# Euroopa Liidu L 320/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 320 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik17. detsember 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 320

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik17. detsember 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1990, 11. detsember 2018, millega kehtestatakse vormid, millele on osutatud nõukogu määruses (EL) 2016/1104, millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1991, 13. detsember 2018, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Lonicera caerulea L.-i marju ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1992, 14. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014 seoses määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud andmete esitamisega Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kohta | 25 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1993, 11. detsember 2018, mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele | 28 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1994, 11. detsember 2018, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1995, 13. detsember 2018, millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimisprogramm Rumeenia teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8448 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/1996, 14. detsember 2018, millega sätestatakse sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ning nende teatavate õiguste piiramise kohta isikuandmete töötlemisel kaubanduskaitset ja kaubanduspoliitikat käsitlevate uurimiste eesmärgil | 40 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 99: ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnituse saanud laternates kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate tüübikinnitust [2018/1997] | 45 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 128: ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternamoodulites kasutatavate valgusdioodiga valgusallikate (leedvalgusallikate) tüübikinnitust [2018/1998] | 63 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1990, 11. detsember 2018, millega kehtestatakse vormid, millele on osutatud nõukogu määruses (EL) 2016/1104, millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1991, 13. detsember 2018, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Lonicera caerulea L.-i marju ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Lonicera caerulea

1

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1992, 14. detsember 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014 seoses määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud andmete esitamisega Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kohta

25

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1993, 11. detsember 2018, mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele

28

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1994, 11. detsember 2018, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

35

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1995, 13. detsember 2018, millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimisprogramm Rumeenia teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8448 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8448 all)

1

38

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/1996, 14. detsember 2018, millega sätestatakse sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ning nende teatavate õiguste piiramise kohta isikuandmete töötlemisel kaubanduskaitset ja kaubanduspoliitikat käsitlevate uurimiste eesmärgil

40

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 99: ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnituse saanud laternates kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate tüübikinnitust [2018/1997]

45

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 128: ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternamoodulites kasutatavate valgusdioodiga valgusallikate (leedvalgusallikate) tüübikinnitust [2018/1998]

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1990,

11. detsember 2018,

millega kehtestatakse vormid, millele on osutatud nõukogu määruses (EL) 2016/1104, millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) 2016/1104 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades), (1) eriti selle artikli 45 lõike 3 punkti b, artikli 58 lõiget 1, artikli 59 lõiget 2 ja artikli 60 lõiget 2,

olles konsulteerinud komiteega registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades kohaldatava õiguse, kohtualluvuse ja otsuste täitmise küsimustes

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/1104 nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks kehtestada teatavad vormid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/1104 nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks kehtestada teatavad vormid.

| (2) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/954, (2) millega antakse luba tõhustatud koostööks rahvusvaheliste paaride varaliste suhete valdkonnas, on määrusega (EL) 2016/1104 rakendatud tõhustatud koostöö kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas rahvusvaheliste paaride varalisi suhteid käsitlevates asjades, milles osalevad Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Sloveenia, Soome ja Rootsi. Seetõttu osalevad käesoleva määruse vastuvõtmises ainult need liikmesriigid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/954, (2) millega antakse luba tõhustatud koostööks rahvusvaheliste paaride varaliste suhete valdkonnas, on määrusega (EL) 2016/1104 rakendatud tõhustatud koostöö kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas rahvusvaheliste paaride varalisi suhteid käsitlevates asjades, milles osalevad Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Sloveenia, Soome ja Rootsi. Seetõttu osalevad käesoleva määruse vastuvõtmises ainult need liikmesriigid.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, mis käsitleb kohaldatavat õigust, kohtualluvust ja otsuste täitmist registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, mis käsitleb kohaldatavat õigust, kohtualluvust ja otsuste täitmist registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) 2016/1104 artikli 45 lõike 3 punktis b osutatud tõendi vorm on sätestatud I lisas.

2.   Määruse (EL) 2016/1104 artikli 58 lõikes 1 ja artikli 59 lõikes 2 osutatud ametliku dokumendi tõendi vorm on sätestatud II lisas.

