila žádný důkaz. Pouhé tvrzení, že základním cílem režimu MEIS je poskytovat pomoc vývozcům při kompenzaci nedostatků v infrastruktuře a souvisejících nákladů/poplatků a zajišťovat rovné podmínky, nepostačuje k prokázání toho, že režim MEIS je v souladu s ustanoveními přílohy I písm. g) a h) ve spojení s ustanoveními přílohy II ASCM. Pokud jde o druhý důvod, je třeba připomenout, že (jak je vysvětleno ve 108. bodě odůvodnění) od okamžiku, kdy indická vláda zašle celní stvrzenku příjemci režimu MEIS, lze tuto stvrzenku kdykoli použít ke kompenzaci některých cel nebo daní nebo ji lze dále prodat jinému subjektu, jelikož celní stvrzenky jsou volně převoditelné. Má se tedy za to, že indická vláda poskytuje výhodu příjemci režimu MEIS v okamžiku, kdy je doručena celní stvrzenka. Zdá se také, že tento výklad převzaly i indické účetní standardy, protože finanční hodnota stvrzenek se zaúčtovává jako pohledávka, jakmile jsou stvrzenky dodány indickou vládou, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění, a nikoli v okamžiku, kdy jsou skutečně použity ke kompenzaci cla nebo daně. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(116)

Pokud jde o první důvod, indická vláda nepředložila žádný důkaz. Pouhé tvrzení, že základním cílem režimu MEIS je poskytovat pomoc vývozcům při kompenzaci nedostatků v infrastruktuře a souvisejících nákladů/poplatků a zajišťovat rovné podmínky, nepostačuje k prokázání toho, že režim MEIS je v souladu s ustanoveními přílohy I písm. g) a h) ve spojení s ustanoveními přílohy II ASCM. Pokud jde o druhý důvod, je třeba připomenout, že (jak je vysvětleno ve 108. bodě odůvodnění) od okamžiku, kdy indická vláda zašle celní stvrzenku příjemci režimu MEIS, lze tuto stvrzenku kdykoli použít ke kompenzaci některých cel nebo daní nebo ji lze dále prodat jinému subjektu, jelikož celní stvrzenky jsou volně převoditelné. Má se tedy za to, že indická vláda poskytuje výhodu příjemci režimu MEIS v okamžiku, kdy je doručena celní stvrzenka. Zdá se také, že tento výklad převzaly i indické účetní standardy, protože finanční hodnota stvrzenek se zaúčtovává jako pohledávka, jakmile jsou stvrzenky dodány indickou vládou, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění, a nikoli v okamžiku, kdy jsou skutečně použity ke kompenzaci cla nebo daně. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.7.   Režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (GEDES)

Režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (GEDES)

| (117) | Komise zjistila, že v průběhu období přezkumného šetření využila tohoto opatření jedna společnost. Šetřením se však zjistilo, že získaná výhoda byla zanedbatelná, a toto opatření proto nebylo dále analyzováno. |
| --- | --- |

(117)

Komise zjistila, že v průběhu období přezkumného šetření využila tohoto opatření jedna společnost. Šetřením se však zjistilo, že získaná výhoda byla zanedbatelná, a toto opatření proto nebylo dále analyzováno.

4.   VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ

VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ

| (118) | Komise připomíná, že výše subvencování, která byla stanovena pro DPL a Reliance prováděcím nařízením (EU) 2015/1350, činila 3,2 %, resp. 6,2 %, což se projevilo ve formě vyrovnávacího cla ve výši 35,69 EUR/tunu, resp. 69,39 EUR/tunu. |
| --- | --- |

(118)

Komise připomíná, že výše subvencování, která byla stanovena pro DPL a Reliance prováděcím nařízením (EU) 2015/1350, činila 3,2 %, resp. 6,2 %, což se projevilo ve formě vyrovnávacího cla ve výši 35,69 EUR/tunu, resp. 69,39 EUR/tunu.

| (119) | V průběhu stávajících částečných prozatímních přezkumů Komise zjistila, že výše napadnutelných subvencí vyjádřená valoricky činí u skupiny Dhunseri 2,3 % a u společnosti Reliance 4 %. Jak je vysvětleno ve 27. až 30. bodě odůvodnění, subvenční sazby pro skupinu Dhunseri uvedené v tabulce níže byly stanoveny na základě agregace údajů o společnostech IDIPL a MPPL, dvou vyvážejících výrobcích PET ve skupině během období přezkumného šetření.

  Tabulka


  Sazby pro jednotlivé napadnuté subvence | DDS | EPCGS | MEIS | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina Dhunseri:






  — | Dhunseri Petrochem Limited |

(119)

V průběhu stávajících částečných prozatímních přezkumů Komise zjistila, že výše napadnutelných subvencí vyjádřená valoricky činí u skupiny Dhunseri 2,3 % a u společnosti Reliance 4 %. Jak je vysvětleno ve 27. až 30. bodě odůvodnění, subvenční sazby pro skupinu Dhunseri uvedené v tabulce níže byly stanoveny na základě agregace údajů o společnostech IDIPL a MPPL, dvou vyvážejících výrobcích PET ve skupině během období přezkumného šetření.

Tabulka

Tabulka

Sazby pro jednotlivé napadnuté subvence

Sazby pro jednotlivé napadnuté subvence

DDS

EPCGS

MEIS

Celkem

Skupina Dhunseri:

—

Dhunseri Petrochem Limited

| — | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited |
| --- | --- |

—

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

| — | Micro Polypet Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Micro Polypet Pvt. Ltd

0,38 %

0,11 %

1,90 %

2,3 %

Reliance

1,67 %

0,45 %

1,93 %

4,0 %

| (120) | V současnosti platná vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Z toho důvodu Komise na základě subvenčních sazeb popsaných v tabulce výše stanovila následující zvláštní vyrovnávací cla: 18,73 EUR/tunu pro skupinu Dhunseri a 29,21 EUR/tunu pro společnost Reliance. |
| --- | --- |

(120)

V současnosti platná vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Z toho důvodu Komise na základě subvenčních sazeb popsaných v tabulce výše stanovila následující zvláštní vyrovnávací cla: 18,73 EUR/tunu pro skupinu Dhunseri a 29,21 EUR/tunu pro společnost Reliance.

| (121) | V souladu s 16. bodem odůvodnění Komise posoudila, zda je třeba změnit celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii, která činí 69,40 EUR/tunu. V této souvislosti je třeba připomenout, že nejvyšší platné clo pro indické vyvážející výrobce ve výši 74,60 EUR/tunu je uloženo společnosti Pearl Engineering Polymers Ltd, tj. výrobci, který nebyl předmětem těchto přezkumů. Jelikož nejvyšší clo se ve stávajících přezkumech nemění, nebyla odůvodněna žádná změna sazby cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii. |
| --- | --- |

(121)

V souladu s 16. bodem odůvodnění Komise posoudila, zda je třeba změnit celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii, která činí 69,40 EUR/tunu. V této souvislosti je třeba připomenout, že nejvyšší platné clo pro indické vyvážející výrobce ve výši 74,60 EUR/tunu je uloženo společnosti Pearl Engineering Polymers Ltd, tj. výrobci, který nebyl předmětem těchto přezkumů. Jelikož nejvyšší clo se ve stávajících přezkumech nemění, nebyla odůvodněna žádná změna sazby cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.

5.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ TÝKAJÍCÍCH SE SUBVENCOVÁNÍ

TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ TÝKAJÍCÍCH SE SUBVENCOVÁNÍ

| (122) | V souladu s čl. 19 odst. 4 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování a zda změněné okolnosti byly trvalé povahy. |
| --- | --- |

(122)

V souladu s čl. 19 odst. 4 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování a zda změněné okolnosti byly trvalé povahy.

| (123) | Komise zjistila, že během období přezkumného šetření dotčení vyvážející výrobci nadále využívali výhody v rámci napadnutelného subvencování ze strany indické vlády, i když jejich výše byly rozdílné. |
| --- | --- |

(123)

Komise zjistila, že během období přezkumného šetření dotčení vyvážející výrobci nadále využívali výhody v rámci napadnutelného subvencování ze strany indické vlády, i když jejich výše byly rozdílné.

| (124) | Pokud jde o společnost Reliance, nejdůležitějšími subvencemi, pokud jde o subvenční sazby během období přezkumného šetření, byly režimy DDS a MEIS. Nic nenasvědčuje tomu, že by tyto subvence přestaly v blízké budoucnosti existovat. Obě tyto subvence poskytují výhodu vypočtenou jako fixní procentní podíl hodnoty FOB vývozu a nic nenasvědčuje ani tomu, že by odpovídající subvenční sazby byly v blízké budoucnosti změněny. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o společnost Reliance, nejdůležitějšími subvencemi, pokud jde o subvenční sazby během období přezkumného šetření, byly režimy DDS a MEIS. Nic nenasvědčuje tomu, že by tyto subvence přestaly v blízké budoucnosti existovat. Obě tyto subvence poskytují výhodu vypočtenou jako fixní procentní podíl hodnoty FOB vývozu a nic nenasvědčuje ani tomu, že by odpovídající subvenční sazby byly v blízké budoucnosti změněny.

| (125) | Pokud jde o režim DDS, subvenční sazbu indická vláda v posledních sedmi letech několikrát snížila: z 5,5 % hodnoty FOB v roce 2011 klesla na 3,9 % v roce 2012, 3,0 % v roce 2013, 2,4 % v roce 2014, 1,9 % v roce 2015 a konečně 1,5 % během období přezkumného šetření. Podle informací uvedených na internetových stránkách Ústřední rady pro cla a spotřební daně (21) nebyla tato sazba od té doby změněna. |
| --- | --- |

(125)

Pokud jde o režim DDS, subvenční sazbu indická vláda v posledních sedmi letech několikrát snížila: z 5,5 % hodnoty FOB v roce 2011 klesla na 3,9 % v roce 2012, 3,0 % v roce 2013, 2,4 % v roce 2014, 1,9 % v roce 2015 a konečně 1,5 % během období přezkumného šetření. Podle informací uvedených na internetových stránkách Ústřední rady pro cla a spotřební daně (21) nebyla tato sazba od té doby změněna.

21

| (126) | Pokud jde o režim MEIS, sazba ve výši 2 % hodnoty FOB, jež se stala použitelnou na PET v říjnu 2015, jak je vysvětleno ve 106. bodě odůvodnění, zůstala od té doby nezměněna, jak je uvedeno na internetové stránce Generálního ředitelství pro zahraniční obchod (22). |
| --- | --- |

(126)

Pokud jde o režim MEIS, sazba ve výši 2 % hodnoty FOB, jež se stala použitelnou na PET v říjnu 2015, jak je vysvětleno ve 106. bodě odůvodnění, zůstala od té doby nezměněna, jak je uvedeno na internetové stránce Generálního ředitelství pro zahraniční obchod (22).

22

| (127) | Pokud jde o režim EPCGS, rovněž se neočekává žádná významná změna sazby subvencování po skončení období přezkumného šetření, jelikož a) neexistují žádné náznaky významného plánovaného dovozu kapitálových statků a b) jakákoli výhoda plynoucí z této subvence je rozptýlena do velkého počtu let, který odpovídá době amortizace kapitálových statků (v Indii 18 až 25 let). |
| --- | --- |

(127)

Pokud jde o režim EPCGS, rovněž se neočekává žádná významná změna sazby subvencování po skončení období přezkumného šetření, jelikož a) neexistují žádné náznaky významného plánovaného dovozu kapitálových statků a b) jakákoli výhoda plynoucí z této subvence je rozptýlena do velkého počtu let, který odpovídá době amortizace kapitálových statků (v Indii 18 až 25 let).

| (128) | Režim AAS byl pro společnost Reliance největším poskytovatelem subvencí během posledního prozatímního přezkumu uvedeného v 7. bodě odůvodnění, jak stanovilo prováděcí nařízení (EU) 2015/1350. Jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření v rámci současného přezkumu se režim AAS téměř nevyužíval, jelikož většina vývozu čerpala výhody z režimu DDS, který je s režimem AAS vzájemně neslučitelný. Režim AAS zůstává i nadále k dispozici a nelze vyloučit, že společnost Reliance začne režim AAS v budoucnu opět využívat, avšak tím by se automaticky snížily výhody získávané z režimu DDS, jelikož pro jakoukoli vývozní transakci lze využít pouze jedné z těchto dvou subvencí. |
| --- | --- |

(128)

Režim AAS byl pro společnost Reliance největším poskytovatelem subvencí během posledního prozatímního přezkumu uvedeného v 7. bodě odůvodnění, jak stanovilo prováděcí nařízení (EU) 2015/1350. Jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření v rámci současného přezkumu se režim AAS téměř nevyužíval, jelikož většina vývozu čerpala výhody z režimu DDS, který je s režimem AAS vzájemně neslučitelný. Režim AAS zůstává i nadále k dispozici a nelze vyloučit, že společnost Reliance začne režim AAS v budoucnu opět využívat, avšak tím by se automaticky snížily výhody získávané z režimu DDS, jelikož pro jakoukoli vývozní transakci lze využít pouze jedné z těchto dvou subvencí.

| (129) | Jak je uvedeno ve 125. až 128. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že napadené režimy budou ukončeny nebo že výše jejich subvencování bude v budoucnosti buď zvýšena, nebo snížena. Na tomto základě vyvozuje Komise závěr, že okolnosti, které vedly k nové sazbě subvencování společnosti Reliance, jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(129)

Jak je uvedeno ve 125. až 128. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že napadené režimy budou ukončeny nebo že výše jejich subvencování bude v budoucnosti buď zvýšena, nebo snížena. Na tomto základě vyvozuje Komise závěr, že okolnosti, které vedly k nové sazbě subvencování společnosti Reliance, jsou trvalé povahy.

| (130) | Během období přezkumného šetření v rámci stávajícího prozatímního přezkumu využívala společnost Reliance nižších subvencí než během posledního prozatímního přezkumu uvedeného v 7. bodě odůvodnění, jak stanovilo prováděcí nařízení (EU) 2015/1350, jelikož zjištěné subvenční sazby klesly z 6,2 % na 4 %. Na základě 129. bodu odůvodnění je rovněž pravděpodobné, že společnost Reliance bude i nadále příjemcem subvencí nižších, než jaké byly určeny v prováděcím nařízení (EU) 2015/1350. Komise tedy dospěla k závěru, že zachování stávajících opatření by vedlo k výši cla vyšší, než je napadnutelná subvence působící újmu. V důsledku toho by úroveň platných opatření měla být změněna, aby zohlednila novou situaci. |
| --- | --- |

(130)

Během období přezkumného šetření v rámci stávajícího prozatímního přezkumu využívala společnost Reliance nižších subvencí než během posledního prozatímního přezkumu uvedeného v 7. bodě odůvodnění, jak stanovilo prováděcí nařízení (EU) 2015/1350, jelikož zjištěné subvenční sazby klesly z 6,2 % na 4 %. Na základě 129. bodu odůvodnění je rovněž pravděpodobné, že společnost Reliance bude i nadále příjemcem subvencí nižších, než jaké byly určeny v prováděcím nařízení (EU) 2015/1350. Komise tedy dospěla k závěru, že zachování stávajících opatření by vedlo k výši cla vyšší, než je napadnutelná subvence působící újmu. V důsledku toho by úroveň platných opatření měla být změněna, aby zohlednila novou situaci.

| (131) | Pokud jde o skupinu Dhunseri, šetřením bylo ve 27. až 30. bodě odůvodnění stanoveno, že struktura skupiny se značně změnila. Nejdůležitější skutečností je, že skupina během období přezkumného šetření vlastnila dva závody vyrábějící PET, zatímco v předchozím prozatímním přezkumu vlastnila pouze jeden. Reorganizace, která se uskutečnila v rámci aliance s partnerskou společností IVL, zahrnovala několik právních kroků během téměř dvou let a se vší pravděpodobností byla dokončena v době, kdy byla potvrzena rozhodnutím Vrchního soudu v Kalkatě v prosinci 2017. Komise proto dospěla k závěru, že uvedená změna struktury byla trvalé povahy. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že platná opatření by měla být změněna tak, aby odrážela novou situaci rovněž s ohledem na předchozí závěry týkající se stávající (a nižší) úrovně subvencování zjištěné v rámci těchto přezkumů. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o skupinu Dhunseri, šetřením bylo ve 27. až 30. bodě odůvodnění stanoveno, že struktura skupiny se značně změnila. Nejdůležitější skutečností je, že skupina během období přezkumného šetření vlastnila dva závody vyrábějící PET, zatímco v předchozím prozatímním přezkumu vlastnila pouze jeden. Reorganizace, která se uskutečnila v rámci aliance s partnerskou společností IVL, zahrnovala několik právních kroků během téměř dvou let a se vší pravděpodobností byla dokončena v době, kdy byla potvrzena rozhodnutím Vrchního soudu v Kalkatě v prosinci 2017. Komise proto dospěla k závěru, že uvedená změna struktury byla trvalé povahy. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že platná opatření by měla být změněna tak, aby odrážela novou situaci rovněž s ohledem na předchozí závěry týkající se stávající (a nižší) úrovně subvencování zjištěné v rámci těchto přezkumů.

6.   FORMA OPATŘENÍ

FORMA OPATŘENÍ

| (132) | Jak je vysvětleno ve 120. bodě odůvodnění, změněná opatření mají podobu zvláštního cla. Sazby zvláštního cla jsou vypočteny na základě údajů týkajících se období přezkumného šetření, a proto zůstávají na stejné úrovni bez ohledu na vývoj vývozní ceny. |
| --- | --- |

(132)

Jak je vysvětleno ve 120. bodě odůvodnění, změněná opatření mají podobu zvláštního cla. Sazby zvláštního cla jsou vypočteny na základě údajů týkajících se období přezkumného šetření, a proto zůstávají na stejné úrovni bez ohledu na vývoj vývozní ceny.

| (133) | Nicméně na rozdíl od subvencí, které během původního šetření představovaly největší částky subvencování, dva hlavní režimy subvencí (DDS a MEIS) poskytovaly během období přezkumného šetření finanční výhody, které jsou přímo úměrné vývozní ceně. Uvedené dvě subvence představovaly během období přezkumného šetření 97 %, resp. 89 % celkového subvencování skupiny Dhunseri a společnosti Reliance. To znamená, že výše napadnutelných subvencí se automaticky zvyšuje v souladu s růstem vývozní ceny. Nezdá se proto, že by zvláštní cla dostatečně kompenzovala skutečnou úroveň subvencování, z níž profitovali dva vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(133)

Nicméně na rozdíl od subvencí, které během původního šetření představovaly největší částky subvencování, dva hlavní režimy subvencí (DDS a MEIS) poskytovaly během období přezkumného šetření finanční výhody, které jsou přímo úměrné vývozní ceně. Uvedené dvě subvence představovaly během období přezkumného šetření 97 %, resp. 89 % celkového subvencování skupiny Dhunseri a společnosti Reliance. To znamená, že výše napadnutelných subvencí se automaticky zvyšuje v souladu s růstem vývozní ceny. Nezdá se proto, že by zvláštní cla dostatečně kompenzovala skutečnou úroveň subvencování, z níž profitovali dva vyvážející výrobci.

| (134) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že na rozdíl od původního šetření zvláštní cla s ohledem na tyto okolnosti již zřejmě nejsou nejvhodnější formou opatření. Změnu formy opatření však nelze v souvislosti se současnými prozatímními přezkumy provést, protože taková změna by se musela použít pro všechny indické vyvážející výrobce, zatímco stávající prozatímní přezkumy jsou omezeny na určení úrovně subvencování pouze u dvou vyvážejících výrobců. Komise se proto rozhodla zachovat stávající formu opatření. |
| --- | --- |

(134)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že na rozdíl od původního šetření zvláštní cla s ohledem na tyto okolnosti již zřejmě nejsou nejvhodnější formou opatření. Změnu formy opatření však nelze v souvislosti se současnými prozatímními přezkumy provést, protože taková změna by se musela použít pro všechny indické vyvážející výrobce, zatímco stávající prozatímní přezkumy jsou omezeny na určení úrovně subvencování pouze u dvou vyvážejících výrobců. Komise se proto rozhodla zachovat stávající formu opatření.

7.   NABÍDKY CENOVÝCH ZÁVAZKŮ

NABÍDKY CENOVÝCH ZÁVAZKŮ

| (135) | Po zveřejnění informací předložila společnost IDIPL nabídku cenového závazku. Tato nabídka byla zamítnuta, neboť povaha subvencování vytváří situaci, v níž by uplatňování závazku minimální dovozní ceny vedlo ke zvýšení subvencování. Důvodem je, že míra subvencování v rámci režimů DDS a MEIS, které společně představují 95 % subvencování, závisí na hodnotě FOB výrobků vyvezených v rámci těchto režimů. Kromě toho by v důsledku struktury skupiny, do které patří společnost IDIPL, bylo účinné monitorování závazku neproveditelné. |
| --- | --- |

(135)

Po zveřejnění informací předložila společnost IDIPL nabídku cenového závazku. Tato nabídka byla zamítnuta, neboť povaha subvencování vytváří situaci, v níž by uplatňování závazku minimální dovozní ceny vedlo ke zvýšení subvencování. Důvodem je, že míra subvencování v rámci režimů DDS a MEIS, které společně představují 95 % subvencování, závisí na hodnotě FOB výrobků vyvezených v rámci těchto režimů. Kromě toho by v důsledku struktury skupiny, do které patří společnost IDIPL, bylo účinné monitorování závazku neproveditelné.

| (136) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(136)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příslušný řádek tabulky pro společnost Dhunseri Petrochem Limited v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 461/2013 se nahrazuje tímto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo (EUR/tunu) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indie | Dhunseri Petrochem Limited | 18,73 | A585 |
| Indie | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited | 18,73 | C380 |
| Indie | Micro Polypet Pvt. Ltd | 18,73 | C381 “ |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo (EUR/tunu)

Doplňkový kód TARIC

„Indie

Dhunseri Petrochem Limited

18,73

A585

Indie

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

18,73

C380

Indie

Micro Polypet Pvt. Ltd

18,73

C381 “

Článek 2

Příslušný řádek tabulky pro společnost Reliance Industries Limited v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 461/2013 se nahrazuje tímto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo (EUR/tunu) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indie | Reliance Industries Limited | 29,21 | A181 “ |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo (EUR/tunu)

Doplňkový kód TARIC

„Indie

Reliance Industries Limited

29,21

A181 “

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. října 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2321 ze dne 12. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 338, 19.12.2017, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 ze dne 27. listopadu 2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a konečné vybrání prozatímního cla uloženého na dovozy některých polyetyléntereftalátů z Indie, Malajsie a Thajska a ukončuje antisubvenční řízení týkající se dovozů některých polyetyléntereftalátů pocházejících z Indonésie, Korejské republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 ze dne 6. října 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 193/2007 ze dne 22. února 2007, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu (PET) pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 34).

5

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 1286/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 1).

6

(7)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 906/2011 ze dne 2. září 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie, a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 232, 9.9.2011, s. 19).

7

(8)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 559/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 168, 28.6.2012, s. 6).

8

(9)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013 ze dne 21. května 2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 137, 23.5.2013, s. 1).

9

(10)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1350 ze dne 3. srpna 2015, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 208, 5.8.2015, s. 10).

10

(11)  Rozhodnutí Komise 2000/745/ES ze dne 29. listopadu 2000 o přijetí závazků nabízených v rámci antidumpingového a antisubvenčního řízení týkajících se dovozu některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska (Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 88).

11

(12)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/109/EU ze dne 4. února 2014, kterým se zrušuje rozhodnutí 2000/745/ES, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovými a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 59, 28.2.2014, s. 35).

12

(13)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie (2017/C 216/05) (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 30).

13

(14)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie (2017/C 216/04) (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 26).

14

(15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee (poslední přístup dne 13. července 2018).

15

(16)  [Bude zveřejněno v indickém vládním věstníku, mimořádném čísle, části ii, oddílu 3, pododdílu i), oznámení ministerstva financí č. 88/2017-CUSTOMS (N.T.) Nové Dillí, 21. září 2017. Viz http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf (poslední přístup dne 13. července 2018).

16

(17)  Oběžník č. 24/2001-Cus. 20. dubna, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, vláda Indie, ministerstvo financí, prohlášení podle pravidla 12 odst. 1 písm. a) bodu ii) pravidel pro vracení cla za účelem využití AIR. Viz zejména oddíly 2 a 3 prohlášení podle pravidla 12 odst. 1 písm. a) bodu ii) pravidel pro vracení cla za účelem využití AIR; k dispozici na adrese: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, poslední přístup dne 7. června 2018.

17

(18)  Oznámení indické vlády č. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) ze dne 16. listopadu 2015 stanoví, že sazba DDS použitelná na hodnotu FOB vývozu PET (zařazeno do položky 390701 celního sazebníku) je 1,9 % s účinkem od 23. listopadu 2015. Viz http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 a příloha se seznamem zboží http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf (poslední přístup dne 13. července 2018).

18

(19)  Oznámení indické vlády č. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) ze dne 31. října 2016 stanoví, že sazba DDS použitelná na hodnotu FOB vývozu PET (zařazeno do položky 3907 celního sazebníku) je 1,5 % s účinkem od 15. listopadu 2016. Viz http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf a příloha se seznamem zboží http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf (poslední přístup dne 13. července 2018).

19

(20)  Tento aspekt zdůrazňují příslušné právní předpisy a pravidla použitelná na tento režim, jako je oběžník č. 24/2001 Cus. 20. dubna, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, vláda Indie, ministerstvo financí, prohlášení podle pravidla 12 odst. 1 písm. a) bodu ii) pravidel pro vracení cla za účelem využití AIR. C; k dispozici na adrese: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, poslední přístup dne 7. června 2018; zejména oddíly 2 a 3 prohlášení podle pravidla 12 odst. 1 písm. a) bodu ii) pravidel pro vracení cla za účelem využití AIR.

20

(21)  Sazby DDS jsou k dispozici na stránkách http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-idx (poslední přístup dne 4. června 2018).

21

(22)  Sazby MEIS jsou k dispozici na stránkách http://dgftcom.nic.in/licasp/MEIS/meisitemdetail2016.asp pod kódem ITC 3907 (poslední přístup dne 4. června 2018).

22

---

| 2.10.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 246/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 246/20

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1469

ze dne 1. října 2018,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2320/1997 (2) uložila Rada antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) uložila Rada antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo z důvodu obezřetnosti v souvislosti s chováním některých výrobců v Unii v minulosti poškozujícím hospodářskou soutěž (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení) rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2320/1997 (2) uložila Rada antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) uložila Rada antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo z důvodu obezřetnosti v souvislosti s chováním některých výrobců v Unii v minulosti poškozujícím hospodářskou soutěž (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení) rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.

2

3

4

5

| (2) | Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 stejného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od společnosti Dnepropetrovsk Tube Works, na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 stejného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od společnosti Dnepropetrovsk Tube Works, na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.

6

| (3) | Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny částečně pozastavila po dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 dále prodlouženo o dobu jednoho roku (8). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny částečně pozastavila po dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 dále prodlouženo o dobu jednoho roku (8).

7

8

| (4) | Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(4)

Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny.

9

| (5) | Ve svém rozsudku ze dne 16. února 2012 ve spojených věcech Rada a Komise v. Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP, C-191/09 a C-200/09 P, zamítl Soudní dvůr opravný prostředek Rady (10) podaný proti rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 10. března 2009, kterým byl zrušen článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o část antidumpingového cla stanoveného pro výrobky vyráběné společnostmi Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (dále společně jen „skupina Interpipe“), jež přesahuje clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (11). V souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Komise opatření nezbytná k splnění povinností vyplývajících z těchto rozsudků a přepočítala sazbu antidumpingového cla pro skupinu Interpipe v souladu s pokyny Soudu prvního stupně a Soudního dvora. Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 540/2012 opravilo prvky nařízení (ES) č. 954/2006, které byly shledány v rozporu se základním nařízením, a které proto vedly ke zrušení některých částí dotyčného nařízení (12). Platnost všech ostatních zjištění uvedených v nařízení (ES) č. 954/2006 byla v uvedeném nařízení zachována. Po přepočtu bylo tudíž pro skupinu Interpipe s ohledem na dotčený výrobek stanoveno v současnosti platné antidumpingové clo ve výši 17,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Ve svém rozsudku ze dne 16. února 2012 ve spojených věcech Rada a Komise v. Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP, C-191/09 a C-200/09 P, zamítl Soudní dvůr opravný prostředek Rady (10) podaný proti rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 10. března 2009, kterým byl zrušen článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o část antidumpingového cla stanoveného pro výrobky vyráběné společnostmi Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (dále společně jen „skupina Interpipe“), jež přesahuje clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (11). V souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Komise opatření nezbytná k splnění povinností vyplývajících z těchto rozsudků a přepočítala sazbu antidumpingového cla pro skupinu Interpipe v souladu s pokyny Soudu prvního stupně a Soudního dvora. Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 540/2012 opravilo prvky nařízení (ES) č. 954/2006, které byly shledány v rozporu se základním nařízením, a které proto vedly ke zrušení některých částí dotyčného nařízení (12). Platnost všech ostatních zjištění uvedených v nařízení (ES) č. 954/2006 byla v uvedeném nařízení zachována. Po přepočtu bylo tudíž pro skupinu Interpipe s ohledem na dotčený výrobek stanoveno v současnosti platné antidumpingové clo ve výši 17,7 %.

Rada a Komise v. Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP

10

11

12

| (6) | Nařízením (EU) č. 585/2012 (13) uložila Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny a ukončila antidumpingová opatření uložená na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“). |
| --- | --- |

(6)

Nařízením (EU) č. 585/2012 (13) uložila Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny a ukončila antidumpingová opatření uložená na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“).

13

| (7) | Na základě šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení pozměnila Rada nařízením (EU) č. 795/2012 (14), resp. nařízením (EU) č. 1269/2012 (15) konečná opatření uložená nařízením (EU) č. 585/2012 s ohledem na řadu ruských a ukrajinských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(7)

Na základě šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení pozměnila Rada nařízením (EU) č. 795/2012 (14), resp. nařízením (EU) č. 1269/2012 (15) konečná opatření uložená nařízením (EU) č. 585/2012 s ohledem na řadu ruských a ukrajinských vyvážejících výrobců.

14

15

| (8) | V současnosti platná antidumpingová cla činí 35,8 % v případě dovozu pocházejícího z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (28,7 %), a 25,7 % v případě dovozu pocházejícího z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %). |
| --- | --- |

(8)

V současnosti platná antidumpingová cla činí 35,8 % v případě dovozu pocházejícího z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (28,7 %), a 25,7 % v případě dovozu pocházejícího z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

1.2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (9) | Dne 4. července 2017 oznámila Komise prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (16). |
| --- | --- |

(9)

Dne 4. července 2017 oznámila Komise prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (16).

Úředním věstníku Evropské unie

16

| (10) | Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou dne 30. března 2017 podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně v případě Ukrajiny k přetrvání dumpingu a v případě Ruska k obnovení dumpingu a k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(10)

Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou dne 30. března 2017 podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně v případě Ukrajiny k přetrvání dumpingu a v případě Ruska k obnovení dumpingu a k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Souběžný částečný prozatímní přezkum

Souběžný částečný prozatímní přezkum

| (11) | Dne 7. května 2018 zahájila Komise částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ukrajiny (17). O tento částečný prozatímní přezkum požádala jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupina Interpipe, a tento přezkum je omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k dotyčnému žadateli. |
| --- | --- |

(11)

Dne 7. května 2018 zahájila Komise částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ukrajiny (17). O tento částečný prozatímní přezkum požádala jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupina Interpipe, a tento přezkum je omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k dotyčnému žadateli.

17

1.4.   Šetření

Šetření

Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (12) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2014 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2014 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

Dotčené strany

Dotčené strany

| (13) | Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(13)

Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (14) | Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině a vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku vyvážejících výrobců a dovozců. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině a vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku vyvážejících výrobců a dovozců. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

| (15) | Ve stanovené lhůtě se přihlásili pouze dva ruští vyvážející výrobci (skupina TMK a skupina ChTPZ, dále jen „dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců“) a jeden ukrajinský vyvážející výrobce („skupina Interpipe“). V případě vyvážejících výrobců bylo proto rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. |
| --- | --- |

(15)

Ve stanovené lhůtě se přihlásili pouze dva ruští vyvážející výrobci (skupina TMK a skupina ChTPZ, dále jen „dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců“) a jeden ukrajinský vyvážející výrobce („skupina Interpipe“). V případě vyvážejících výrobců bylo proto rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.

| (16) | Žádný dovozce neposkytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu a neprojevil ochotu spolupracovat s Komisí. Po zahájení řízení však zaslali podání čtyři dovozci. Komise se proto rozhodla výběr vzorku nepoužít. |
| --- | --- |

(16)

Žádný dovozce neposkytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu a neprojevil ochotu spolupracovat s Komisí. Po zahájení řízení však zaslali podání čtyři dovozci. Komise se proto rozhodla výběr vzorku nepoužít.

| (17) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Před zahájením přezkumu poskytlo dvanáct výrobců v Unii informace potřebné pro výběr vzorku a projevilo ochotu spolupracovat s Komisí. Na tomto základě vybrala Komise předběžně vzorek tří výrobců, kteří byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(17)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Před zahájením přezkumu poskytlo dvanáct výrobců v Unii informace potřebné pro výběr vzorku a projevilo ochotu spolupracovat s Komisí. Na tomto základě vybrala Komise předběžně vzorek tří výrobců, kteří byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.

| (18) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku Komise s použitím ustanovení článku 18 základního nařízení s ohledem na tuto společnost nahradila dotyčného předběžně vybraného výrobce dvěma jinými výrobci v Unii. Konečný vzorek výrobců v Unii proto sestává ze společností Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A. a Železiarne Podbrezová a.s. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku Komise s použitím ustanovení článku 18 základního nařízení s ohledem na tuto společnost nahradila dotyčného předběžně vybraného výrobce dvěma jinými výrobci v Unii. Konečný vzorek výrobců v Unii proto sestává ze společností Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A. a Železiarne Podbrezová a.s.

Dotazníky

Dotazníky

| (19) | Dotazníky byly tudíž zaslány pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku (celkový počet v původním a konečném vzorku), čtyřem dovozcům, dvěma skupinám ruských vyvážejících výrobců a skupině Interpipe. |
| --- | --- |

(19)

Dotazníky byly tudíž zaslány pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku (celkový počet v původním a konečném vzorku), čtyřem dovozcům, dvěma skupinám ruských vyvážejících výrobců a skupině Interpipe.

| (20) | Na dotazník neodpověděla žádná ze dvou skupin ruských vyvážejících výrobců. Ruské orgány byly informovány o nespolupráci a o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Na dotazník neodpověděla žádná ze dvou skupin ruských vyvážejících výrobců. Ruské orgány byly informovány o nespolupráci a o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení.

| (21) | Oba výrobci však zaslali připomínky, v nichž zpochybnili správnost žádosti a vznesli námitky proti zachování opatření. |
| --- | --- |

(21)

Oba výrobci však zaslali připomínky, v nichž zpochybnili správnost žádosti a vznesli námitky proti zachování opatření.

| (22) | Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od pěti výrobců v Unii a od jediného spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce. Od čtyř dovozců v Unii nebyla obdržena žádná odpověď na dotazníky. |
| --- | --- |

(22)

Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od pěti výrobců v Unii a od jediného spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce. Od čtyř dovozců v Unii nebyla obdržena žádná odpověď na dotazníky.

Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (23) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a ke stanovení výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii







  — | Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Česká republika, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a ke stanovení výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

—

Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Česká republika,

| — | Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Německo, |
| --- | --- |

—

Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Německo,

| — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, |
| --- | --- |

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,

| — | Železiarne Podbrezová a.s., Podbrezová, Slovensko a obchodníci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Pipex Italia S.p.A., Arona, Itálie a Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Polsko, |
| --- | --- |

—

Železiarne Podbrezová a.s., Podbrezová, Slovensko a obchodníci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Pipex Italia S.p.A., Arona, Itálie a Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Polsko,

| — | Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Francie. |
| --- | --- |

—

Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Francie.

| | Vyvážející výrobce na Ukrajině







  — | Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina, Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko a Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Německo). |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobce na Ukrajině

Vyvážející výrobce na Ukrajině

—

Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina, Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko a Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Německo).

Následný postup

Následný postup

| (24) | Dne 13. července 2018 zveřejnila Komise nejdůležitější skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(24)

Dne 13. července 2018 zveřejnila Komise nejdůležitější skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.

| (25) | Byly obdrženy připomínky od dvou skupin ruských vyvážejících výrobců, skupiny Interpipe, mise Ukrajiny při Evropské unii a stálé mise Ruské federace při Evropské unii. Dne 8. srpna 2018 se uskutečnilo slyšení mezi dvěma skupinami ruských vyvážejících výrobců a stálou misí Ruské federace při Evropské unii a útvary Komise. Téhož dne se uskutečnilo slyšení mezi skupinou Interpipe a útvary Komise. Vzhledem k připomínkám, které podala skupina Interpipe, byly společnosti dvakrát poskytnuty dodatečné informace týkající se analýzy s ohledem na Ukrajinu a určitých záležitostí souvisejících s dotyčnou společností. |
| --- | --- |

(25)

Byly obdrženy připomínky od dvou skupin ruských vyvážejících výrobců, skupiny Interpipe, mise Ukrajiny při Evropské unii a stálé mise Ruské federace při Evropské unii. Dne 8. srpna 2018 se uskutečnilo slyšení mezi dvěma skupinami ruských vyvážejících výrobců a stálou misí Ruské federace při Evropské unii a útvary Komise. Téhož dne se uskutečnilo slyšení mezi skupinou Interpipe a útvary Komise. Vzhledem k připomínkám, které podala skupina Interpipe, byly společnosti dvakrát poskytnuty dodatečné informace týkající se analýzy s ohledem na Ukrajinu a určitých záležitostí souvisejících s dotyčnou společností.

| (26) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny. |
| --- | --- |

(26)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (27) | Dotčený výrobek je stejný jako v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (18), pocházející z Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (19) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320). |
| --- | --- |

(27)

Dotčený výrobek je stejný jako v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (18), pocházející z Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (19) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320).

18

19

| (28) | Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu. |
| --- | --- |

(28)

Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.

| (29) | Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru, či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití. |
| --- | --- |

(29)

Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru, či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (30) | Jak bylo zjištěno během předchozích šetření i v rámci posledního šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Jak bylo zjištěno během předchozích šetření i v rámci posledního šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (31) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.

3.1.   Rusko

Rusko

3.1.1.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.1.1.1.   Předběžné poznámky

| (32) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

| (33) | Jelikož žádný ruský vyvážející výrobce nespolupracoval, jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své celkové analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Jelikož žádný ruský vyvážející výrobce nespolupracoval, jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své celkové analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.

| (34) | Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena s použitím informací, které byly obsaženy v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, ve spojení s ostatními zdroji informací, jako jsou informace získané podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, informace obsažené v písemných podáních včetně mimo jiné ruských vývozních statistik ruské Federální celní služby (dále jen „FCS“) (20) a statistické údaje ze specializovaných internetových stránek Metal Expert (21). |
| --- | --- |

(34)

Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena s použitím informací, které byly obsaženy v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, ve spojení s ostatními zdroji informací, jako jsou informace získané podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, informace obsažené v písemných podáních včetně mimo jiné ruských vývozních statistik ruské Federální celní služby (dále jen „FCS“) (20) a statistické údaje ze specializovaných internetových stránek Metal Expert (21).

20

21

| (35) | Nespolupráce ze strany Ruska neumožnila Komisi porovnat běžnou hodnotu s vývozní cenou na základě jednotlivých typů výrobků. Běžná hodnota i vývozní cena byly proto v souladu s článkem 18 základního nařízení stanoveny s použitím průměrných hodnot. |
| --- | --- |

(35)

Nespolupráce ze strany Ruska neumožnila Komisi porovnat běžnou hodnotu s vývozní cenou na základě jednotlivých typů výrobků. Běžná hodnota i vývozní cena byly proto v souladu s článkem 18 základního nařízení stanoveny s použitím průměrných hodnot.

3.1.1.2.   Běžná hodnota

| (36) | Ke stanovení běžné hodnoty použila Komise stejnou metodiku, jakou uplatnil žadatel v žádosti. Tato metodika vychází z údajů o cenách na ruském domácím trhu, které jsou dostupné na internetových stránkách Metal Expert. Komise tudíž použila průměrné ceny na domácím trhu v Rusku na úrovni cen ze závodu, které byly uvedeny na internetových stránkách Metal Expert, za období dvanácti měsíců od července 2016 do června 2017. |
| --- | --- |

(36)

Ke stanovení běžné hodnoty použila Komise stejnou metodiku, jakou uplatnil žadatel v žádosti. Tato metodika vychází z údajů o cenách na ruském domácím trhu, které jsou dostupné na internetových stránkách Metal Expert. Komise tudíž použila průměrné ceny na domácím trhu v Rusku na úrovni cen ze závodu, které byly uvedeny na internetových stránkách Metal Expert, za období dvanácti měsíců od července 2016 do června 2017.

3.1.1.3.   Vývozní cena

| (37) | Ceny vývozu do Unie byly stanoveny na základě databáze Komise podle čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

(37)

Ceny vývozu do Unie byly stanoveny na základě databáze Komise podle čl. 14 odst. 6.

3.1.1.4.   Srovnání

| (38) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Běžná hodnota byla upravena směrem nahoru podle metodiky, kterou poskytl žadatel (22), a na základě informací dostupných na internetových stránkách Metal Expert. Vývozní cena byla upravena směrem dolů na úroveň cen ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání, pojištění a provize. |
| --- | --- |

(38)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Běžná hodnota byla upravena směrem nahoru podle metodiky, kterou poskytl žadatel (22), a na základě informací dostupných na internetových stránkách Metal Expert. Vývozní cena byla upravena směrem dolů na úroveň cen ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání, pojištění a provize.

22

3.1.1.5.   Dumping

| (39) | Na základě výše uvedených skutečností vypočítala Komise pro ruský vývoz do Unie dumpingové rozpětí ve výši přibližně 33 %. Úroveň dovozu však byla v období přezkumného šetření poměrně omezená a představovala 0,6 % spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(39)

Na základě výše uvedených skutečností vypočítala Komise pro ruský vývoz do Unie dumpingové rozpětí ve výši přibližně 33 %. Úroveň dovozu však byla v období přezkumného šetření poměrně omezená a představovala 0,6 % spotřeby v Unii.

3.1.1.6.   Připomínky po poskytnutí konečných informací

| (40) | Po poskytnutí informací podaly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců společně připomínky k obecnému informačnímu dokumentu Komise. |
| --- | --- |

(40)

Po poskytnutí informací podaly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců společně připomínky k obecnému informačnímu dokumentu Komise.

| (41) | Obě společnosti zpochybnily legalitu platných opatření. Za prvé uvedly, že původní opatření byla protiprávní, jelikož Komise uplatnila u běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení úpravu o náklady, což je podle judikatury Odvolacího orgánu WTO (23) údajně nezákonné. Za druhé uvedly, že postup Komise při přezkumech před pozbytím platnosti, kdy Komise neučiní zjištění týkající se konkrétní společnosti (24), je v rozporu s literou a duchem základního nařízení a antidumpingové dohody WTO. |
| --- | --- |

(41)

Obě společnosti zpochybnily legalitu platných opatření. Za prvé uvedly, že původní opatření byla protiprávní, jelikož Komise uplatnila u běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení úpravu o náklady, což je podle judikatury Odvolacího orgánu WTO (23) údajně nezákonné. Za druhé uvedly, že postup Komise při přezkumech před pozbytím platnosti, kdy Komise neučiní zjištění týkající se konkrétní společnosti (24), je v rozporu s literou a duchem základního nařízení a antidumpingové dohody WTO.

23

24

| (42) | První tvrzení bylo zamítnuto, jelikož se týká výpočtu původního cla, což není předmětem tohoto řízení. Pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti bylo nutno vzhledem k nespolupráci ze strany ruských vyvážejících výrobců použít článek 18. Co se týká druhého tvrzení, dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců nedoložily důvody, proč jsou zjištění na celostátní úrovni v rámci přezkumů před pozbytím platnosti nezákonná. Toto tvrzení bylo tudíž také zamítnuto. |
| --- | --- |

(42)

První tvrzení bylo zamítnuto, jelikož se týká výpočtu původního cla, což není předmětem tohoto řízení. Pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti bylo nutno vzhledem k nespolupráci ze strany ruských vyvážejících výrobců použít článek 18. Co se týká druhého tvrzení, dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců nedoložily důvody, proč jsou zjištění na celostátní úrovni v rámci přezkumů před pozbytím platnosti nezákonná. Toto tvrzení bylo tudíž také zamítnuto.

| (43) | Co se týká konkrétních aspektů šetření, dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců nejprve napadly použití článku 18 základního nařízení ze strany Komise a tvrdily, že Komise nevzala v potaz informace, které předložily v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(43)

Co se týká konkrétních aspektů šetření, dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců nejprve napadly použití článku 18 základního nařízení ze strany Komise a tvrdily, že Komise nevzala v potaz informace, které předložily v průběhu šetření.

| (44) | Co se týká použití článku 18 základního nařízení, všichni známí ruští vyvážející výrobci byli po zahájení šetření vybídnuti, aby vyplnili dotazník určený vyvážejícím výrobcům (25). Stálá mise Ruska při EU mimoto obdržela prázdné dotazníky a byla vybídnuta, aby kontaktovala ostatní ruské výrobce (nebo aby o nich informovala Komisi), kteří ke dni zahájení šetření nemuseli být Komisi známi, aby měli možnost zúčastnit se šetření. |
| --- | --- |

(44)

Co se týká použití článku 18 základního nařízení, všichni známí ruští vyvážející výrobci byli po zahájení šetření vybídnuti, aby vyplnili dotazník určený vyvážejícím výrobcům (25). Stálá mise Ruska při EU mimoto obdržela prázdné dotazníky a byla vybídnuta, aby kontaktovala ostatní ruské výrobce (nebo aby o nich informovala Komisi), kteří ke dni zahájení šetření nemuseli být Komisi známi, aby měli možnost zúčastnit se šetření.

25

| (45) | Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců Komisi dne 21. srpna 2017 informovaly, že se rozhodly nespolupracovat plně v rámci šetření, a uvedly, že se rozhodly neodpovědět na dotazník a svou účast dobrovolně omezit pouze na poskytnutí určitých údajů (jako je výroba a kapacita a ceny vývozu na třetí trhy) a podání připomínek k některým aspektům šetření. Dvěma skupinám ruských vyvážejících výrobců byl nicméně poskytnut dotazník a byly vyzvány, aby jej vyplnily. V dopise připojeném k této výzvě byli ruští vyvážející výrobci jednoznačně informováni, že pokud na dotazník neodpoví, použije Komise článek 18 základního nařízení. Odpověď na dotazník nebyla obdržena ani od jedné skupiny. |
| --- | --- |

(45)

Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců Komisi dne 21. srpna 2017 informovaly, že se rozhodly nespolupracovat plně v rámci šetření, a uvedly, že se rozhodly neodpovědět na dotazník a svou účast dobrovolně omezit pouze na poskytnutí určitých údajů (jako je výroba a kapacita a ceny vývozu na třetí trhy) a podání připomínek k některým aspektům šetření. Dvěma skupinám ruských vyvážejících výrobců byl nicméně poskytnut dotazník a byly vyzvány, aby jej vyplnily. V dopise připojeném k této výzvě byli ruští vyvážející výrobci jednoznačně informováni, že pokud na dotazník neodpoví, použije Komise článek 18 základního nařízení. Odpověď na dotazník nebyla obdržena ani od jedné skupiny.

| (46) | Vzhledem k těmto skutečnostem Komise ruské orgány dne 22. března 2018 informovala o tom, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Vzhledem k těmto skutečnostem Komise ruské orgány dne 22. března 2018 informovala o tom, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení.

| (47) | Komise však během slyšení, které se konalo dne 8. srpna 2018, zdůraznila, že není pravdou, že nevzala v úvahu údaje, které poskytly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců, jak tyto nesprávně tvrdily. Komise objasnila, že ve skutečnosti provedla křížovou kontrolu údajů o kapacitě a výrobě, které poskytly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců, s veřejně dostupnými údaji, konkrétně údaji uvedenými na internetových stránkách Metal Expert. Komise použila rovněž údaje z ruských vývozních statistik, které obdržela od vyvážejících výrobců, jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění. Tvrzení, že Komise nevzala v úvahu informace, které poskytly dvě skupiny vyvážejících výrobců, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(47)

Komise však během slyšení, které se konalo dne 8. srpna 2018, zdůraznila, že není pravdou, že nevzala v úvahu údaje, které poskytly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců, jak tyto nesprávně tvrdily. Komise objasnila, že ve skutečnosti provedla křížovou kontrolu údajů o kapacitě a výrobě, které poskytly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců, s veřejně dostupnými údaji, konkrétně údaji uvedenými na internetových stránkách Metal Expert. Komise použila rovněž údaje z ruských vývozních statistik, které obdržela od vyvážejících výrobců, jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění. Tvrzení, že Komise nevzala v úvahu informace, které poskytly dvě skupiny vyvážejících výrobců, bylo proto zamítnuto.

| (48) | Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců také uvedly, že Komisi vyzvaly, aby uskutečnila inspekce na místě k ověření omezených údajů, které poskytly, a že se takováto inspekce neuskutečnila. |
| --- | --- |

(48)

Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců také uvedly, že Komisi vyzvaly, aby uskutečnila inspekce na místě k ověření omezených údajů, které poskytly, a že se takováto inspekce neuskutečnila.

| (49) | Podle článku 16 základního nařízení by se inspekce na místě měly provést tehdy, považuje-li to Komise za vhodné, a v případě neposkytnutí řádné a včasné odpovědi může Komise rozhodnout, že inspekci na místě neprovede. Na tomto základě Komise vzhledem k neposkytnutí řádné odpovědi na dotazník v daném případě usuzovala, že by se inspekce na místě neměla uskutečnit. |
| --- | --- |

(49)

Podle článku 16 základního nařízení by se inspekce na místě měly provést tehdy, považuje-li to Komise za vhodné, a v případě neposkytnutí řádné a včasné odpovědi může Komise rozhodnout, že inspekci na místě neprovede. Na tomto základě Komise vzhledem k neposkytnutí řádné odpovědi na dotazník v daném případě usuzovala, že by se inspekce na místě neměla uskutečnit.

3.1.2.   Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření

Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření

| (50) | Jak bylo uvedeno výše, bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření pokračovalo Rusko v dumpingu, úroveň dovozu však byla během období přezkumného šetření poměrně omezená. Komise proto analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu v případě, že by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Při této analýze posoudila výrobu a volnou kapacitu v Rusku, přitažlivost trhu Unie a chování ruských vývozců na ostatních trzích. |
| --- | --- |

(50)

Jak bylo uvedeno výše, bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření pokračovalo Rusko v dumpingu, úroveň dovozu však byla během období přezkumného šetření poměrně omezená. Komise proto analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu v případě, že by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Při této analýze posoudila výrobu a volnou kapacitu v Rusku, přitažlivost trhu Unie a chování ruských vývozců na ostatních trzích.

3.1.2.1.   Volná kapacita

| (51) | Po poskytnutí konečných informací zpochybnily dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců zjištění Komise týkající se volné kapacity, která je dostupná v Rusku. Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců konkrétně uvedly, že Komise volnou kapacitu, která je v Rusku k dispozici, nadhodnotila. Tato volná kapacita se zakládala na informacích o trhu (Metal Expert) a byla odhadnuta na více než 550 000 tun. |
| --- | --- |

(51)

Po poskytnutí konečných informací zpochybnily dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců zjištění Komise týkající se volné kapacity, která je dostupná v Rusku. Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců konkrétně uvedly, že Komise volnou kapacitu, která je v Rusku k dispozici, nadhodnotila. Tato volná kapacita se zakládala na informacích o trhu (Metal Expert) a byla odhadnuta na více než 550 000 tun.

| (52) | Během slyšení dne 8. srpna 2018 Komise objasnila informace, které použila k výpočtu údaje uvedeného v obecném informačním dokumentu, tj. veřejně dostupné informace (obsažené ve spisu) v době vypracování obecného informačního dokumentu. Na základě obdržených připomínek a diskusí během slyšení Komise dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců vyzvala, aby poskytly co nejaktuálnější a nejpodrobnější údaje o výrobě a kapacitě, které mají k dispozici. Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců poskytly Komisi tyto informace (pořízené z internetových stránek Metal Expert) dne 10. srpna 2018. Při výpočtu výrobní kapacity proto Komise použila aktuální údaje z internetových stránek Metal Expert, které dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců poskytly v podání ze dne 10. srpna 2018. |
| --- | --- |

(52)

Během slyšení dne 8. srpna 2018 Komise objasnila informace, které použila k výpočtu údaje uvedeného v obecném informačním dokumentu, tj. veřejně dostupné informace (obsažené ve spisu) v době vypracování obecného informačního dokumentu. Na základě obdržených připomínek a diskusí během slyšení Komise dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců vyzvala, aby poskytly co nejaktuálnější a nejpodrobnější údaje o výrobě a kapacitě, které mají k dispozici. Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců poskytly Komisi tyto informace (pořízené z internetových stránek Metal Expert) dne 10. srpna 2018. Při výpočtu výrobní kapacity proto Komise použila aktuální údaje z internetových stránek Metal Expert, které dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců poskytly v podání ze dne 10. srpna 2018.

| (53) | Aktualizované údaje o volné kapacitě, které byly takto získány, naznačovaly volnou kapacitu v Rusku v období přezkumného šetření ve výši 350 000–380 000 tun. Tato významná nadbytečná kapacita představuje více než 25 % spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(53)

Aktualizované údaje o volné kapacitě, které byly takto získány, naznačovaly volnou kapacitu v Rusku v období přezkumného šetření ve výši 350 000–380 000 tun. Tato významná nadbytečná kapacita představuje více než 25 % spotřeby v Unii.

3.1.2.2.   Přitažlivost trhu Unie

| (54) | Šetření potvrdilo, že trh Unie je pro ruské výrobce přitažlivý z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(54)

Šetření potvrdilo, že trh Unie je pro ruské výrobce přitažlivý z těchto důvodů:

| (55) | Za prvé, co se týká velikosti, trh Unie (spotřeba ve výši více než 1,3 milionu tun v období přezkumného šetření a 1,5 milionu tun v roce 2014) lze považovat za jeden z největších trhů s bezešvými trubkami a dutými profily na světě. |
| --- | --- |

(55)

Za prvé, co se týká velikosti, trh Unie (spotřeba ve výši více než 1,3 milionu tun v období přezkumného šetření a 1,5 milionu tun v roce 2014) lze považovat za jeden z největších trhů s bezešvými trubkami a dutými profily na světě.

| (56) | Za druhé, po uložení opatření USA na výrobky z oceli podle § 232 ve výši 25 % (26), která se vztahují i na dotčený výrobek, může být ruský vývoz na jeden z jeho hlavních vývozních trhů přinejmenším částečně omezen. To by učinilo přitažlivějším trh Unie, existuje tudíž riziko, že může dojít k určitému odklonu obchodu do Unie. |
| --- | --- |

(56)

Za druhé, po uložení opatření USA na výrobky z oceli podle § 232 ve výši 25 % (26), která se vztahují i na dotčený výrobek, může být ruský vývoz na jeden z jeho hlavních vývozních trhů přinejmenším částečně omezen. To by učinilo přitažlivějším trh Unie, existuje tudíž riziko, že může dojít k určitému odklonu obchodu do Unie.

26

| (57) | Co se týká cen, úroveň cenového podbízení v období přezkumného šetření (viz 137. bod odůvodnění) prokazuje, že průměrná úroveň cen ruského dovozu na trh Unie je nižší než úroveň cen výrobců v Unii, a je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření se bude objem vývozu dále zvyšovat. |
| --- | --- |

(57)

Co se týká cen, úroveň cenového podbízení v období přezkumného šetření (viz 137. bod odůvodnění) prokazuje, že průměrná úroveň cen ruského dovozu na trh Unie je nižší než úroveň cen výrobců v Unii, a je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření se bude objem vývozu dále zvyšovat.

| (58) | Vzhledem k poměrně nízké úrovni dovozu do Unie v období přezkumného šetření (8 663 tun) analyzovala Komise rovněž ceny vývozu z Ruska na ostatní třetí trhy v období přezkumného šetření, které byly uvedeny v oficiálních ruských vývozních statistikách FCS, a porovnala výši těchto cen s cenami dovozu do Unie. Tato analýza prokázala, že Rusko prodávalo na řadě svých hlavních vývozních trhů za ceny podobné cenám dumpingového vývozu na trh Unie, nebo někdy dokonce za ceny nižší. |
| --- | --- |

(58)

Vzhledem k poměrně nízké úrovni dovozu do Unie v období přezkumného šetření (8 663 tun) analyzovala Komise rovněž ceny vývozu z Ruska na ostatní třetí trhy v období přezkumného šetření, které byly uvedeny v oficiálních ruských vývozních statistikách FCS, a porovnala výši těchto cen s cenami dovozu do Unie. Tato analýza prokázala, že Rusko prodávalo na řadě svých hlavních vývozních trhů za ceny podobné cenám dumpingového vývozu na trh Unie, nebo někdy dokonce za ceny nižší.

| (59) | Vzhledem k zjištěním uvedeným v 50. až 58. bodě odůvodnění vyvodila Komise závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je velmi pravděpodobné obnovení dumpingového dovozu z Ruska ve značných objemech. |
| --- | --- |

(59)

Vzhledem k zjištěním uvedeným v 50. až 58. bodě odůvodnění vyvodila Komise závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je velmi pravděpodobné obnovení dumpingového dovozu z Ruska ve značných objemech.

3.1.2.3.   Připomínky po poskytnutí konečných informací

| (60) | Po poskytnutí konečných informací skupiny ruských vyvážejících výrobců uvedly, že přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření není pravděpodobné. Jako hlavní prvky k popření zjištění Komise zdůraznily výkonnost ruského domácího trhu s bezešvými trubkami a dutými profily a situaci na ostatních vývozních trzích. Ruští vyvážející výrobci mimoto uvedli, že Komise nevzala v úvahu (veřejně dostupné) údaje, které poskytli a které se týkaly výše cen na trzích v ostatních třetích zemích. |
| --- | --- |

(60)

Po poskytnutí konečných informací skupiny ruských vyvážejících výrobců uvedly, že přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření není pravděpodobné. Jako hlavní prvky k popření zjištění Komise zdůraznily výkonnost ruského domácího trhu s bezešvými trubkami a dutými profily a situaci na ostatních vývozních trzích. Ruští vyvážející výrobci mimoto uvedli, že Komise nevzala v úvahu (veřejně dostupné) údaje, které poskytli a které se týkaly výše cen na trzích v ostatních třetích zemích.

| (61) | Toto tvrzení je z faktického hlediska chybné. Komise ruské vyvážející výrobce na slyšení dne 8. srpna 2018 informovala o tom, že ve své analýze zohlednila veřejně dostupné údaje z ruských vývozních statistik, které poskytly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců (27). Na základě těchto údajů Komise potvrdila, že úroveň cen na řadě hlavních ruských vývozních trhů, které představují relevantní podíl celkového ruského vývozu bezešvých trubek a dutých profilů, byla v období přezkumného šetření nižší než ceny vývozu do Unie (28). Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(61)

Toto tvrzení je z faktického hlediska chybné. Komise ruské vyvážející výrobce na slyšení dne 8. srpna 2018 informovala o tom, že ve své analýze zohlednila veřejně dostupné údaje z ruských vývozních statistik, které poskytly dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců (27). Na základě těchto údajů Komise potvrdila, že úroveň cen na řadě hlavních ruských vývozních trhů, které představují relevantní podíl celkového ruského vývozu bezešvých trubek a dutých profilů, byla v období přezkumného šetření nižší než ceny vývozu do Unie (28). Tvrzení bylo proto zamítnuto.

27

28

| (62) | Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců uvedly, že závěr Komise ohledně velikosti trhu Unie uvedený v 55. bodě odůvodnění je „značně nadhodnocený“. Mimoto také tvrdily, že existují jiné trhy, které jsou přitažlivější než trh Unie. |
| --- | --- |

(62)

Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců uvedly, že závěr Komise ohledně velikosti trhu Unie uvedený v 55. bodě odůvodnění je „značně nadhodnocený“. Mimoto také tvrdily, že existují jiné trhy, které jsou přitažlivější než trh Unie.

| (63) | Za prvé, význam trhu Unie byl konkrétně zmíněn na slyšení dne 8. srpna 2018, na němž zástupci největšího ruského výrobce uznali, že trh Unie je skutečně jedním z hlavních trhů s dotčeným výrobkem. Je třeba zdůraznit, že Komise nezaujala žádné stanovisko ohledně toho, zda mohou být jiné trhy přitažlivější než trh Unie. Komise místo toho konstatovala, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce přitažlivý z důvodů uvedených v 55. až 58. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(63)

Za prvé, význam trhu Unie byl konkrétně zmíněn na slyšení dne 8. srpna 2018, na němž zástupci největšího ruského výrobce uznali, že trh Unie je skutečně jedním z hlavních trhů s dotčeným výrobkem. Je třeba zdůraznit, že Komise nezaujala žádné stanovisko ohledně toho, zda mohou být jiné trhy přitažlivější než trh Unie. Komise místo toho konstatovala, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce přitažlivý z důvodů uvedených v 55. až 58. bodě odůvodnění.

| (64) | Komise v tomto ohledu zjistila rovněž nesrovnalosti mezi popisnou částí podání, která obdržela od ruských vyvážejících výrobců, a skutečnými údaji obsaženými v těchto podáních. Ruští vyvážející výrobci konkrétně zdůraznili, že ceny vývozu do určitých zemí, jako je Indie, Turecko a Spojené arabské emiráty, představují „ceny přesahující ceny vývozu do Unie“ (29). Toto tvrzení je z faktického hlediska chybné a je v rozporu se skutečnými údaji, které poskytly stejné strany (30) a které jednoznačně prokazují, že v období přezkumného šetření byly ceny při vývozu do Unie skutečně vyšší (31). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(64)

Komise v tomto ohledu zjistila rovněž nesrovnalosti mezi popisnou částí podání, která obdržela od ruských vyvážejících výrobců, a skutečnými údaji obsaženými v těchto podáních. Ruští vyvážející výrobci konkrétně zdůraznili, že ceny vývozu do určitých zemí, jako je Indie, Turecko a Spojené arabské emiráty, představují „ceny přesahující ceny vývozu do Unie“ (29). Toto tvrzení je z faktického hlediska chybné a je v rozporu se skutečnými údaji, které poskytly stejné strany (30) a které jednoznačně prokazují, že v období přezkumného šetření byly ceny při vývozu do Unie skutečně vyšší (31). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

29

30

31

| (65) | Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců zpochybnily rovněž závěry Komise, že po použití opatření USA podle § 232 bude existovat riziko odklonu obchodu, a poukázaly také na předběžná zjištění Komise v probíhajícím ochranném šetření EU týkajícím se určitých výrobků z oceli, v jehož rámci byly bezešvé trubky a duté profily z použití opatření předběžně vyloučeny (32). |
| --- | --- |

(65)

Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců zpochybnily rovněž závěry Komise, že po použití opatření USA podle § 232 bude existovat riziko odklonu obchodu, a poukázaly také na předběžná zjištění Komise v probíhajícím ochranném šetření EU týkajícím se určitých výrobků z oceli, v jehož rámci byly bezešvé trubky a duté profily z použití opatření předběžně vyloučeny (32).

32

| (66) | Pokud jde o ochranné šetření EU týkající se výrobků z oceli, řízení dosud probíhá a bezešvé trubky a duté profily byly z opatření vyloučeny předběžně. Toto prozatímní vyloučení bezešvých trubek a dutých profilů z oblasti působnosti prozatímních ochranných opatření se však nezakládalo na neexistujícím odklonu obchodu (jak nesprávně tvrdili ruští vyvážející výrobci), nýbrž vycházelo ze skutečnosti, že se dovoz nezvýšil (33). |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o ochranné šetření EU týkající se výrobků z oceli, řízení dosud probíhá a bezešvé trubky a duté profily byly z opatření vyloučeny předběžně. Toto prozatímní vyloučení bezešvých trubek a dutých profilů z oblasti působnosti prozatímních ochranných opatření se však nezakládalo na neexistujícím odklonu obchodu (jak nesprávně tvrdili ruští vyvážející výrobci), nýbrž vycházelo ze skutečnosti, že se dovoz nezvýšil (33).

33

| (67) | Pokud jde o možný účinek opatření USA podle § 232, Komise tvrdí, že riziko odklonu obchodu nelze vyloučit a že by se toto riziko stalo každopádně pravděpodobnějším, pokud by zavedená opatření pozbyla platnosti. Je třeba uvést, že by 25 % clo uložené v USA oproti nulovému clu v Unii v případě, že by cla pozbyla platnosti, jednoznačně znamenalo, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce přitažlivější než za současné situace, tj. v případě zavedení cla na obou trzích. Trendy dovozu do USA proto nejsou dosud průkazné, jelikož opatření Unie jsou i nadále zavedena a pobídky ke změně trhů nemusí být tak důležité jako v případě, že by opatření v Unii neexistovala. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o možný účinek opatření USA podle § 232, Komise tvrdí, že riziko odklonu obchodu nelze vyloučit a že by se toto riziko stalo každopádně pravděpodobnějším, pokud by zavedená opatření pozbyla platnosti. Je třeba uvést, že by 25 % clo uložené v USA oproti nulovému clu v Unii v případě, že by cla pozbyla platnosti, jednoznačně znamenalo, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce přitažlivější než za současné situace, tj. v případě zavedení cla na obou trzích. Trendy dovozu do USA proto nejsou dosud průkazné, jelikož opatření Unie jsou i nadále zavedena a pobídky ke změně trhů nemusí být tak důležité jako v případě, že by opatření v Unii neexistovala.

| (68) | Obě skupiny ruských vyvážejících výrobců rovněž tvrdily, že s ohledem na některé ruské vyvážející výrobce budou velmi pravděpodobně stanoveny výjimky z opatření USA podle § 232. Komise konstatuje, že z důkazů (34), které jí byly v této souvislosti předloženy, nelze odvodit, že určitý ruský výrobce bude z oblasti působnosti opatření pravděpodobně vyloučen. Vzhledem k nepředložení spolehlivých důkazů v tomto ohledu Komise toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(68)

Obě skupiny ruských vyvážejících výrobců rovněž tvrdily, že s ohledem na některé ruské vyvážející výrobce budou velmi pravděpodobně stanoveny výjimky z opatření USA podle § 232. Komise konstatuje, že z důkazů (34), které jí byly v této souvislosti předloženy, nelze odvodit, že určitý ruský výrobce bude z oblasti působnosti opatření pravděpodobně vyloučen. Vzhledem k nepředložení spolehlivých důkazů v tomto ohledu Komise toto tvrzení zamítla.

34

| (69) | Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců také uvedly, že vzhledem k omezenému množství, které bylo vyvezeno v období přezkumného šetření, není pravděpodobné, že by zrušení opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(69)

Dvě skupiny ruských vyvážejících výrobců také uvedly, že vzhledem k omezenému množství, které bylo vyvezeno v období přezkumného šetření, není pravděpodobné, že by zrušení opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.

| (70) | Komise poukázala na svá zjištění ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu uvedená v 50. až 68. bodě odůvodnění a zdůraznila, že analýza pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu nemá výhledovou povahu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(70)

Komise poukázala na svá zjištění ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu uvedená v 50. až 68. bodě odůvodnění a zdůraznila, že analýza pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu nemá výhledovou povahu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.2.   Ukrajina

Ukrajina

3.2.1.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.2.1.1.   Předběžné poznámky

| (71) | Na Ukrajině existují tři známí výrobci bezešvých trubek a dutých profilů. Během šetření spolupracoval jeden z nich, a to skupina Interpipe. Skupina Interpipe je zdaleka největším výrobcem na Ukrajině. Podle obchodních statistik představoval její vývoz bezešvých trubek a dutých profilů do Unie v období přezkumného šetření přibližně 87 % celkového dovozu z Ukrajiny v tomto období (35) a v období přezkumného šetření činil 80 711 tun neboli 6 % spotřeby v Unii. Údaje, které poskytla skupina Interpipe, byly ověřeny na místě na Ukrajině a rovněž v prostorách obchodníka ve spojení ve Švýcarsku a dovozce ve spojení v Německu. Po ověření Komise údaje původně poskytnuté skupinou Interpipe opravila, zejména co se týká prodejních, režijních a správních nákladů a hodnot CIF. |
| --- | --- |

(71)

Na Ukrajině existují tři známí výrobci bezešvých trubek a dutých profilů. Během šetření spolupracoval jeden z nich, a to skupina Interpipe. Skupina Interpipe je zdaleka největším výrobcem na Ukrajině. Podle obchodních statistik představoval její vývoz bezešvých trubek a dutých profilů do Unie v období přezkumného šetření přibližně 87 % celkového dovozu z Ukrajiny v tomto období (35) a v období přezkumného šetření činil 80 711 tun neboli 6 % spotřeby v Unii. Údaje, které poskytla skupina Interpipe, byly ověřeny na místě na Ukrajině a rovněž v prostorách obchodníka ve spojení ve Švýcarsku a dovozce ve spojení v Německu. Po ověření Komise údaje původně poskytnuté skupinou Interpipe opravila, zejména co se týká prodejních, režijních a správních nákladů a hodnot CIF.

35

| (72) | Skupina Interpipe má dva vyvážející výrobce, které zcela vlastní a kontroluje, a to LLC Interpipe Niko Tube (dále jen „Niko Tube“) a OJSC Interpipe NTRP (dále jen „NTRP“). V souladu s obvyklým postupem Komise bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla vypočítána nejprve pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce a poté byl na úrovni skupiny Interpipe stanoven vážený průměr individuálních dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(72)

Skupina Interpipe má dva vyvážející výrobce, které zcela vlastní a kontroluje, a to LLC Interpipe Niko Tube (dále jen „Niko Tube“) a OJSC Interpipe NTRP (dále jen „NTRP“). V souladu s obvyklým postupem Komise bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla vypočítána nejprve pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce a poté byl na úrovni skupiny Interpipe stanoven vážený průměr individuálních dumpingových rozpětí.

| (73) | Vzhledem k významnému vývozu do Unie, který skupina Interpipe uskutečnila v období přezkumného šetření, byla analýza přetrvání dumpingu v tomto období založena především na ověřených údajích, jež poskytla skupina Interpipe. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k významnému vývozu do Unie, který skupina Interpipe uskutečnila v období přezkumného šetření, byla analýza přetrvání dumpingu v tomto období založena především na ověřených údajích, jež poskytla skupina Interpipe.

3.2.1.2.   Běžná hodnota

| (74) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě bylo při přezkumu zjištěno, že prodej obdobného výrobku na domácím trhu byl u obou vyvážejících výrobců reprezentativní. |
| --- | --- |

(74)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě bylo při přezkumu zjištěno, že prodej obdobného výrobku na domácím trhu byl u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.

| (75) | Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz. |
| --- | --- |

(75)

Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.

| (76) | Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise zjistila, že u většiny typů výrobku se domácí prodej uskutečnil v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(76)

Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise zjistila, že u většiny typů výrobku se domácí prodej uskutečnil v reprezentativním množství.

| (77) | Komise poté stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(77)

Komise poté stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (78) | Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a |
| --- | --- | --- |

(78)

Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a

| b) | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

V daném případě odpovídá běžná hodnota váženému průměru cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.

| (79) | Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo |
| --- | --- | --- |

(79)

Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo

| b) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (80) | Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (81) | Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly každému jednotlivému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci během období přezkumného šetření, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady vynaložené v období přezkumného šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a |
| --- | --- | --- |

(81)

Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly každému jednotlivému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci během období přezkumného šetření, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady vynaložené v období přezkumného šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření každým jednotlivým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

| (82) | Po poskytnutí konečných informací zpochybnila skupina Interpipe některé údaje, které Komise použila při výpočtu běžné hodnoty. Tvrzení se týkala těchto záležitostí: i) výpočet prodejních, režijních a správních nákladů mezi společnostmi ve spojení; ii) použití finančních nákladů vyplývajících z [důvěrné údaje] (36); iii) kurzové zisky/ztráty vyplývající z [důvěrné údaje]; iv) určité náklady na úvěry, které by měly být vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(82)

Po poskytnutí konečných informací zpochybnila skupina Interpipe některé údaje, které Komise použila při výpočtu běžné hodnoty. Tvrzení se týkala těchto záležitostí: i) výpočet prodejních, režijních a správních nákladů mezi společnostmi ve spojení; ii) použití finančních nákladů vyplývajících z [důvěrné údaje] (36); iii) kurzové zisky/ztráty vyplývající z [důvěrné údaje]; iv) určité náklady na úvěry, které by měly být vzaty v úvahu.

36

| (83) | Co se týká prvního prvku, při druhém poskytnutí dodatečných informací Komise skupinu Interpipe informovala o dopadu přijetí tohoto tvrzení na dumpingové rozpětí a následná zjištění. Komise poskytla za tímto účelem rovněž předběžný výpočet, při němž použila stejný postup jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Na základě analýzy všech prvků Komise tvrzení skupiny Interpipe ohledně tohoto bodu uznala, a dumpingové rozpětí bylo tudíž v souladu s tím sníženo (viz 90. bod odůvodnění). Tvrzení uvedená v bodech ii) a iii) Komise zamítla. Kvůli důvěrné povaze údajů použitých v analýze poskytla Komise skupině Interpipe ke dni vyhlášení tohoto nařízení individuální vysvětlení. |
| --- | --- |

(83)

Co se týká prvního prvku, při druhém poskytnutí dodatečných informací Komise skupinu Interpipe informovala o dopadu přijetí tohoto tvrzení na dumpingové rozpětí a následná zjištění. Komise poskytla za tímto účelem rovněž předběžný výpočet, při němž použila stejný postup jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Na základě analýzy všech prvků Komise tvrzení skupiny Interpipe ohledně tohoto bodu uznala, a dumpingové rozpětí bylo tudíž v souladu s tím sníženo (viz 90. bod odůvodnění). Tvrzení uvedená v bodech ii) a iii) Komise zamítla. Kvůli důvěrné povaze údajů použitých v analýze poskytla Komise skupině Interpipe ke dni vyhlášení tohoto nařízení individuální vysvětlení.

| (84) | Co se týká tvrzení, že by při výpočtu dumpingu měly být zohledněny náklady na úvěry, Komise trvala na tom (jak objasnila v příslušných poskytnutých informacích dne 13. července 2018), že společnost nepředložila Komisi požadované důkazy, aby své tvrzení doložila. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(84)

Co se týká tvrzení, že by při výpočtu dumpingu měly být zohledněny náklady na úvěry, Komise trvala na tom (jak objasnila v příslušných poskytnutých informacích dne 13. července 2018), že společnost nepředložila Komisi požadované důkazy, aby své tvrzení doložila. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.2.1.3.   Vývozní cena

| (85) | Vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím řady společností ve spojení, které působí jako obchodníci a/nebo dovozci. |
| --- | --- |

(85)

Vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím řady společností ve spojení, které působí jako obchodníci a/nebo dovozci.

| (86) | Jestliže vyvážející výrobce vyvezl dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím společnosti ve spojení jednající jako obchodník (Interpipe Europe SA), byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(86)

Jestliže vyvážející výrobce vyvezl dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím společnosti ve spojení jednající jako obchodník (Interpipe Europe SA), byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (87) | Jestliže vyvážející výrobci vyvezli dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce (Interpipe Central Trade GmbH), byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. U transakcí týkajících se dovozce ve spojení v Německu byla vývozní cena upravena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Prodejní cena účtovaná dovozcem ve spojení odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byla zpětně upravena na cenu ze závodu odečtením prodejních, režijních a správních nákladů dovozce ve spojení, přiměřené výše zisku a dalších položek, pokud to bylo použitelné. |
| --- | --- |

(87)

Jestliže vyvážející výrobci vyvezli dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce (Interpipe Central Trade GmbH), byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. U transakcí týkajících se dovozce ve spojení v Německu byla vývozní cena upravena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Prodejní cena účtovaná dovozcem ve spojení odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byla zpětně upravena na cenu ze závodu odečtením prodejních, režijních a správních nákladů dovozce ve spojení, přiměřené výše zisku a dalších položek, pokud to bylo použitelné.

| (88) | Po poskytnutí konečných informací skupina Interpipe uvedla, že cenu CIF skupiny Interpipe je nutno přezkoumat kvůli rozdílu mezi výpočtem a slovním vysvětlením v poskytnutí konečných informací týkajících se této společnosti.
  Komise skutečně zjistila, že popisná část v příslušných poskytnutých informacích nezohledňovala náležitě způsob výpočtu ceny CIF. Komise proto popisnou část příslušných poskytnutých informací opravila a potvrdila, že výpočet byl proveden na základě zjištění, která byla se společností projednána během inspekce na místě. |
| --- | --- |

(88)

Po poskytnutí konečných informací skupina Interpipe uvedla, že cenu CIF skupiny Interpipe je nutno přezkoumat kvůli rozdílu mezi výpočtem a slovním vysvětlením v poskytnutí konečných informací týkajících se této společnosti.

Komise skutečně zjistila, že popisná část v příslušných poskytnutých informacích nezohledňovala náležitě způsob výpočtu ceny CIF. Komise proto popisnou část příslušných poskytnutých informací opravila a potvrdila, že výpočet byl proveden na základě zjištění, která byla se společností projednána během inspekce na místě.

3.2.1.4.   Srovnání

| (89) | Ceny skupiny Interpipe při vývozu do Unie byly porovnány s běžnou hodnotou jejího domácího prodeje na úrovni cen ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. V této souvislosti byly odečteny položky týkající se přepravních nákladů a provizí, jež ovlivňují běžnou hodnotu a vývozní cenu. |
| --- | --- |

(89)

Ceny skupiny Interpipe při vývozu do Unie byly porovnány s běžnou hodnotou jejího domácího prodeje na úrovni cen ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. V této souvislosti byly odečteny položky týkající se přepravních nákladů a provizí, jež ovlivňují běžnou hodnotu a vývozní cenu.

3.2.1.5.   Dumping

| (90) | Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činilo dumpingové rozpětí u skupiny Interpipe 21,6 %. Jelikož je skupina Interpipe největším ukrajinským výrobcem a v období přezkumného šetření na ni připadala většina dovozu z Ukrajiny, jak je uvedeno v 71. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že dumping zjištěný u skupiny Interpipe je reprezentativní pro Ukrajinu na celostátní úrovni. |
| --- | --- |

(90)

Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činilo dumpingové rozpětí u skupiny Interpipe 21,6 %. Jelikož je skupina Interpipe největším ukrajinským výrobcem a v období přezkumného šetření na ni připadala většina dovozu z Ukrajiny, jak je uvedeno v 71. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že dumping zjištěný u skupiny Interpipe je reprezentativní pro Ukrajinu na celostátní úrovni.

| (91) | Komise tudíž zjistila, že v období přezkumného šetření dumping ze strany Ukrajiny přetrvával. |
| --- | --- |

(91)

Komise tudíž zjistila, že v období přezkumného šetření dumping ze strany Ukrajiny přetrvával.

3.2.2.   Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

| (92) | Jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření dumping ze strany Ukrajiny přetrvával. Dovoz z Ukrajiny dosáhl v období přezkumného šetření 80 711 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 6 % (37). V návaznosti na tato zjištění Komise analyzovala pravděpodobnost přetrvání dumpingu ze strany Ukrajiny, pokud by zavedená opatření pozbyla platnosti. Při této analýze posoudila výrobu a volnou kapacitu na Ukrajině, přitažlivost trhu Unie a chování ukrajinských vývozců na ostatních trzích. |
| --- | --- |

(92)

Jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření dumping ze strany Ukrajiny přetrvával. Dovoz z Ukrajiny dosáhl v období přezkumného šetření 80 711 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 6 % (37). V návaznosti na tato zjištění Komise analyzovala pravděpodobnost přetrvání dumpingu ze strany Ukrajiny, pokud by zavedená opatření pozbyla platnosti. Při této analýze posoudila výrobu a volnou kapacitu na Ukrajině, přitažlivost trhu Unie a chování ukrajinských vývozců na ostatních trzích.

37

3.2.2.1.   Volná kapacita

| (93) | Volná kapacita byla vypočítána následovně. Co se týká skupiny Interpipe, volnou kapacitu bylo možno zjistit na základě nahlášených a řádně ověřených údajů. Další dva výrobci dotčeného výrobku na Ukrajině na dotazník neodpověděli. V písemném podání poskytli pouze určité informace o své výrobě a výrobní kapacitě. Tyto informace byly analyzovány a porovnány se zdroji informací o trhu, zejména internetovými stránkami Metal Expert. V případě Ukrajiny se proto volná kapacita odhadovala na nejméně 500 000 tun, což představuje přibližně 40 % spotřeby v Unii (38). |
| --- | --- |

(93)

Volná kapacita byla vypočítána následovně. Co se týká skupiny Interpipe, volnou kapacitu bylo možno zjistit na základě nahlášených a řádně ověřených údajů. Další dva výrobci dotčeného výrobku na Ukrajině na dotazník neodpověděli. V písemném podání poskytli pouze určité informace o své výrobě a výrobní kapacitě. Tyto informace byly analyzovány a porovnány se zdroji informací o trhu, zejména internetovými stránkami Metal Expert. V případě Ukrajiny se proto volná kapacita odhadovala na nejméně 500 000 tun, což představuje přibližně 40 % spotřeby v Unii (38).

38

| (94) | Po poskytnutí konečných informací zpochybnila skupina Interpipe výše uvedený údaj Komise o volné kapacitě a původně tvrdila, že by volná kapacita měla činit [80 000–100 000 tun]. Na základě obdržených připomínek poskytla Komise podrobná vysvětlení a objasnění při prvním poskytnutí dodatečných informací skupině Interpipe, během slyšení s touto společností a rovněž při druhém poskytnutí dodatečných informací skupině Interpipe. Ve svých připomínkách k prvnímu poskytnutí dodatečných informací a během slyšení skupina Interpipe potvrdila, že souhlasí s volnou kapacitou podle výpočtu Komise, co se týká skupiny Interpipe, která byla podstatně vyšší než údaj uvedený v jejích připomínkách k poskytnutí konečných informací. Skupina Interpipe však nadále zpochybňovala výpočet kapacity, co se týká ostatních dvou ukrajinských výrobců. |
| --- | --- |

(94)

Po poskytnutí konečných informací zpochybnila skupina Interpipe výše uvedený údaj Komise o volné kapacitě a původně tvrdila, že by volná kapacita měla činit [80 000–100 000 tun]. Na základě obdržených připomínek poskytla Komise podrobná vysvětlení a objasnění při prvním poskytnutí dodatečných informací skupině Interpipe, během slyšení s touto společností a rovněž při druhém poskytnutí dodatečných informací skupině Interpipe. Ve svých připomínkách k prvnímu poskytnutí dodatečných informací a během slyšení skupina Interpipe potvrdila, že souhlasí s volnou kapacitou podle výpočtu Komise, co se týká skupiny Interpipe, která byla podstatně vyšší než údaj uvedený v jejích připomínkách k poskytnutí konečných informací. Skupina Interpipe však nadále zpochybňovala výpočet kapacity, co se týká ostatních dvou ukrajinských výrobců.

| (95) | Komise v tomto ohledu skupině Interpipe připomenula skutečnost, že žádná z obou společností s Komisí plně nespolupracovala, jelikož tyto společnosti poskytly pouze určité údaje týkající se výroby a/nebo výrobní kapacity. Bylo rovněž připomenuto, že Komise přesto vzala ve své analýze v úvahu informace, které tyto strany poskytly, v rozporu s tím, co tvrdila skupina Interpipe. Komise ve skutečnosti provedla křížovou kontrolu informací uvedených v těchto podáních s veřejně dostupnými údaji na internetových stránkách Metal Expert. |
| --- | --- |

(95)

Komise v tomto ohledu skupině Interpipe připomenula skutečnost, že žádná z obou společností s Komisí plně nespolupracovala, jelikož tyto společnosti poskytly pouze určité údaje týkající se výroby a/nebo výrobní kapacity. Bylo rovněž připomenuto, že Komise přesto vzala ve své analýze v úvahu informace, které tyto strany poskytly, v rozporu s tím, co tvrdila skupina Interpipe. Komise ve skutečnosti provedla křížovou kontrolu informací uvedených v těchto podáních s veřejně dostupnými údaji na internetových stránkách Metal Expert.

| (96) | Pro jednu z těchto stran bylo možno údaje z internetových stránek Metal Expert odsouhlasit s tvrzením společnosti, že v posuzovaném období došlo k výraznému snížení výrobní kapacity. Při výpočtu volné kapacity tudíž Komise použila nižší výrobní kapacitu uvedenou na internetových stránkách Metal Expert. Po poskytnutí těchto dodatečných informací však skupina Interpipe nadále zpochybňovala takto zjištěný údaj o volné kapacitě. Komise toto tvrzení zamítla z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(96)

Pro jednu z těchto stran bylo možno údaje z internetových stránek Metal Expert odsouhlasit s tvrzením společnosti, že v posuzovaném období došlo k výraznému snížení výrobní kapacity. Při výpočtu volné kapacity tudíž Komise použila nižší výrobní kapacitu uvedenou na internetových stránkách Metal Expert. Po poskytnutí těchto dodatečných informací však skupina Interpipe nadále zpochybňovala takto zjištěný údaj o volné kapacitě. Komise toto tvrzení zamítla z následujících důvodů.

| (97) | Dotyčná společnost ve svém vlastním podání neposkytla žádný údaj o výrobní kapacitě. Pouze uvedla, že se zaměstnanost snížila (pokles počtu pracovních sil mezi 60 % a 75 %) a že výrobní kapacita činila [4 000–10 000] metrických tun ročně. Ve svých připomínkách po poskytnutí dodatečných informací skupina Interpipe mimoto nepředložila žádný odhad výrobní kapacity dotyčné společnosti. |
| --- | --- |

(97)

Dotyčná společnost ve svém vlastním podání neposkytla žádný údaj o výrobní kapacitě. Pouze uvedla, že se zaměstnanost snížila (pokles počtu pracovních sil mezi 60 % a 75 %) a že výrobní kapacita činila [4 000–10 000] metrických tun ročně. Ve svých připomínkách po poskytnutí dodatečných informací skupina Interpipe mimoto nepředložila žádný odhad výrobní kapacity dotyčné společnosti.

| (98) | Z podání skupiny Interpipe, jakož i z podání dotyčné společnosti tudíž vyplývá, že Komisi nebyl poskytnut ani výchozí bod pro posouzení výrobní a volné kapacity u této společnosti. Komise však vyvodila závěr, že tvrzení dotyčné společnosti potvrzují veřejně dostupné údaje, jelikož se nižší výrobní kapacita projevila v údaji o výrobní kapacitě této společnosti na internetových stránkách Metal Expert. Komise se proto rozhodla vypočítat její volnou kapacitu na základě údajů o výrobě, které poskytla dotyčná společnost, a údajů o výrobní kapacitě uvedených na internetových stránkách Metal Expert. |
| --- | --- |

(98)

Z podání skupiny Interpipe, jakož i z podání dotyčné společnosti tudíž vyplývá, že Komisi nebyl poskytnut ani výchozí bod pro posouzení výrobní a volné kapacity u této společnosti. Komise však vyvodila závěr, že tvrzení dotyčné společnosti potvrzují veřejně dostupné údaje, jelikož se nižší výrobní kapacita projevila v údaji o výrobní kapacitě této společnosti na internetových stránkách Metal Expert. Komise se proto rozhodla vypočítat její volnou kapacitu na základě údajů o výrobě, které poskytla dotyčná společnost, a údajů o výrobní kapacitě uvedených na internetových stránkách Metal Expert.

| (99) | Komise proto uznala tvrzení společnosti týkající se výrazného snížení její výrobní kapacity. Tvrzení skupiny Interpipe je tudíž nepodložené. |
| --- | --- |

(99)

Komise proto uznala tvrzení společnosti týkající se výrazného snížení její výrobní kapacity. Tvrzení skupiny Interpipe je tudíž nepodložené.

| (100) | Co se týká třetího výrobce, Komise zjistila významné rozdíly mezi údaji, které poskytl, a veřejně dostupnými údaji. Komise tudíž při výpočtu jeho volné kapacity použila údaje o výrobní kapacitě uvedené na internetových stránkách Metal Expert. Skupina Interpipe tvrdila, že Komise měla přijmout předpoklady na základě údajného ověření této společnosti, které se uskutečnilo v rámci jiného antidumpingového šetření provedeného před více než deseti lety. Komise se domnívá, že použití minulých údajů představuje vhodnější a spolehlivější způsob získání údajů o výrobní a volné kapacitě v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(100)

Co se týká třetího výrobce, Komise zjistila významné rozdíly mezi údaji, které poskytl, a veřejně dostupnými údaji. Komise tudíž při výpočtu jeho volné kapacity použila údaje o výrobní kapacitě uvedené na internetových stránkách Metal Expert. Skupina Interpipe tvrdila, že Komise měla přijmout předpoklady na základě údajného ověření této společnosti, které se uskutečnilo v rámci jiného antidumpingového šetření provedeného před více než deseti lety. Komise se domnívá, že použití minulých údajů představuje vhodnější a spolehlivější způsob získání údajů o výrobní a volné kapacitě v rámci tohoto šetření.

| (101) | Komise v této souvislosti uvádí, že dotyčný výrobce v řadě podání pro Komisi (39) potvrdil, že se v posledních letech počet zavedených výrobních linek nezměnil (ačkoli některé z nich se údajně v současnosti nepoužívají). Jelikož nebyla poskytnuta odpověď na dotazník, nemohla Komise ověřit, zda údaje dotyčné společnosti odůvodňují přijetí tohoto tvrzení ohledně nižší výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(101)

Komise v této souvislosti uvádí, že dotyčný výrobce v řadě podání pro Komisi (39) potvrdil, že se v posledních letech počet zavedených výrobních linek nezměnil (ačkoli některé z nich se údajně v současnosti nepoužívají). Jelikož nebyla poskytnuta odpověď na dotazník, nemohla Komise ověřit, zda údaje dotyčné společnosti odůvodňují přijetí tohoto tvrzení ohledně nižší výrobní kapacity.

39

| (102) | Po poskytnutí příslušných dodatečných informací předložila skupina Interpipe dokument, který (jak se domnívala) ruší platnost tohoto výpočtu s ohledem na další dva ukrajinské výrobce. Tento dokument však byl v rozporu s informacemi o trhu, které měla Komise k dispozici a které ve skutečnosti výpočet Komise potvrzovaly. Tyto informace o trhu prokazovaly, že výrobní kapacita dalších dvou ukrajinských vyvážejících výrobců byla podstatně vyšší než údaje uvedené v dokumentu, který předložila skupina Interpipe. |
| --- | --- |

(102)

Po poskytnutí příslušných dodatečných informací předložila skupina Interpipe dokument, který (jak se domnívala) ruší platnost tohoto výpočtu s ohledem na další dva ukrajinské výrobce. Tento dokument však byl v rozporu s informacemi o trhu, které měla Komise k dispozici a které ve skutečnosti výpočet Komise potvrzovaly. Tyto informace o trhu prokazovaly, že výrobní kapacita dalších dvou ukrajinských vyvážejících výrobců byla podstatně vyšší než údaje uvedené v dokumentu, který předložila skupina Interpipe.

| (103) | Komise proto potvrzuje své zjištění s ohledem na volnou kapacitu na Ukrajině, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(103)

Komise proto potvrzuje své zjištění s ohledem na volnou kapacitu na Ukrajině, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění.

3.2.2.2.   Přitažlivost trhu Unie

| (104) | Šetření potvrdilo, že trh Unie je i pro ukrajinské vyvážející výrobce přitažlivý z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(104)

Šetření potvrdilo, že trh Unie je i pro ukrajinské vyvážející výrobce přitažlivý z těchto důvodů:

| (105) | Za prvé, co se týká velikosti, trh Unie (spotřeba ve výši více než 1,3 milionu tun v období přezkumného šetření a 1,5 milionu tun v roce 2014) lze považovat za jeden z největších trhů s bezešvými trubkami a dutými profily na světě. |
| --- | --- |

(105)

Za prvé, co se týká velikosti, trh Unie (spotřeba ve výši více než 1,3 milionu tun v období přezkumného šetření a 1,5 milionu tun v roce 2014) lze považovat za jeden z největších trhů s bezešvými trubkami a dutými profily na světě.

| (106) | Co se týká za druhé cen, úroveň cenového podbízení v období přezkumného šetření (viz 136. bod odůvodnění) prokazuje, že průměrná úroveň cen ukrajinského dovozu na trh Unie je nižší než úroveň cen výrobců v Unii, a je proto pravděpodobné, že se v případě zrušení opatření bude objem vývozu dále zvyšovat. |
| --- | --- |

(106)

Co se týká za druhé cen, úroveň cenového podbízení v období přezkumného šetření (viz 136. bod odůvodnění) prokazuje, že průměrná úroveň cen ukrajinského dovozu na trh Unie je nižší než úroveň cen výrobců v Unii, a je proto pravděpodobné, že se v případě zrušení opatření bude objem vývozu dále zvyšovat.

| (107) | Za třetí, navzdory zavedenému antidumpingovému clu mimoto Ukrajina v minulých letech trvale zvyšovala objem svého dovozu (z podílu na trhu méně než 2 % v roce 2012 na 6 % v období přezkumného šetření), což potvrzuje, že trh Unie je i přes zavedená cla nadále přitažlivým trhem. |
| --- | --- |

(107)

Za třetí, navzdory zavedenému antidumpingovému clu mimoto Ukrajina v minulých letech trvale zvyšovala objem svého dovozu (z podílu na trhu méně než 2 % v roce 2012 na 6 % v období přezkumného šetření), což potvrzuje, že trh Unie je i přes zavedená cla nadále přitažlivým trhem.

| (108) | Za čtvrté, po uložení opatření USA na výrobky z oceli podle § 232 ve výši 25 % (40), která se vztahují i na dotčený výrobek, může být ukrajinský vývoz na jeden z jeho hlavních vývozních trhů přinejmenším částečně omezen. To by učinilo přitažlivějším trh Unie, existuje tudíž riziko, že může dojít k určitému odklonu obchodu do Unie. To je třeba posoudit navíc k jiným existujícím překážkám obchodu na třetích trzích (viz 116. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(108)

Za čtvrté, po uložení opatření USA na výrobky z oceli podle § 232 ve výši 25 % (40), která se vztahují i na dotčený výrobek, může být ukrajinský vývoz na jeden z jeho hlavních vývozních trhů přinejmenším částečně omezen. To by učinilo přitažlivějším trh Unie, existuje tudíž riziko, že může dojít k určitému odklonu obchodu do Unie. To je třeba posoudit navíc k jiným existujícím překážkám obchodu na třetích trzích (viz 116. bod odůvodnění).

40

| (109) | Po poskytnutí konečných informací zpochybnila skupina Interpipe zjištění Komise, pokud jde o přitažlivost trhu Unie. |
| --- | --- |

(109)

Po poskytnutí konečných informací zpochybnila skupina Interpipe zjištění Komise, pokud jde o přitažlivost trhu Unie.

| (110) | Skupina Interpipe napadla zejména hodnocení Komise týkající se možného dopadu opatření USA podle § 232 a rostoucího dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(110)

Skupina Interpipe napadla zejména hodnocení Komise týkající se možného dopadu opatření USA podle § 232 a rostoucího dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období.

| (111) | Co se týká prvního bodu, skupina Interpipe zpochybnila analýzu Komise týkající se možného dopadu opatření USA podle § 232 na trh. Skupina Interpipe se konkrétně domnívala, že neexistuje riziko odklonu obchodu na trh Unie. Skupina Interpipe poukázala také na prozatímní opatření Komise v rámci ochranného šetření týkajícího se výrobků z oceli, pokud jde o bezešvé trubky a duté profily. |
| --- | --- |

(111)

Co se týká prvního bodu, skupina Interpipe zpochybnila analýzu Komise týkající se možného dopadu opatření USA podle § 232 na trh. Skupina Interpipe se konkrétně domnívala, že neexistuje riziko odklonu obchodu na trh Unie. Skupina Interpipe poukázala také na prozatímní opatření Komise v rámci ochranného šetření týkajícího se výrobků z oceli, pokud jde o bezešvé trubky a duté profily.

| (112) | Za prvé, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, s ohledem na prozatímní opatření uložená v rámci ochranného šetření bylo skutečně rozhodnuto o vyloučení bezešvých trubek a dutých profilů z oblasti působnosti prozatímních opatření. Toto předběžné vyloučení se však nezakládalo na neexistujícím riziku odklonu obchodu, nýbrž důvodem byla skutečnost, že úroveň dovozu tohoto výrobku celkově nevykazovala v příslušném období zvýšení. |
| --- | --- |

(112)

Za prvé, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, s ohledem na prozatímní opatření uložená v rámci ochranného šetření bylo skutečně rozhodnuto o vyloučení bezešvých trubek a dutých profilů z oblasti působnosti prozatímních opatření. Toto předběžné vyloučení se však nezakládalo na neexistujícím riziku odklonu obchodu, nýbrž důvodem byla skutečnost, že úroveň dovozu tohoto výrobku celkově nevykazovala v příslušném období zvýšení.

| (113) | Za druhé, skupina Interpipe potvrdila, že se určitá část jejího vývozu do USA týká typů vrtných trubek, avšak rovněž trubek pro obecné použití a potrubních trubek, což je typ výrobku, který vyváží především do Unie. Skupina Interpipe také tvrdila, že se do května 2018 (včetně) objem vývozu do USA zvýšil. |
| --- | --- |

(113)

Za druhé, skupina Interpipe potvrdila, že se určitá část jejího vývozu do USA týká typů vrtných trubek, avšak rovněž trubek pro obecné použití a potrubních trubek, což je typ výrobku, který vyváží především do Unie. Skupina Interpipe také tvrdila, že se do května 2018 (včetně) objem vývozu do USA zvýšil.

| (114) | Komise trvá na tom, že existuje riziko, že přinejmenším určité množství, jež je v současnosti vyváženo z Ukrajiny do USA, může být přesměrováno do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Toto riziko se týká zejména standardních bezešvých trubek a dutých profilů. Je třeba uvést, že 25 % clo uložené v USA na „standardní bezešvé trubky a duté profily“ v porovnání s nulovým clem v Unii, pokud by opatření pozbyla platnosti, by jednoznačně vedlo k tomu, že by byl trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce přitažlivější než za současné situace, tj. v případě, kdy je clo zavedeno na obou trzích. Trendy proto nejsou dosud průkazné, jelikož opatření Unie jsou i nadále zavedena a pobídky ke změně trhů nemusí být tak důležité jako v případě, že by opatření v Unii neexistovala. Skutečnost, že v rámci opatření USA podle § 232 již byly pro některé země a/nebo konkrétní společnosti stanoveny výjimky, by mimoto ukrajinským výrobcům ztížila hospodářskou soutěž na trhu USA (41). |
| --- | --- |

(114)

Komise trvá na tom, že existuje riziko, že přinejmenším určité množství, jež je v současnosti vyváženo z Ukrajiny do USA, může být přesměrováno do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Toto riziko se týká zejména standardních bezešvých trubek a dutých profilů. Je třeba uvést, že 25 % clo uložené v USA na „standardní bezešvé trubky a duté profily“ v porovnání s nulovým clem v Unii, pokud by opatření pozbyla platnosti, by jednoznačně vedlo k tomu, že by byl trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce přitažlivější než za současné situace, tj. v případě, kdy je clo zavedeno na obou trzích. Trendy proto nejsou dosud průkazné, jelikož opatření Unie jsou i nadále zavedena a pobídky ke změně trhů nemusí být tak důležité jako v případě, že by opatření v Unii neexistovala. Skutečnost, že v rámci opatření USA podle § 232 již byly pro některé země a/nebo konkrétní společnosti stanoveny výjimky, by mimoto ukrajinským výrobcům ztížila hospodářskou soutěž na trhu USA (41).

41

| (115) | Komise se mimoto domnívá, že riziko odklonu obchodu nelze vyloučit a že by se toto riziko stalo každopádně pravděpodobnějším, pokud by zavedená opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(115)

Komise se mimoto domnívá, že riziko odklonu obchodu nelze vyloučit a že by se toto riziko stalo každopádně pravděpodobnějším, pokud by zavedená opatření pozbyla platnosti.

| (116) | Opatření USA podle § 232 je třeba v případě Ukrajiny posoudit rovněž v širším kontextu, konkrétně s ohledem na četné překážky obchodu, jež se v současnosti vztahují na ukrajinské výrobce bezešvých trubek a dutých profilů na některých třetích trzích, konkrétně antidumpingová opatření v Brazílii, Kanadě, Mexiku a Rusku. |
| --- | --- |

(116)

Opatření USA podle § 232 je třeba v případě Ukrajiny posoudit rovněž v širším kontextu, konkrétně s ohledem na četné překážky obchodu, jež se v současnosti vztahují na ukrajinské výrobce bezešvých trubek a dutých profilů na některých třetích trzích, konkrétně antidumpingová opatření v Brazílii, Kanadě, Mexiku a Rusku.

| (117) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise trvá na tom, že by se trh Unie stal bez antidumpingového cla ještě přitažlivějším, a je na něm tudíž pravděpodobný nárůst dumpingového dovozu z Ukrajiny. |
| --- | --- |

(117)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise trvá na tom, že by se trh Unie stal bez antidumpingového cla ještě přitažlivějším, a je na něm tudíž pravděpodobný nárůst dumpingového dovozu z Ukrajiny.

3.2.2.3.   Ostatní připomínky po poskytnutí konečných informací

| (118) | Skupina Interpipe předložila řadu tvrzení týkajících se vývoje spotřeby na ukrajinském trhu a diverzifikace jejích vývozních trhů. Skupina Interpipe za prvé tvrdila, že vývoj jejího objemu vývozu a podílu na trhu sledoval vývoj spotřeby v Unii či byl s ním jinak v souladu a že vývoj dovozu a jeho podíl na trhu nemůže nijak ohrozit výrobní odvětví Unie. Skupina Interpipe za druhé uvedla, že by vzhledem k bezprecedentnímu růstu na ukrajinském trhu nemohla zvýšit prodej bezešvých trubek a dutých profilů do Unie. Skupina Interpipe dospěla k závěru, že růst domácí poptávky je schopen absorbovat případnou nadměrnou výrobu na Ukrajině. Skupina Interpipe stejně tak poukázala na diverzifikovanější vývozní portfolio, aby zpochybnila zjištění Komise týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Komise se těmito tvrzeními zabývala v rámci druhého poskytnutí dodatečných informací skupině Interpipe. |
| --- | --- |

(118)

Skupina Interpipe předložila řadu tvrzení týkajících se vývoje spotřeby na ukrajinském trhu a diverzifikace jejích vývozních trhů. Skupina Interpipe za prvé tvrdila, že vývoj jejího objemu vývozu a podílu na trhu sledoval vývoj spotřeby v Unii či byl s ním jinak v souladu a že vývoj dovozu a jeho podíl na trhu nemůže nijak ohrozit výrobní odvětví Unie. Skupina Interpipe za druhé uvedla, že by vzhledem k bezprecedentnímu růstu na ukrajinském trhu nemohla zvýšit prodej bezešvých trubek a dutých profilů do Unie. Skupina Interpipe dospěla k závěru, že růst domácí poptávky je schopen absorbovat případnou nadměrnou výrobu na Ukrajině. Skupina Interpipe stejně tak poukázala na diverzifikovanější vývozní portfolio, aby zpochybnila zjištění Komise týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Komise se těmito tvrzeními zabývala v rámci druhého poskytnutí dodatečných informací skupině Interpipe.

| (119) | Komise tato tvrzení uvážila, zpochybnila je však. První část tohoto tvrzení je z faktického hlediska chybná a druhá je v rozporu se skutečnostmi, které byly zjištěny v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(119)

Komise tato tvrzení uvážila, zpochybnila je však. První část tohoto tvrzení je z faktického hlediska chybná a druhá je v rozporu se skutečnostmi, které byly zjištěny v rámci tohoto šetření.

| (120) | Co se týká první části, v roce 2015 Ukrajina například zvýšila svůj vývoz o 20 %, zatímco spotřeba v Unii klesla o 9 %. V posuzovaném období se mimoto podíl Ukrajiny na trhu v Unii zvýšil celkově o 27 % (její podíl na trhu vzrostl o 1,3 procentního bodu), zatímco v témže období spotřeba v Unii klesla o 10 %. |
| --- | --- |

(120)

Co se týká první části, v roce 2015 Ukrajina například zvýšila svůj vývoz o 20 %, zatímco spotřeba v Unii klesla o 9 %. V posuzovaném období se mimoto podíl Ukrajiny na trhu v Unii zvýšil celkově o 27 % (její podíl na trhu vzrostl o 1,3 procentního bodu), zatímco v témže období spotřeba v Unii klesla o 10 %.

| (121) | Komise proto potvrdila, že v posuzovaném období zvýšila Ukrajina významně objem dovozu do Unie (a dosáhla podílu na trhu ve výši 6 %), a to v situaci klesající spotřeby a navzdory zavedeným opatřením. Jak bylo zjištěno ve výše uvedené analýze pravděpodobnosti přetrvání dumpingu, je pravděpodobné, že pokud by opatření neexistovala, podíl dumpingového dovozu z Ukrajiny by se dále zvýšil. Tvrzení skupiny Interpipe bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(121)

Komise proto potvrdila, že v posuzovaném období zvýšila Ukrajina významně objem dovozu do Unie (a dosáhla podílu na trhu ve výši 6 %), a to v situaci klesající spotřeby a navzdory zavedeným opatřením. Jak bylo zjištěno ve výše uvedené analýze pravděpodobnosti přetrvání dumpingu, je pravděpodobné, že pokud by opatření neexistovala, podíl dumpingového dovozu z Ukrajiny by se dále zvýšil. Tvrzení skupiny Interpipe bylo proto zamítnuto.

| (122) | Co se týká druhé části tvrzení v 118. bodě odůvodnění, Komise trvá na tom, že skutečnosti jednoznačně prokázaly odlišný vývoj chování ukrajinských vyvážejících výrobců na trhu Unie v porovnání s odhady, které předložila skupina Interpipe. Komise nezpochybnila trendy s ohledem na domácí spotřebu a ostatní místa určení vývozu, jak je popsala skupina Interpipe. Komise uvedla, že závěry/prognózy, které skupina Interpipe vyvodila z těchto trendů (pokud jde o to, jak ovlivní přístup ukrajinských výrobců k trhu Unie), jsou v rozporu se skutečnostmi, tj. zvýšením dovozu do Unie i v případě zavedeného antidumpingového cla. V souvislosti s tvrzením o diverzifikaci vývozu odkazuje Komise na 116. bod odůvodnění, v němž bylo prokázáno, že v současnosti existuje na některých důležitých třetích trzích řada omezení obchodu vztahujících se na Ukrajinu. Údajné zvýšení počtu míst určení vývozu je proto třeba posoudit společně s výše zmíněnými omezeními obchodu na ostatních trzích. |
| --- | --- |

(122)

Co se týká druhé části tvrzení v 118. bodě odůvodnění, Komise trvá na tom, že skutečnosti jednoznačně prokázaly odlišný vývoj chování ukrajinských vyvážejících výrobců na trhu Unie v porovnání s odhady, které předložila skupina Interpipe. Komise nezpochybnila trendy s ohledem na domácí spotřebu a ostatní místa určení vývozu, jak je popsala skupina Interpipe. Komise uvedla, že závěry/prognózy, které skupina Interpipe vyvodila z těchto trendů (pokud jde o to, jak ovlivní přístup ukrajinských výrobců k trhu Unie), jsou v rozporu se skutečnostmi, tj. zvýšením dovozu do Unie i v případě zavedeného antidumpingového cla. V souvislosti s tvrzením o diverzifikaci vývozu odkazuje Komise na 116. bod odůvodnění, v němž bylo prokázáno, že v současnosti existuje na některých důležitých třetích trzích řada omezení obchodu vztahujících se na Ukrajinu. Údajné zvýšení počtu míst určení vývozu je proto třeba posoudit společně s výše zmíněnými omezeními obchodu na ostatních trzích.

| (123) | Vzhledem k učiněným zjištěním ohledně přitažlivosti trhu Unie, volné kapacity a určitých omezení obchodu na některých třetích trzích je proto toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k učiněným zjištěním ohledně přitažlivosti trhu Unie, volné kapacity a určitých omezení obchodu na některých třetích trzích je proto toto tvrzení zamítnuto.

| (124) | Skupina Interpipe zpochybnila rovněž analýzu Komise týkající se chystané dohody o společném podniku s jedním z „klíčových výrobců v EU“. Komise objasnila své hodnocení této záležitosti při druhém poskytnutí dodatečných informací společnosti. Za prvé, podle informací, které má Komise k dispozici, nebyl chystaný společný podnik schválen všemi dotčenými orgány pro hospodářskou soutěž. V této fázi nelze proto vyvodit závěr ohledně možného dopadu tohoto společného podniku na vývoz bezešvých trubek a dutých profilů skupinou Interpipe do Unie. Za druhé, skupina Interpipe potvrdila, že společný podnik nebyl dosud založen. Komise za třetí odkazuje na své hodnocení v rámci druhého poskytnutí dodatečných informací společnosti, v nichž vyzdvihla také skutečnost, že jí byl navzdory řadě žádostí odepřen přístup k údajům o dotyčné dohodě o společném podniku, takže nemohla posoudit účinky vyplývající například z potenciální budoucí výroby. V současnosti proto nelze ohledně dopadů tohoto společného podniku vyvodit žádné závěry. Komise však dodává, že tvrzení týkající se možného dopadu společného podniku na trh Unie a tvrzení skupiny Interpipe ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu si vzájemně silně protiřečí, pokud jde o schopnost (či neschopnost) skupiny Interpipe zvýšit vývoz do Unie (42). |
| --- | --- |

(124)

Skupina Interpipe zpochybnila rovněž analýzu Komise týkající se chystané dohody o společném podniku s jedním z „klíčových výrobců v EU“. Komise objasnila své hodnocení této záležitosti při druhém poskytnutí dodatečných informací společnosti. Za prvé, podle informací, které má Komise k dispozici, nebyl chystaný společný podnik schválen všemi dotčenými orgány pro hospodářskou soutěž. V této fázi nelze proto vyvodit závěr ohledně možného dopadu tohoto společného podniku na vývoz bezešvých trubek a dutých profilů skupinou Interpipe do Unie. Za druhé, skupina Interpipe potvrdila, že společný podnik nebyl dosud založen. Komise za třetí odkazuje na své hodnocení v rámci druhého poskytnutí dodatečných informací společnosti, v nichž vyzdvihla také skutečnost, že jí byl navzdory řadě žádostí odepřen přístup k údajům o dotyčné dohodě o společném podniku, takže nemohla posoudit účinky vyplývající například z potenciální budoucí výroby. V současnosti proto nelze ohledně dopadů tohoto společného podniku vyvodit žádné závěry. Komise však dodává, že tvrzení týkající se možného dopadu společného podniku na trh Unie a tvrzení skupiny Interpipe ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu si vzájemně silně protiřečí, pokud jde o schopnost (či neschopnost) skupiny Interpipe zvýšit vývoz do Unie (42).

42

3.3.   Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření

Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření

| (125) | Vzhledem k: i) přetrvání dumpingu ze strany obou zemí v období přezkumného šetření, ii) významným dostupným volným kapacitám (společně více než 800 000 tun) a iii) přitažlivosti trhu Unie vyvodila Komise závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je velmi pravděpodobný růst a obnovení dumpingového dovozu z Ukrajiny, resp. Ruska ve značných objemech. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k: i) přetrvání dumpingu ze strany obou zemí v období přezkumného šetření, ii) významným dostupným volným kapacitám (společně více než 800 000 tun) a iii) přitažlivosti trhu Unie vyvodila Komise závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je velmi pravděpodobný růst a obnovení dumpingového dovozu z Ukrajiny, resp. Ruska ve značných objemech.

4.   VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

| (126) | V posuzovaném období obdobný výrobek vyrábělo osmnáct výrobců v Unii. Má se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, proto budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(126)

V posuzovaném období obdobný výrobek vyrábělo osmnáct výrobců v Unii. Má se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, proto budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

| (127) | K zjištění celkové výroby v Unii v období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v žádosti, údaje shromážděné od výrobců v Unii a žadatele před zahájením řízení a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(127)

K zjištění celkové výroby v Unii v období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v žádosti, údaje shromážděné od výrobců v Unii a žadatele před zahájením řízení a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku.

| (128) | Na tomto základě byla celková výroba v Unii během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 2,25 milionu tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, jak výrobců zařazených do vzorku, tak i výrobců nezařazených do vzorku, vypočítanou na základě ověřených údajů předložených žadatelem. |
| --- | --- |

(128)

Na tomto základě byla celková výroba v Unii během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 2,25 milionu tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, jak výrobců zařazených do vzorku, tak i výrobců nezařazených do vzorku, vypočítanou na základě ověřených údajů předložených žadatelem.

| (129) | Jak je uvedeno v 17. a 18. bodě odůvodnění, z celkem dvanácti výrobců v Unii, kteří v období před zahájením šetření poskytli informace potřebné pro výběr vzorku, byl vybrán konečný vzorek sestávající ze čtyř výrobců. |
| --- | --- |

(129)

Jak je uvedeno v 17. a 18. bodě odůvodnění, z celkem dvanácti výrobců v Unii, kteří v období před zahájením šetření poskytli informace potřebné pro výběr vzorku, byl vybrán konečný vzorek sestávající ze čtyř výrobců.

| (130) | Na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 30 % celkové odhadované výroby v Unii v období přezkumného šetření a 37 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Konečný vzorek se proto považuje za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(130)

Na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 30 % celkové odhadované výroby v Unii v období přezkumného šetření a 37 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Konečný vzorek se proto považuje za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.

5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

5.1.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (131) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o celkovém objemu dovozu. Spotřeba v Unii se během posuzovaného období celkově snížila o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2016, kdy oproti roku 2014 došlo k poklesu o 14 %. V období přezkumného šetření bylo zaznamenáno mírné zvýšení spotřeby. | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (v tunách) | 1 493 525 | 1 360 682 | 1 283 739 | 1 344 610 |
| Index | 100 | 91 | 86 | 90 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník. |

(131)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o celkovém objemu dovozu. Spotřeba v Unii se během posuzovaného období celkově snížila o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2016, kdy oproti roku 2014 došlo k poklesu o 14 %. V období přezkumného šetření bylo zaznamenáno mírné zvýšení spotřeby.

2014

2015

2016

OPŠ

Spotřeba (v tunách)

1 493 525

1 360 682

1 283 739

1 344 610

Index

Index

100

100

91

91

86

86

90

90

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník.

Zdroj:

5.2.   Dovoz z dotčených zemí

Dovoz z dotčených zemí

5.2.1.   Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu

| (132) | Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz z Ruska a Ukrajiny do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto: | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko |
| Objem (v tunách) | 10 073 | 6 450 | 8 178 | 8 663 |
| Index | 100 | 64 | 81 | 86 |
| Tržní podíl na spotřebě Unie (v %) | 0,7 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Index | 100 | 70 | 94 | 96 |
| Ukrajina |
| Objem (v tunách) | 70 608 | 77 314 | 77 550 | 80 711 |
| Index | 100 | 109 | 110 | 114 |
| Tržní podíl na spotřebě Unie (v %) | 4,7 | 5,7 | 6,0 | 6,0 |
| Index | 100 | 120 | 128 | 127 |
| Obě dotčené země |
| Objem (v tunách) | 80 681 | 83 764 | 85 729 | 89 373 |
| Index | 100 | 104 | 106 | 111 |
| Tržní podíl na spotřebě Unie (v %) | 5,4 | 6,2 | 6,7 | 6,6 |
| Index | 100 | 114 | 124 | 123 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník. |

(132)

Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz z Ruska a Ukrajiny do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:

2014

2015

2016

OPŠ

Rusko

Objem (v tunách)

10 073

6 450

8 178

8 663

Index

Index

100

100

64

64

81

81

86

86

Tržní podíl na spotřebě Unie (v %)

0,7

0,5

0,6

0,6

Index

Index

100

100

70

70

94

94

96

96

Ukrajina

Objem (v tunách)

70 608

77 314

77 550

80 711

Index

Index

100

100

109

109

110

110

114

114

Tržní podíl na spotřebě Unie (v %)

4,7

5,7

6,0

6,0

Index

Index

100

100

120

120

128

128

127

127

Obě dotčené země

Objem (v tunách)

80 681

83 764

85 729

89 373

Index

Index

100

100

104

104

106

106

111

111

Tržní podíl na spotřebě Unie (v %)

5,4

6,2

6,7

6,6

Index

Index

100

100

114

114

124

124

123

123

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (133) | Objem dovozu z obou dotčených zemí v posuzovaném období navzdory platným antidumpingovým opatřením vzrostl o 11 %. Tento nárůst byl způsoben výhradně dovozem z Ukrajiny, který v posuzovaném období vzrostl o 14 %, zatímco dovoz z Ruska klesl o –14 %. V témže období se jejich společný podíl na trhu zvýšil o 23 %, což bylo opět zapříčiněno nárůstem dovozu z Ukrajiny, jejíž podíl na trhu vzrostl v posuzovaném období o 27 % a v období přezkumného šetření dosáhl 6 % spotřeby v Unii, zatímco se podíl Ruska na trhu snížil o 4 % a v období přezkumného šetření představoval 0,6 % spotřeby v Unii. To je třeba posoudit v kontextu klesající spotřeby. |
| --- | --- |

(133)

Objem dovozu z obou dotčených zemí v posuzovaném období navzdory platným antidumpingovým opatřením vzrostl o 11 %. Tento nárůst byl způsoben výhradně dovozem z Ukrajiny, který v posuzovaném období vzrostl o 14 %, zatímco dovoz z Ruska klesl o –14 %. V témže období se jejich společný podíl na trhu zvýšil o 23 %, což bylo opět zapříčiněno nárůstem dovozu z Ukrajiny, jejíž podíl na trhu vzrostl v posuzovaném období o 27 % a v období přezkumného šetření dosáhl 6 % spotřeby v Unii, zatímco se podíl Ruska na trhu snížil o 4 % a v období přezkumného šetření představoval 0,6 % spotřeby v Unii. To je třeba posoudit v kontextu klesající spotřeby.

5.2.2.   Ceny dovozu a cenové podbízení

Ceny dovozu a cenové podbízení

| (134) | Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Ruska a Ukrajiny. Je třeba zdůraznit, že prodejní ceny dovozu z obou dotčených zemí byly v celém posuzovaném období nejen nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, nýbrž v tomto období vykazovaly rovněž silnou klesající tendenci. | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena ruského dovozu v EUR za tunu | 758 | 692 | 631 | 633 |
| Index | 100 | 91 | 83 | 83 |
| Průměrná cena ukrajinského dovozu v EUR za tunu | 731 | 679 | 607 | 618 |
| Index | 100 | 93 | 83 | 85 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení. |

(134)

Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Ruska a Ukrajiny. Je třeba zdůraznit, že prodejní ceny dovozu z obou dotčených zemí byly v celém posuzovaném období nejen nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, nýbrž v tomto období vykazovaly rovněž silnou klesající tendenci.

2014

2015

2016

OPŠ

Průměrná cena ruského dovozu v EUR za tunu

758

692

631

633

Index

Index

100

100

91

91

83

83

83

83

Průměrná cena ukrajinského dovozu v EUR za tunu

731

679

607

618

Index

Index

100

100

93

93

83

83

85

85

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

Zdroj:

| (135) | Vzhledem ke skutečnosti, že ruští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik na úrovni kódů TARIC s využitím informací získaných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Dovozní ceny CIF byly upraveny směrem nahoru o náklady po dovozu. Na základě zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti činila úprava 2 EUR na tunu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, v tomto řízení nebyl k dispozici základ pro opětovný odhad výše této úpravy. Prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny společností zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům, které byly upraveny směrem dolů o náklady na dodání, slevy a provize na úroveň cen ze závodu. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem ke skutečnosti, že ruští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik na úrovni kódů TARIC s využitím informací získaných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Dovozní ceny CIF byly upraveny směrem nahoru o náklady po dovozu. Na základě zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti činila úprava 2 EUR na tunu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, v tomto řízení nebyl k dispozici základ pro opětovný odhad výše této úpravy. Prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny společností zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům, které byly upraveny směrem dolů o náklady na dodání, slevy a provize na úroveň cen ze závodu.

| (136) | V období přezkumného šetření činilo rozpětí cenového podbízení při dovozu bezešvých trubek a dutých profilů u jediného spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce (který představoval přibližně 90 % objemu ukrajinského vývozu do Unie) 28,9 %. |
| --- | --- |

(136)

V období přezkumného šetření činilo rozpětí cenového podbízení při dovozu bezešvých trubek a dutých profilů u jediného spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce (který představoval přibližně 90 % objemu ukrajinského vývozu do Unie) 28,9 %.

| (137) | Co se týká Ruska, rozpětí cenového podbízení ve výši 20,3 % bylo stanoveno na základě porovnání průměrných cen. Analýza ruských cen vývozu na ostatní třetí trhy navíc prokázala, že Rusko prodávalo na některých svých hlavních vývozních trzích za ceny podobné cenám vývozu do Unie, nebo někdy dokonce za ceny nižší, což tudíž podporuje závěr, že se stávající úroveň ruských cen podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(137)

Co se týká Ruska, rozpětí cenového podbízení ve výši 20,3 % bylo stanoveno na základě porovnání průměrných cen. Analýza ruských cen vývozu na ostatní třetí trhy navíc prokázala, že Rusko prodávalo na některých svých hlavních vývozních trzích za ceny podobné cenám vývozu do Unie, nebo někdy dokonce za ceny nižší, což tudíž podporuje závěr, že se stávající úroveň ruských cen podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie.

| (138) | Po poskytnutí konečných informací dva ruští vyvážející výrobci tvrdili, že toto rozpětí cenového podbízení není reprezentativní, jelikož jejich vývoz do Unie údajně sestával z výrobků nižší třídy, zatímco domácí prodej výrobního odvětví Unie měl významný podíl špičkových výrobků, konkrétně vrtných trubek. Podle společností by výpočet cenového podbízení vedl k zcela jinému rozpětí, pokud by se porovnaly ceny podobných typů výrobku. |
| --- | --- |

(138)

Po poskytnutí konečných informací dva ruští vyvážející výrobci tvrdili, že toto rozpětí cenového podbízení není reprezentativní, jelikož jejich vývoz do Unie údajně sestával z výrobků nižší třídy, zatímco domácí prodej výrobního odvětví Unie měl významný podíl špičkových výrobků, konkrétně vrtných trubek. Podle společností by výpočet cenového podbízení vedl k zcela jinému rozpětí, pokud by se porovnaly ceny podobných typů výrobku.

| (139) | V této souvislosti se uvádí, že Komise nemohla provést srovnání cen podle jednotlivých typů výrobku, jelikož se dotyční ruští vyvážející výrobci rozhodli při šetření nespolupracovat a neposkytli odpověď na dotazník, která by Komisi umožnila provést výpočet cenového podbízení s přihlédnutím k údajně rozdílnému sortimentu ruského vývozu a domácího prodeje výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(139)

V této souvislosti se uvádí, že Komise nemohla provést srovnání cen podle jednotlivých typů výrobku, jelikož se dotyční ruští vyvážející výrobci rozhodli při šetření nespolupracovat a neposkytli odpověď na dotazník, která by Komisi umožnila provést výpočet cenového podbízení s přihlédnutím k údajně rozdílnému sortimentu ruského vývozu a domácího prodeje výrobního odvětví Unie.

5.3.   Další země dotčená antidumpingovými opatřeními

Další země dotčená antidumpingovými opatřeními

| (140) | Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (43) v posuzovaném období snížil o 34 %. |
| --- | --- |

(140)

Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (43) v posuzovaném období snížil o 34 %.

43

| (141) | Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 5,7 % v roce 2014 na 4,2 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(141)

Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 5,7 % v roce 2014 na 4,2 % v období přezkumného šetření.

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.4.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (142) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(142)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.

| (143) | Jak je uvedeno v 129. bodě odůvodnění, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(143)

Jak je uvedeno v 129. bodě odůvodnění, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (144) | Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, jako jsou výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, jako jsou průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(144)

Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, jako jsou výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, jako jsou průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (145) | Ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(145)

Ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.

| (146) | Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které ve svých odpovědích na dotazník poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(146)

Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které ve svých odpovědích na dotazník poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.

5.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (147) | Pokud jde o výrobu v Unii, výrobní kapacitu a její využití, během posuzovaného období se situace vyvíjela takto: | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 2 925 290 | 2 125 668 | 1 921 743 | 2 247 474 |
| Index | 100 | 73 | 66 | 77 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 4 658 456 | 4 658 456 | 4 540 036 | 4 541 932 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Využití kapacity (v %) | 63 | 46 | 42 | 49 |
| Index | 100 | 73 | 67 | 79 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník. |

(147)

Pokud jde o výrobu v Unii, výrobní kapacitu a její využití, během posuzovaného období se situace vyvíjela takto:

2014

2015

2016

OPŠ

Objem výroby (v tunách)

2 925 290

2 125 668

1 921 743

2 247 474

Index

Index

100

100

73

73

66

66

77

77

Výrobní kapacita (v tunách)

4 658 456

4 658 456

4 540 036

4 541 932

Index

Index

100

100

100

100

97

97

97

97

Využití kapacity (v %)

63

46

42

49

Index

Index

100

100

73

73

67

67

79

79

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (148) | Objem výroby v Unii v posuzovaném období poklesl o 23 %. Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní kapacita byla v tomto období téměř stálá (mírné snížení o 3 %), vedl pokles výstupu k značnému snížení využití kapacity o 14 procentních bodů z 63 % v roce 2014 na 49 % v období přezkumného šetření. V roce 2015 a 2016 dosáhlo využití kapacity rekordně nízké úrovně (46 %, resp. 42 %). V období přezkumného šetření se výroba, a tudíž míra využití kapacity zvýšily, míra využití kapacity je však stále nižší než 50 %. |
| --- | --- |

(148)

Objem výroby v Unii v posuzovaném období poklesl o 23 %. Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní kapacita byla v tomto období téměř stálá (mírné snížení o 3 %), vedl pokles výstupu k značnému snížení využití kapacity o 14 procentních bodů z 63 % v roce 2014 na 49 % v období přezkumného šetření. V roce 2015 a 2016 dosáhlo využití kapacity rekordně nízké úrovně (46 %, resp. 42 %). V období přezkumného šetření se výroba, a tudíž míra využití kapacity zvýšily, míra využití kapacity je však stále nižší než 50 %.

b)   Objem prodeje, podíl na trhu a růst

| (149) | Prodej výrobců v Unii zahrnoval prodej uskutečněný prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Tento prodej prostřednictvím společností ve spojení představoval během posuzovaného období přibližně 17 % spotřeby v Unii. Jelikož jsou však tyto objemy prodeje později dále prodány společnostmi ve spojení nezávislým odběratelům na trhu Unie, považují se pro účely zjištění trendů v oblasti objemů prodeje, podílu na trhu a růstu výrobního odvětví Unie za součást prodeje. |
| --- | --- |

(149)

Prodej výrobců v Unii zahrnoval prodej uskutečněný prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Tento prodej prostřednictvím společností ve spojení představoval během posuzovaného období přibližně 17 % spotřeby v Unii. Jelikož jsou však tyto objemy prodeje později dále prodány společnostmi ve spojení nezávislým odběratelům na trhu Unie, považují se pro účely zjištění trendů v oblasti objemů prodeje, podílu na trhu a růstu výrobního odvětví Unie za součást prodeje.

| (150) | Pokud jde o trendy v oblasti objemu prodeje, podílu na trhu a růstu, situace se během posuzovaného období vyvíjela takto: | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 1 213 764 | 1 096 745 | 1 038 252 | 1 095 231 |
| Index | 100 | 90 | 86 | 90 |
| Podíl na trhu (v %) | 81,3 | 80,6 | 80,9 | 81,5 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník. |

(150)

Pokud jde o trendy v oblasti objemu prodeje, podílu na trhu a růstu, situace se během posuzovaného období vyvíjela takto:

2014

2015

2016

OPŠ

Objem prodeje (v tunách)

1 213 764

1 096 745

1 038 252

1 095 231

Index

Index

100

100

90

90

86

86

90

90

Podíl na trhu (v %)

81,3

80,6

80,9

81,5

Index

Index

100

100

99

99

100

100

100

100

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, žádost, odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (151) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl během posuzovaného období o 10 %. Tento trend sledoval tendenci spotřeby, takže výrobnímu odvětví Unie se podařilo během celého posuzovaného období zachovat podíl na trhu ve výši přibližně 81 %. Toho však bylo dosaženo významným snížením prodejních cen, což vedlo k zhoršení finančních ukazatelů, jak je objasněno níže. |
| --- | --- |

(151)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl během posuzovaného období o 10 %. Tento trend sledoval tendenci spotřeby, takže výrobnímu odvětví Unie se podařilo během celého posuzovaného období zachovat podíl na trhu ve výši přibližně 81 %. Toho však bylo dosaženo významným snížením prodejních cen, což vedlo k zhoršení finančních ukazatelů, jak je objasněno níže.

c)   Zaměstnanost a produktivita

| (152) | V souladu se snížením výroby a prodeje bylo zjištěno, že míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření také poklesla o 18 %. Toto snížení zaměstnanosti však nevedlo k zvýšení produktivity, měřené jako výstup na zaměstnance za rok, jelikož pokles objemu výroby v posuzovaném období byl výraznější než pokles zaměstnanosti. Ukazatel produktivity se zlepšil teprve v období přezkumného šetření, což souviselo se zvýšením objemu výroby v porovnání s rokem 2016, zatímco míra zaměstnanosti byla po svém snížení od roku 2015 stálá. | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 15 830 | 14 209 | 12 928 | 12 941 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 82 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 184,8 | 149,6 | 148,6 | 173,7 |
| Index | 100 | 81 | 80 | 94 |
| Zdroj: žádost, odpovědi na dotazník. |

(152)

V souladu se snížením výroby a prodeje bylo zjištěno, že míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření také poklesla o 18 %. Toto snížení zaměstnanosti však nevedlo k zvýšení produktivity, měřené jako výstup na zaměstnance za rok, jelikož pokles objemu výroby v posuzovaném období byl výraznější než pokles zaměstnanosti. Ukazatel produktivity se zlepšil teprve v období přezkumného šetření, což souviselo se zvýšením objemu výroby v porovnání s rokem 2016, zatímco míra zaměstnanosti byla po svém snížení od roku 2015 stálá.

2014

2015

2016

OPŠ

Počet zaměstnanců

15 830

14 209

12 928

12 941

Index

Index

100

100

90

90

82

82

82

82

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

184,8

149,6

148,6

173,7

Index

Index

100

100

81

81

80

80

94

94

Zdroj: žádost, odpovědi na dotazník.

Zdroj:

d)   Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (153) | Dumpingové rozpětí, které bylo zjištěno u dovozu z Ukrajiny, je značné (viz 90. bod odůvodnění). Vzhledem k výše projednanému objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Ukrajiny nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný. Rovněž přetrvávající nekalé cenové praktiky uplatňované ukrajinskými vývozci znemožnily výrobnímu odvětví Unie překonat účinky dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(153)

Dumpingové rozpětí, které bylo zjištěno u dovozu z Ukrajiny, je značné (viz 90. bod odůvodnění). Vzhledem k výše projednanému objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Ukrajiny nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný. Rovněž přetrvávající nekalé cenové praktiky uplatňované ukrajinskými vývozci znemožnily výrobnímu odvětví Unie překonat účinky dřívějšího dumpingu.

5.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

a)   Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady

| (154) | Od roku 2014 do období přezkumného šetření klesly průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, o 19 %. Pokles cen odráží celkovou klesající tendenci u nákladů na hlavní suroviny, jakož i snahy o restrukturalizaci nákladů, které vedly k snížení nákladů výrobců v Unii. Kvůli dalšímu stlačování cen v posuzovaném období ze strany ruských a ukrajinských vývozců, jejichž ceny byly trvale podbízivé vůči cenám výrobního odvětví Unie, však výrobci v Unii nemohli využít snížení nákladů, jelikož k zachování svého podílu na trhu museli své prodejní ceny snížit ve větším rozsahu, než umožňovalo snížení nákladů. |
| --- | --- |

(154)

Od roku 2014 do období přezkumného šetření klesly průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, o 19 %. Pokles cen odráží celkovou klesající tendenci u nákladů na hlavní suroviny, jakož i snahy o restrukturalizaci nákladů, které vedly k snížení nákladů výrobců v Unii. Kvůli dalšímu stlačování cen v posuzovaném období ze strany ruských a ukrajinských vývozců, jejichž ceny byly trvale podbízivé vůči cenám výrobního odvětví Unie, však výrobci v Unii nemohli využít snížení nákladů, jelikož k zachování svého podílu na trhu museli své prodejní ceny snížit ve větším rozsahu, než umožňovalo snížení nákladů.

| (155) | V posuzovaném období se náklady výrobního odvětví Unie snížily o 9 %, což bylo mnohem méně než pokles cen. V posuzovaném období se proto značně zhoršila ziskovost výrobního odvětví Unie. | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu) | 1 024 | 977 | 844 | 832 |
| Index | 100 | 95 | 82 | 81 |
| Jednotkové výrobní náklady prodaného zboží (v EUR za tunu) | 944 | 1 037 | 932 | 858 |
| Index | 100 | 110 | 99 | 91 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(155)

V posuzovaném období se náklady výrobního odvětví Unie snížily o 9 %, což bylo mnohem méně než pokles cen. V posuzovaném období se proto značně zhoršila ziskovost výrobního odvětví Unie.

2014

2015

2016

OPŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)

1 024

977

844

832

Index

Index

100

100

95

95

82

82

81

81

Jednotkové výrobní náklady prodaného zboží (v EUR za tunu)

944

1 037

932

858

Index

Index

100

100

110

110

99

99

91

91

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj:

b)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (156) | V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto: | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje) | 6,2 | – 4,0 | – 8,2 | – 6,0 |
| Peněžní tok (v EUR) | 33 622 691 | 20 584 055 | – 5 190 651 | – 5 153 970 |
| Index | 100 | 61 | – 15 | – 15 |
| Investice (v EUR) | 70 668 341 | 49 594 481 | 31 073 864 | 25 325 867 |
| Index | 100 | 70 | 44 | 36 |
| Návratnost investic (v %) | 5,5 | – 2,9 | – 5,3 | – 4,1 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(156)

V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:

2014

2015

2016

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

6,2

– 4,0

– 8,2

– 6,0

Peněžní tok (v EUR)

33 622 691

20 584 055

– 5 190 651

– 5 153 970

Index

Index

100

100

61

61

– 15

– 15

– 15

– 15

Investice (v EUR)

70 668 341

49 594 481

31 073 864

25 325 867

Index

Index

100

100

70

70

44

44

36

36

Návratnost investic (v %)

5,5

– 2,9

– 5,3

– 4,1

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (157) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku je stanovena jako zisk před zdaněním plynoucí z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřený jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Jak je objasněno v 155. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku byli v roce 2014 ziskoví, od roku 2015 však vykazovali ztráty. V průběhu celého posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii změnila ze zisku ve výši 6 % na 6 % ztrátu. |
| --- | --- |

(157)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku je stanovena jako zisk před zdaněním plynoucí z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřený jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Jak je objasněno v 155. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku byli v roce 2014 ziskoví, od roku 2015 však vykazovali ztráty. V průběhu celého posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii změnila ze zisku ve výši 6 % na 6 % ztrátu.

| (158) | Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, byl v letech 2014–2015 kladný, poté však byl v roce 2016 a v období přezkumného šetření v důsledku klesající tendence ziskovosti záporný. |
| --- | --- |

(158)

Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, byl v letech 2014–2015 kladný, poté však byl v roce 2016 a v období přezkumného šetření v důsledku klesající tendence ziskovosti záporný.

| (159) | Výrobci v Unii byli sice během celého posuzovaného období stále ještě schopni investovat, vývoj ziskovosti a peněžního toku však ovlivnil negativně také objem investic, které v posuzovaném období klesly o 64 %. Návratnost investic mimoto od roku 2015 sleduje trend ziskovosti a je záporná. |
| --- | --- |

(159)

Výrobci v Unii byli sice během celého posuzovaného období stále ještě schopni investovat, vývoj ziskovosti a peněžního toku však ovlivnil negativně také objem investic, které v posuzovaném období klesly o 64 %. Návratnost investic mimoto od roku 2015 sleduje trend ziskovosti a je záporná.

| (160) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit závěr, že finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku byla v období přezkumného šetření záporná. |
| --- | --- |

(160)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit závěr, že finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku byla v období přezkumného šetření záporná.

c)   Zásoby

| (161) | Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku klesla v posuzovaném období o 21 %. Poměr zásob k objemu výroby však byl v posuzovaném období stálý (přibližně 3 %). Trend v oblasti stavu zásob sledoval tendenci objemu výroby. V daném případě se však tento ukazatel nepovažoval za příliš významný pro posouzení hospodářské situace výrobců v Unii, jelikož bezešvé trubky a duté profily jsou obvykle vyráběny na zakázku. | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 87 502 | 51 661 | 53 858 | 68 982 |
| Index | 100 | 59 | 62 | 79 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(161)

Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku klesla v posuzovaném období o 21 %. Poměr zásob k objemu výroby však byl v posuzovaném období stálý (přibližně 3 %). Trend v oblasti stavu zásob sledoval tendenci objemu výroby. V daném případě se však tento ukazatel nepovažoval za příliš významný pro posouzení hospodářské situace výrobců v Unii, jelikož bezešvé trubky a duté profily jsou obvykle vyráběny na zakázku.

2014

2015

2016

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

87 502

51 661

53 858

68 982

Index

Index

100

100

59

59

62

62

79

79

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj:

d)   Náklady práce

| (162) | Průměrné náklady práce se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období mírně snížily, což je součást snahy výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci nákladů. Tento ukazatel je obzvláště důležitý, jelikož náklady práce představují více než 25 % nákladů na výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. | 2014 | 2015 | 2016 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR) | 53 628 | 58 653 | 51 161 | 50 437 |
| Index | 100 | 109 | 95 | 94 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(162)

Průměrné náklady práce se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období mírně snížily, což je součást snahy výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci nákladů. Tento ukazatel je obzvláště důležitý, jelikož náklady práce představují více než 25 % nákladů na výrobu bezešvých trubek a dutých profilů.

2014

2015

2016

OPŠ

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR)

53 628

58 653

51 161

50 437

Index

Index

100

100

109

109

95

95

94

94

Zdroj: odpovědi na dotazník.

Zdroj:

5.5.   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy

Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy

| (163) | Vzhledem k 131. až 162. bodu odůvodnění se vyvozuje závěr, že se výrobci v Unii nacházeli v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2014 v méně příznivé situaci a že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k 131. až 162. bodu odůvodnění se vyvozuje závěr, že se výrobci v Unii nacházeli v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2014 v méně příznivé situaci a že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| (164) | Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období většina ukazatelů zhoršila. Objem prodeje poklesl o 10 %, objem výroby se snížil o 23 % a míra využití kapacity klesla z 63 % na 49 %. Ačkoliv se výrobnímu odvětví Unie podařilo zachovat jeho podíl na trhu ve výši přibližně 81 %, bylo toho dosaženo na úkor ziskovosti; prodejní ceny Unie se ve skutečnosti významně snížily (–19 %). Navzdory úsilí o snížení výrobních nákladů (pokles o 9 %) bylo výrobní odvětví Unie od roku 2015 ztrátové. Mezi rokem 2014 (zisk ve výši 6,2 %) a obdobím přezkumného šetření (ztráta ve výši 6,0 %) se ziskovost snížila o 12,2 procentního bodu. Finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, se rovněž změnily z kladných v roce 2014 na záporné v následujících letech a v období přezkumného šetření. V témže období se investice snížily o 64 %. |
| --- | --- |

(164)

Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období většina ukazatelů zhoršila. Objem prodeje poklesl o 10 %, objem výroby se snížil o 23 % a míra využití kapacity klesla z 63 % na 49 %. Ačkoliv se výrobnímu odvětví Unie podařilo zachovat jeho podíl na trhu ve výši přibližně 81 %, bylo toho dosaženo na úkor ziskovosti; prodejní ceny Unie se ve skutečnosti významně snížily (–19 %). Navzdory úsilí o snížení výrobních nákladů (pokles o 9 %) bylo výrobní odvětví Unie od roku 2015 ztrátové. Mezi rokem 2014 (zisk ve výši 6,2 %) a obdobím přezkumného šetření (ztráta ve výši 6,0 %) se ziskovost snížila o 12,2 procentního bodu. Finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, se rovněž změnily z kladných v roce 2014 na záporné v následujících letech a v období přezkumného šetření. V témže období se investice snížily o 64 %.

| (165) | Přetrvání újmy vyplývá z řady faktorů, jako je snížení spotřeby v Unii a pokles prodeje na vývoz. Ceny v Unii byly mimoto stlačovány dumpingovým dovozem. Ukrajina zvýšila objem vývozu do Unie o 14 %, a to s nízkými a dumpingovými cenami, a v posuzovaném období její podíl na trhu vzrostl o 27 %. Ceny jediného ukrajinského vývozce byly nižší než ceny v Unii téměř o 30 %. V tomto výrobním odvětví, které je vysoce náročné na kapitál, měl pokles objemu výroby ve spojení se stlačením cen negativní účinky na ziskovost. |
| --- | --- |

(165)

Přetrvání újmy vyplývá z řady faktorů, jako je snížení spotřeby v Unii a pokles prodeje na vývoz. Ceny v Unii byly mimoto stlačovány dumpingovým dovozem. Ukrajina zvýšila objem vývozu do Unie o 14 %, a to s nízkými a dumpingovými cenami, a v posuzovaném období její podíl na trhu vzrostl o 27 %. Ceny jediného ukrajinského vývozce byly nižší než ceny v Unii téměř o 30 %. V tomto výrobním odvětví, které je vysoce náročné na kapitál, měl pokles objemu výroby ve spojení se stlačením cen negativní účinky na ziskovost.

| (166) | Po poskytnutí konečných informací uvedla ukrajinská vláda a dva ruští vyvážející výrobci řadu faktorů, které by měly být v analýze příčinné souvislosti mezi situací způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie a dovozem z dotčených zemí zohledněny jako další faktory. K těmto faktorům údajně patřily klesající spotřeba v Unii, konkurence na domácím trhu mezi výrobci v Unii, neuspokojivá vývozní výkonnost výrobců v Unii, nadbytečná kapacita a vysoké fixní náklady společností v Unii a dovoz z Běloruska. |
| --- | --- |

(166)

Po poskytnutí konečných informací uvedla ukrajinská vláda a dva ruští vyvážející výrobci řadu faktorů, které by měly být v analýze příčinné souvislosti mezi situací způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie a dovozem z dotčených zemí zohledněny jako další faktory. K těmto faktorům údajně patřily klesající spotřeba v Unii, konkurence na domácím trhu mezi výrobci v Unii, neuspokojivá vývozní výkonnost výrobců v Unii, nadbytečná kapacita a vysoké fixní náklady společností v Unii a dovoz z Běloruska.

| (167) | Jak je uznáno v 165. bodě odůvodnění, přetrvání újmy je výsledkem řady faktorů. Kromě snížení spotřeby, poklesu prodeje na vývoz a dumpingového dovozu nehrály ostatní faktory důležitou úlohu. Nízká míra využití kapacity odráží spíše pokles výroby než nadbytečnou kapacitu a dovoz z ostatních třetích zemí se celkově snížil. Rovněž podíly výrobního odvětví Unie na trhu byly během období přezkumného šetření poměrně stálé. Tvrzení týkající se konkurence mezi výrobci v Unii nebylo doloženo. Vychází pouze ze skutečnosti, že na vzorek výrobců v Unii připadalo jen 30 % výroby v EU, a že je tudíž nutné přezkoumat konkurenci mezi výrobci zařazenými do vzorku a výrobci, kteří do vzorku zařazeni nebyli. Toto tvrzení je třeba zamítnout, jelikož je v rozporu s logikou použití výběru vzorku. Komise ve skutečnosti posoudila situaci všech výrobců v Unii, avšak vzhledem k vysokému počtu výrobců omezila své zkoumání určitých faktorů na vzorek, který je reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Není proto nutné posoudit dopad výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, na společnosti vybrané do vzorku. |
| --- | --- |

(167)

Jak je uznáno v 165. bodě odůvodnění, přetrvání újmy je výsledkem řady faktorů. Kromě snížení spotřeby, poklesu prodeje na vývoz a dumpingového dovozu nehrály ostatní faktory důležitou úlohu. Nízká míra využití kapacity odráží spíše pokles výroby než nadbytečnou kapacitu a dovoz z ostatních třetích zemí se celkově snížil. Rovněž podíly výrobního odvětví Unie na trhu byly během období přezkumného šetření poměrně stálé. Tvrzení týkající se konkurence mezi výrobci v Unii nebylo doloženo. Vychází pouze ze skutečnosti, že na vzorek výrobců v Unii připadalo jen 30 % výroby v EU, a že je tudíž nutné přezkoumat konkurenci mezi výrobci zařazenými do vzorku a výrobci, kteří do vzorku zařazeni nebyli. Toto tvrzení je třeba zamítnout, jelikož je v rozporu s logikou použití výběru vzorku. Komise ve skutečnosti posoudila situaci všech výrobců v Unii, avšak vzhledem k vysokému počtu výrobců omezila své zkoumání určitých faktorů na vzorek, který je reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Není proto nutné posoudit dopad výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, na společnosti vybrané do vzorku.

| (168) | Jak je objasněno níže, závěr ohledně újmy se v tomto případě každopádně zaměřuje zejména na pravděpodobnou situaci výrobního odvětví Unie po zrušení opatření. |
| --- | --- |

(168)

Jak je objasněno níže, závěr ohledně újmy se v tomto případě každopádně zaměřuje zejména na pravděpodobnou situaci výrobního odvětví Unie po zrušení opatření.

| (169) | Po poskytnutí konečných informací poukázala ukrajinská vláda a jeden z ukrajinských vyvážejících výrobců na skutečnost, že tržní podíl ukrajinského vývozu na spotřebě Unie činil pouze 6 % a že není pravděpodobné, že se v budoucnu zvýší, a to vzhledem k domácí spotřebě na Ukrajině a značné diverzifikaci ukrajinského vývozu, který získal nové trhy. |
| --- | --- |

(169)

Po poskytnutí konečných informací poukázala ukrajinská vláda a jeden z ukrajinských vyvážejících výrobců na skutečnost, že tržní podíl ukrajinského vývozu na spotřebě Unie činil pouze 6 % a že není pravděpodobné, že se v budoucnu zvýší, a to vzhledem k domácí spotřebě na Ukrajině a značné diverzifikaci ukrajinského vývozu, který získal nové trhy.

| (170) | V reakci na toto tvrzení je třeba zdůraznit, že stávající 6 % podíl na trhu je již příčinou újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména s přihlédnutím k značnému cenovému podbízení. Je také nutno uvést, že k zvýšení objemu ukrajinského dovozu v posuzovaném období došlo navzdory platným antidumpingovým clům. |
| --- | --- |

(170)

V reakci na toto tvrzení je třeba zdůraznit, že stávající 6 % podíl na trhu je již příčinou újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména s přihlédnutím k značnému cenovému podbízení. Je také nutno uvést, že k zvýšení objemu ukrajinského dovozu v posuzovaném období došlo navzdory platným antidumpingovým clům.

| (171) | Jeden z ukrajinských vyvážejících výrobců, který byl částečně podpořen rovněž v podání ukrajinské vlády, dále tvrdil, že by Komise měla v analýze obnovení újmy vzít v potaz dohodu o společném podniku, která byla podepsána mezi dotyčným ukrajinským vyvážejícím výrobcem a jedním z největších výrobců dotčeného výrobku v Unii. Podle ukrajinského výrobce bude mít tato dohoda o společném podniku značný vliv na objem budoucího vývozu dotyčné společnosti do EU, distribuční kanály a stanovení cen. |
| --- | --- |

(171)

Jeden z ukrajinských vyvážejících výrobců, který byl částečně podpořen rovněž v podání ukrajinské vlády, dále tvrdil, že by Komise měla v analýze obnovení újmy vzít v potaz dohodu o společném podniku, která byla podepsána mezi dotyčným ukrajinským vyvážejícím výrobcem a jedním z největších výrobců dotčeného výrobku v Unii. Podle ukrajinského výrobce bude mít tato dohoda o společném podniku značný vliv na objem budoucího vývozu dotyčné společnosti do EU, distribuční kanály a stanovení cen.

| (172) | Komise odkazuje na vyvracení tohoto tvrzení v 124. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(172)

Komise odkazuje na vyvracení tohoto tvrzení v 124. bodě odůvodnění.

| (173) | Rusko vyvezlo do EU pouze malý objem, bylo však rovněž zjištěno, že se jeho ceny podbízely cenám Unie. Jak je popsáno v 50. až 68. bodě odůvodnění, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z této země v případě zrušení opatření. Tato analýza ukázala, že by dovoz z Ruska pravděpodobně významně vzrostl nad úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(173)

Rusko vyvezlo do EU pouze malý objem, bylo však rovněž zjištěno, že se jeho ceny podbízely cenám Unie. Jak je popsáno v 50. až 68. bodě odůvodnění, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z této země v případě zrušení opatření. Tato analýza ukázala, že by dovoz z Ruska pravděpodobně významně vzrostl nad úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření.

| (174) | Jak je objasněno v 53. a 93. bodě odůvodnění, obě země mají významnou volnou kapacitu a je pravděpodobné, že by se objem levného dovozu zvýšil, pokud by byla opatření zrušena, vzhledem k přitažlivosti trhu Unie, pokud jde o objem a ceny. Jak je objasněno v 56. a 108. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že se přitažlivost trhu Unie zvýší kvůli 25 % clu, které v březnu 2018 uložily USA na dovoz výrobků z oceli, včetně bezešvých trubek a dutých profilů. USA představují pro Rusko a Ukrajinu jeden z hlavních vývozních trhů a trh Unie je pravděpodobným cílovým trhem přinejmenším pro část množství, které již nemusí být prodáno v USA. |
| --- | --- |

(174)

Jak je objasněno v 53. a 93. bodě odůvodnění, obě země mají významnou volnou kapacitu a je pravděpodobné, že by se objem levného dovozu zvýšil, pokud by byla opatření zrušena, vzhledem k přitažlivosti trhu Unie, pokud jde o objem a ceny. Jak je objasněno v 56. a 108. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že se přitažlivost trhu Unie zvýší kvůli 25 % clu, které v březnu 2018 uložily USA na dovoz výrobků z oceli, včetně bezešvých trubek a dutých profilů. USA představují pro Rusko a Ukrajinu jeden z hlavních vývozních trhů a trh Unie je pravděpodobným cílovým trhem přinejmenším pro část množství, které již nemusí být prodáno v USA.

| (175) | Výrobní odvětví Unie je dosud zranitelné a jeho situace by byla ještě složitější, pokud by byla opatření zrušena. Levný dumpingový ukrajinský dovoz by dále rostl a ruský dumpingový dovoz by se pravděpodobně obnovil ve značném množství, což by způsobilo další stlačování cen a ztrátu prodeje na trhu Unie. |
| --- | --- |

(175)

Výrobní odvětví Unie je dosud zranitelné a jeho situace by byla ještě složitější, pokud by byla opatření zrušena. Levný dumpingový ukrajinský dovoz by dále rostl a ruský dumpingový dovoz by se pravděpodobně obnovil ve značném množství, což by způsobilo další stlačování cen a ztrátu prodeje na trhu Unie.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

6.1.   Úvod

Úvod

| (176) | V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. Je nutno připomenout, že se v předchozích šetřeních mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít. |
| --- | --- |

(176)

V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. Je nutno připomenout, že se v předchozích šetřeních mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.

| (177) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvání nebo obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(177)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvání nebo obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.

6.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (178) | Co se týká zájmu Unie, je zřejmé, že v případě zrušení opatření by se nestabilní hospodářská situace výrobního období Unie, které v současnosti poskytuje v odvětví oceli s ohledem na dotčený výrobek 13 000 pracovních míst, dále zhoršila. |
| --- | --- |

(178)

Co se týká zájmu Unie, je zřejmé, že v případě zrušení opatření by se nestabilní hospodářská situace výrobního období Unie, které v současnosti poskytuje v odvětví oceli s ohledem na dotčený výrobek 13 000 pracovních míst, dále zhoršila.

6.3.   Zájem dovozců a uživatelů

Zájem dovozců a uživatelů

| (179) | Dovozci a uživatelé nespolupracovali, ačkoli o zahájení řízení a o možnosti spolupráce jako zúčastněná strana byli informováni všichni známí dovozci a uživatelé (více než 70 společností). |
| --- | --- |

(179)

Dovozci a uživatelé nespolupracovali, ačkoli o zahájení řízení a o možnosti spolupráce jako zúčastněná strana byli informováni všichni známí dovozci a uživatelé (více než 70 společností).

| (180) | Podle zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti pořizují dovozci dodávky u rozmanitých dodavatelů z mnoha různých zemí, a dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny je tudíž omezený. Rovněž bylo zjištěno, že ačkoliv jsou opatření v platnosti řadu let, dovozcům se podařilo zachovat ziskovost. |
| --- | --- |

(180)

Podle zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti pořizují dovozci dodávky u rozmanitých dodavatelů z mnoha různých zemí, a dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny je tudíž omezený. Rovněž bylo zjištěno, že ačkoliv jsou opatření v platnosti řadu let, dovozcům se podařilo zachovat ziskovost.

| (181) | Co se týká uživatelů, na základě zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti a dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástí větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření na uživatele proto nebude podle očekávání významný. |
| --- | --- |

(181)

Co se týká uživatelů, na základě zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti a dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástí větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření na uživatele proto nebude podle očekávání významný.

| (182) | Kvůli nedostatečné spolupráci ze strany dotyčných společností nejsou k dispozici ověřitelné údaje a informace prokazující, že se celková situace změnila. |
| --- | --- |

(182)

Kvůli nedostatečné spolupráci ze strany dotyčných společností nejsou k dispozici ověřitelné údaje a informace prokazující, že se celková situace změnila.

6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (183) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(183)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.

| (184) | Po poskytnutí konečných informací dva ruští vyvážející výrobci uvedli, že zachování opatření bude mít negativní dopad na řadu spotřebitelů (uživatelů) v Unii a omezí hospodářskou soutěž v Unii. Dotčené zúčastněné strany proto Komisi vyzvaly, aby uvážila prodloužení opatření nejvýše na dva roky. |
| --- | --- |

(184)

Po poskytnutí konečných informací dva ruští vyvážející výrobci uvedli, že zachování opatření bude mít negativní dopad na řadu spotřebitelů (uživatelů) v Unii a omezí hospodářskou soutěž v Unii. Dotčené zúčastněné strany proto Komisi vyzvaly, aby uvážila prodloužení opatření nejvýše na dva roky.

| (185) | Komise návrh na omezené prodloužení opatření v zájmu Unie posoudila. V tomto ohledu se připomíná, že posouzení zájmu Unie pro účely antidumpingového šetření představuje přesný procesní úkon, který vyžaduje uvážení dotčených zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie a uživatelů a spotřebitelů, a posouzení složitých právních, ekonomických a politických faktorů (44). Komise připomenula, že posouzení zájmu Unie, co se týká výrobního odvětví Unie, prokázalo, že v případě zrušení opatření by se nestabilní hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršila. Rovněž se připomíná, že spolupráce ze strany dovozců a uživatelů nenaznačovala, že budou prodloužením v současnosti platných opatření nepříznivě dotčeni. Nejsou tudíž k dispozici důkazy, které by prokazovaly, že by omezení uplatňování opatření na dva roky bylo v zájmu Unie ve větším rozsahu než uplatňování opatření po celé pětileté období stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Na tomto základě Komise tvrzení předložené dvěma ruskými vyvážejícími výrobci zamítla. |
| --- | --- |

(185)

Komise návrh na omezené prodloužení opatření v zájmu Unie posoudila. V tomto ohledu se připomíná, že posouzení zájmu Unie pro účely antidumpingového šetření představuje přesný procesní úkon, který vyžaduje uvážení dotčených zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie a uživatelů a spotřebitelů, a posouzení složitých právních, ekonomických a politických faktorů (44). Komise připomenula, že posouzení zájmu Unie, co se týká výrobního odvětví Unie, prokázalo, že v případě zrušení opatření by se nestabilní hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršila. Rovněž se připomíná, že spolupráce ze strany dovozců a uživatelů nenaznačovala, že budou prodloužením v současnosti platných opatření nepříznivě dotčeni. Nejsou tudíž k dispozici důkazy, které by prokazovaly, že by omezení uplatňování opatření na dva roky bylo v zájmu Unie ve větším rozsahu než uplatňování opatření po celé pětileté období stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Na tomto základě Komise tvrzení předložené dvěma ruskými vyvážejícími výrobci zamítla.

44

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (186) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. |
| --- | --- |

(186)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována.

| (187) | Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě zamýšlí Komise uložit dotyčná antidumpingová opatření, a dostaly možnost podat připomínky. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by výše uvedené závěry změnily. |
| --- | --- |

(187)

Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě zamýšlí Komise uložit dotyčná antidumpingová opatření, a dostaly možnost podat připomínky. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by výše uvedené závěry změnily.

| (188) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(188)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (45) v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (46) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320), pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo
  (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusko | Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 | A741 |
| OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe
  Plant a OAO Seversky Tube Works | 28,7 | A859 |
| Všechny ostatní společnosti | 35,8 | A999 |
| Ukrajina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 | A742 |
| LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 13,8 | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 | A744 |
| Všechny ostatní společnosti | 25,7 | A999 |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

(v %)

Doplňkový kód TARIC

Rusko

Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works

24,1

A741

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe

Plant a OAO Seversky Tube Works

28,7

A859

Všechny ostatní společnosti

35,8

A999

Ukrajina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3

A742

LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

13,8

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7

A744

Všechny ostatní společnosti

25,7

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. října 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 2320/97 ze dne 17. listopadu 1997 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Maďarska, Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky, zrušení nařízení (EHS) č. 1189/93 a o zastavení řízení týkajícího se těchto dovozů z Chorvatské republiky (Úř. věst. L 322, 25.11.1997, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1999 o přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s prozatímním přezkumem antidumpingového cla použitelného na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska (Úř. věst. L 23, 28.1.2000, s. 78).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 348/2000 ze dne 14. února 2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 45, 17.2.2000, s. 1).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1322/2004 ze dne 16. července 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 2320/97 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska (Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 10).

5

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 258/2005 ze dne 14. února 2005, kterým se mění antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000 z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny (Úř. věst. L 46, 17.2.2005, s. 7).

6

(7)  Rozhodnutí Komise ze dne 16. února 2005, kterým se částečně pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny (Úř. věst. L 46, 17.2.2005, s. 46).

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1866/2005 ze dne 8. listopadu 2005, kterým se prodlužuje částečné pozastavení konečných antidumpingových cel uložených nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny (Úř. věst. L 300, 17.11.2005, s. 1).

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 954/2006 ze dne 27. června 2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny, kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, kterým se ukončuje prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska, a kterým se ukončují prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska, Rumunska, Chorvatska a Ukrajiny (Úř. věst. L 175, 29.6.2006, s. 4).

9

(10)  Věc C-191/09 P – Rada a Komise v. Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP.

10

(11)  Věc T-249/06 – Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP v. Rada.

11

(12)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 540/2012 ze dne 21. června 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 954/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny (Úř. věst. L 165, 26.6.2012, s. 1).

12

(13)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 585/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska (Úř. věst. L 174, 4.7.2012, s. 5).

13

(14)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 795/2012 ze dne 28. srpna 2012 o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 238, 4.9.2012, s. 1).

14

(15)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1269/2012 ze dne 21. prosince 2012, kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska (Úř. věst. L 357, 28.12.2012, s. 1).

15

(16)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (Úř. věst. C 214, 4.7.2017, s. 9).

16

(17)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Ukrajiny (Úř. věst. C 159, 7.5.2018, s. 18).

17

(18)  Hodnota CEV se stanoví v souladu s technickou zprávou, 1967, IIW dok. IX-555-67, vydanou Světovým svářečským institutem (IIW).

18

(19)  Podle současné definice v nařízení Komise (EU) 2017/1925 ze dne 12. října 2017, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Databáze Federální celní služby týkající se zahraničního obchodu http://stat.customs.ru/apex/ (veřejně dostupné údaje poskytnuté ruskými vyvážejícími výrobci. Příloha 2 podání ze dne 21. srpna 2017 a 30. července 2018).

20

(21)  Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com.

21

(22)  Dostupné ve veřejně přístupné verzi žádosti.

22

(23)  
  Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny, WT/DS473/AB.

23

Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny

(24)  Např. zjištění, jež může u určitého vyvážejícího výrobce umožňovat ukončení šetření, i když na celostátní úrovni mají být opatření zachována.

24

(25)  Ve sdělení ze dne 27. července 2018 byli ruští vyvážející výrobci jednoznačně informováni o tom, že pokud neodpoví na dotazník, použije Komise článek 18 základního nařízení.

25

(26)  Viz: prezidentské vyhlášky o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA, Federální úřední věstník (Federal Register), 83 FR 11619 a 83 FR 11625, 15. března 2018; prezidentské vyhlášky ze dne 22. března 2018 o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA, 83 FR 13355 a 83 FR 13361, 28. března 2018, a vyhlášky ze dne 30. dubna 2018 o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA, 83 FR 20683 a 83 FR 20677, 7. května 2018, a vyhlášky ze dne 31. května 2018 o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA.

26

(27)  Původně poskytnuté dne 21. srpna 2017, příloha 2. Stejné údaje s malými rozdíly byly uvedeny i v připomínkách k obecnému informačnímu dokumentu a v podáních zaslaných po slyšení dne 10. srpna 2018.

27

(28)  Příloha 2 podání ze dne 30. července 2018 a příloha 2 podání ze dne 21. srpna 2017. Tyto údaje prokazují, že při vývozu bezešvých trubek a dutých profilů do řady třetích zemí, včetně hlavních míst určení vývozu (na něž připadá více než 50 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů), je úroveň cen ještě nižší než dumpingové ceny vývozu do Unie. Například ceny vývozu do USA (číslo 1), Turecka (číslo 4), Indie a Spojených arabských emirátů (číslo 5 a 6) jsou nižší než ceny vývozu do Unie.

28

(29)  Bod 32 podání ze dne 21. srpna 2017 a bod 25 podání ze dne 30. července 2018.

29

(30)  Příloha 2 výše uvedených podání.

30

(31)  Je třeba uvést, že například v případě Turecka byly ceny vývozu do Unie vždy vyšší bez ohledu na rok posuzovaného období (v podání není upřesněno, o které období se jedná).

31

(32)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2013 ze dne 17. července 2018, kterým se zavádějí prozatímní ochranná opatření týkající se dovozu určitých výrobků z oceli (Úř. věst. L 181, 18.7.2018, s. 39).

32

(33)  Tamtéž, 24. bod odůvodnění.

33

(34)  Příloha 3 podání ze dne 30. července 2018.

34

(35)  Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.

35

(36)  Veškeré odkazy na důvěrné údaje společností jsou v tomto nařízení označeny jako [důvěrné].

36

(37)  Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a ověřené informace, které poskytla skupina Interpipe.

37

(38)  Zdroj: ověřené údaje od skupiny Interpipe a Metal Expert pro ostatní dva výrobce na Ukrajině.

38

(39)  Podání ze dne 27. července 2017 (t17.009159), 8. srpna 2017 (t17.009653), 1. února 2018 (t18.000894) a 31. května (t18.006325) a 1. června 2018 (t18.006324).

39

(40)  Viz: prezidentské vyhlášky o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA, Federální úřední věstník (Federal Register), 83 FR 11619 a 83 FR 11625, 15. března 2018; prezidentské vyhlášky ze dne 22. března 2018 o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA, 83 FR 13355 a 83 FR 13361, 28. března 2018, a vyhlášky ze dne 30. dubna 2018 o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA, 83 FR 20683 a 83 FR 20677, 7. května 2018, a vyhlášky ze dne 31. května 2018 o úpravě dovozu oceli a hliníku do USA.

40

(41)  Ukrajinské orgány ani skupina Interpipe individuálně neinformovaly Komisi o případné výjimce, která jim byla udělena s ohledem na opatření USA podle § 232.

41

(42)  Kvůli důvěrné povaze těchto informací nebylo možno uvést v nařízení celou analýzu Komise. Ke dni vyhlášení tohoto nařízení bylo skupině Interpipe poskytnuto podrobnější vysvětlení ve zvláštním dokumentu.

42

(43)  Nařízení Rady (ES) č. 926/2009 ze dne 24. září 2009, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 262, 6.10.2009, s. 19).

43

(44)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. června 2017 ve věci T.KUP, C-349/16, ECLI:EU:C:2017:469, bod 44. Viz rovněž rozsudek Tribunálu ze dne 8. července 2003 ve věci Euroalliages a další v. Komise, T-132/01, ECLI:EU:T:2003:189, bod 40.

44

(45)  Hodnota CEV se stanoví v souladu s technickou zprávou, 1967, IIW dok. IX-555-67, vydanou Světovým svářečským institutem (IIW).

45

(46)  Podle současné definice v nařízení Komise (EU) 2017/1925 ze dne 12. října 2017, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282, 31.10.2017, s. 1). Rozsah výrobku se určuje současně popisem výrobku v čl. 1 odst. 1 a popisem výrobku podle příslušných kódů KN.

46

---

ROZHODNUTÍ

| 2.10.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 246/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 246/45

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU, Euratom) 2018/1470

ze dne 28. září 2018

o jmenování člena Evropského hospodářského a sociálního výboru, navrženého Spolkovou republikou Německo

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,

s ohledem na návrh německé vlády,

s ohledem na stanovisko Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve dnech 18. září 2015 a 1. října 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/1600 (1) a (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2015 do 20. září 2020. |
| --- | --- |

(1)

Ve dnech 18. září 2015 a 1. října 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/1600 (1) a (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2015 do 20. září 2020.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Stefana KÖRZELLA se uvolnilo místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Stefana KÖRZELLA se uvolnilo místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pan Florian MORITZ, Head of Department Economic, Finance and Fiscal Policy, German Confederation of Trade Unions (DGB) Executive Board, je jmenován členem Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2020.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 28. září 2018.

Za Radu

předsedkyně

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2015/1600 ze dne 18. září 2015 o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2015 do 20. září 2020 (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2015/1790 ze dne 1. října 2015 o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2015 do 20. září 2020 (Úř. věst. L 260, 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 2.10.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 246/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 246/46

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/1471

ze dne 19. září 2018

o navrhované občanské iniciativě s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“

(oznámeno pod číslem C(2018) 6077)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Předmět navrhované občanské iniciativy s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“ je formulován takto: „Evropské orgány by měly být oprávněny vykonávat důkladnější kontroly (včetně kontrol předem) a ukládat přísnější sankce v těch členských státech EU, které nejsou členy Úřadu evropského veřejného žalobce.“ |
| --- | --- |

(1)

Předmět navrhované občanské iniciativy s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“ je formulován takto: „Evropské orgány by měly být oprávněny vykonávat důkladnější kontroly (včetně kontrol předem) a ukládat přísnější sankce v těch členských státech EU, které nejsou členy Úřadu evropského veřejného žalobce.“

| (2) | Cíle navrhované občanské iniciativy jsou formulovány takto: „Pro předcházení a trestání podvodů a zneužívání finančních prostředků EU by měly být evropské orgány oprávněny vykonávat posílené kontroly v těch členských státech, které se neúčastní spolupráce související s Úřadem evropského veřejného žalobce. Mělo by se jednat i o kontroly předem u rozhodnutí o financování a zadávání veřejných zakázek v rizikových oblastech. Navrhujeme, aby taková hlubší kontrola zahrnovala úplné posouzení všech okolností a také zveřejnění podvodných činností a dalšího protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy EU.“ |
| --- | --- |

(2)

Cíle navrhované občanské iniciativy jsou formulovány takto: „Pro předcházení a trestání podvodů a zneužívání finančních prostředků EU by měly být evropské orgány oprávněny vykonávat posílené kontroly v těch členských státech, které se neúčastní spolupráce související s Úřadem evropského veřejného žalobce. Mělo by se jednat i o kontroly předem u rozhodnutí o financování a zadávání veřejných zakázek v rizikových oblastech. Navrhujeme, aby taková hlubší kontrola zahrnovala úplné posouzení všech okolností a také zveřejnění podvodných činností a dalšího protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy EU.“

| (3) | Byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení a navrhovaná občanská iniciativa zjevně není zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní, ani zjevně není v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU (SEU). |
| --- | --- |

(3)

Byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení a navrhovaná občanská iniciativa zjevně není zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní, ani zjevně není v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU (SEU).

| (4) | Pro účely provádění Smluv lze přijmout právní akty






  a) | pro vymezení úlohy, přednostních cílů a organizace strukturálních fondů, což může zahrnovat sdružování fondů v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- | --- |

(4)

Pro účely provádění Smluv lze přijmout právní akty

a)

pro vymezení úlohy, přednostních cílů a organizace strukturálních fondů, což může zahrnovat sdružování fondů v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU);

| b) | pro přijetí víceletého rámcového programu vymezujícího všechny činnosti Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a pro provádění specifických programů vyvinutých v rámci jednotlivé oblasti víceletého rámcového programu a pro provádění víceletého rámcového programu v souladu s články 182 a 183 SFEU; |
| --- | --- |

b)

pro přijetí víceletého rámcového programu vymezujícího všechny činnosti Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a pro provádění specifických programů vyvinutých v rámci jednotlivé oblasti víceletého rámcového programu a pro provádění víceletého rámcového programu v souladu s články 182 a 183 SFEU;

| c) | pro vymezení finančních pravidel, která stanoví především postupy pro plnění rozpočtu Unie v souladu s článkem 322 SFEU; |
| --- | --- |

c)

pro vymezení finančních pravidel, která stanoví především postupy pro plnění rozpočtu Unie v souladu s článkem 322 SFEU;

| d) | v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie s cílem poskytnout účinnou a rovnocennou ochranu v členských státech a ve všech orgánech, subjektech, kancelářích a agenturách Unie v souladu s článkem 325 SFEU. |
| --- | --- |

d)

v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie s cílem poskytnout účinnou a rovnocennou ochranu v členských státech a ve všech orgánech, subjektech, kancelářích a agenturách Unie v souladu s článkem 325 SFEU.

| (5) | Rozhodování o tom, zda se zapojit do posílené spolupráce, například do posílené spolupráce, v jejímž rámci byl zřízen Úřad evropského veřejného žalobce, představuje dobrovolnou volbu každého členského státu. Právní akty Unie pro účely provádění Smluv by proto v zásadě neměly rozlišovat mezi členskými státy pouze na základě jejich účasti či neúčasti v posílené spolupráci. Nicméně při provádění právních aktů Unie lze rozlišovat mezi členskými státy, existuje-li pro to objektivní důvod, například pokud by při zvážení všech relevantních prvků v praxi existovala v různých členských státech různá úroveň ochrany finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodování o tom, zda se zapojit do posílené spolupráce, například do posílené spolupráce, v jejímž rámci byl zřízen Úřad evropského veřejného žalobce, představuje dobrovolnou volbu každého členského státu. Právní akty Unie pro účely provádění Smluv by proto v zásadě neměly rozlišovat mezi členskými státy pouze na základě jejich účasti či neúčasti v posílené spolupráci. Nicméně při provádění právních aktů Unie lze rozlišovat mezi členskými státy, existuje-li pro to objektivní důvod, například pokud by při zvážení všech relevantních prvků v praxi existovala v různých členských státech různá úroveň ochrany finančních zájmů Unie.

| (6) | SEU posiluje občanství Unie a zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. |
| --- | --- |

(6)

SEU posiluje občanství Unie a zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy.

| (7) | Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. |
| --- | --- |

(7)

Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější.

| (8) | Z tohoto důvodu navrhovaná občanská iniciativa s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“ zjevně nespadá mimo rámec pravomocí Komise předložit právní akt Unie pro účely provádění Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b), a měla by proto být zaregistrována. Prohlášení o podpoře této navrhované občanské iniciativě by se měla sbírat s tím, že cílem iniciativy je, aby Komise přijala návrhy právních aktů Unie pro účely provádění Smluv, které při zvyšování ochrany finančních zájmů Unie nerozlišují mezi členskými státy pouze na základě jejich účasti nebo neúčasti v posílené spolupráci související se zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce. |
| --- | --- |

(8)

Z tohoto důvodu navrhovaná občanská iniciativa s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“ zjevně nespadá mimo rámec pravomocí Komise předložit právní akt Unie pro účely provádění Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b), a měla by proto být zaregistrována. Prohlášení o podpoře této navrhované občanské iniciativě by se měla sbírat s tím, že cílem iniciativy je, aby Komise přijala návrhy právních aktů Unie pro účely provádění Smluv, které při zvyšování ochrany finančních zájmů Unie nerozlišují mezi členskými státy pouze na základě jejich účasti nebo neúčasti v posílené spolupráci související se zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“ je tímto zaregistrována.

2.   Prohlášení o podpoře této navrhované občanské iniciativě lze sbírat s tím, že cílem iniciativy je, aby Komise přijala návrhy právních aktů Unie pro účely provádění Smluv, které při zvyšování ochrany finančních zájmů Unie nerozlišují mezi členskými státy pouze podle jejich účasti nebo neúčasti v posílené spolupráci související se zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 27. září 2018.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno organizátorům (členům výboru občanů) navrhované občanské iniciativy s názvem „STOP PODVODŮM a zneužívání FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU lepší kontrolou rozhodnutí, provádění a sankcí“, které zastupují pan Zoltán KERESZTÉNY a pan Balázs FEHÉR coby kontaktní osoby.

V Bruselu dne 19. září 2018.

Za Komisi

Frans TIMMERMANS

první místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---