3.   Määruse (EL) 2016/1104 artikli 60 lõikes 2 osutatud kohtuliku kokkuleppe tõendi vorm on sätestatud III lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. jaanuaril 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 11. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 183, 8.7.2016, lk 30.

1

(2)  Nõukogu 9. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/954, millega antakse luba tõhustatud koostööks kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas rahvusvaheliste paaride varalisi suhteid käsitlevates asjades, mis hõlmavad nii abieluvararežiime kui ka registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi (ELT L 159, 16.6.2016, lk 16).

2

---

I LISA

TÕEND

REGISTREERITUD KOOSELUST TULENEVAID VARALISI TAGAJÄRGI KÄSITLEVA OTSUSE KOHTA

(Nõukogu määrus (EL) 2016/1104, millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades, (1) artikli 45 lõike 3 punkt b)

1. Päritoluliikmesriik (*)

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

2. Tõendi välja andnud pädev asutus või kohus

2.1. Kohtu või asutuse nimi ja liik (*):

2.2. Aadress

2.2.1. Tänav ja maja number/postkast (*):

2.2.2. Linn või asula ja sihtnumber (*):

2.3. Telefon (*):

2.4. Faks:

2.5. E-post:

2.6. Muu asjakohane teave (märkige):

3. Otsuse teinud kohus (2) (täitke AINULT juhul, kui erineb 2. jaos nimetatud asutusest)

3.1. Kohtu nimi ja liik (*):

3.2. Aadress

(1) ELT L 183, 8.7.2016, lk 30.

(*) Kohustuslik teave.

(2) Nõukogu määruse (EL) 2016/1104 artikli 3 lõike 2 kohaselt hõlmab mõiste „kohus“ teatavatel tingimustel lisaks kohtuasutustele kõiki teisi asutusi ja õigusala töötajaid, kellel on pädevus menetleda registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevaid asju ning kes täidavad kohtulikke ülesandeid või tegutsevad kohtuasutuse poolt delegeeritud volituste alusel või tegutsevad kohtuasutuse alluvuses. Nende teiste asutuste ja õigusala töötajate nimekiri on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

3.2.1. Tänav ja maja number/postkast (*):

3.2.2. Linn või asula ja sihtnumber (*):

3.3. Telefon (*):

3.4. Faks:

3.5. E-post:

4. Otsus

4.1. Otsuse kuupäev (pp.kk.aaaa) (*):

4.2. Otsuse viitenumber (*):

4.3. Otsuse pooled

4.3.1. Pool A

4.3.1.1. Perekonna- ja eesnimi (-nimed) (*):

4.3.1.2. Sünniaeg (pp.kk.aaaa) ja -koht:

4.3.1.3. Identifitseerimisnumber (1)

4.3.1.3.1. Isikukood:

4.3.1.3.2. Sotsiaalkindlustuse number:

4.3.1.3.3. Muu (märkige):

4.3.1.4. Aadress

4.3.1.4.1. Tänav ja maja number/postkast:

4.3.1.4.2. Linn või asula ja sihtnumber:

4.3.1.4.3. Riik

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

muu (märkige ISO kood):

4.3.1.5. E-post:

4.3.1.6. Roll menetluses (*)

(*) Kohustuslik teave.

(1) Märkige olemasolevatest numbritest kõige asjakohasem.

4.3.1.6.1. Hageja

4.3.1.6.2. Kostja

4.3.1.6.3. Muu (märkige):

4.3.2. Pool B

4.3.2.1. Perekonna- ja eesnimi (-nimed) (*):

4.3.2.2. Sünniaeg (pp.kk.aaaa) ja -koht:

4.3.2.3. Identifitseerimisnumber (1)

4.3.2.3.1. Isikukood:

4.3.2.3.2. Sotsiaalkindlustuse number:

4.3.2.3.3. Muu (märkige):

4.3.2.4. Aadress

4.3.2.4.1. Tänav ja maja number/postkast:

4.3.2.4.2. Linn või asula ja sihtnumber:

4.3.2.4.3. Riik

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

muu (märkige ISO kood):

4.3.2.5. E-post:

4.3.2.6. Roll menetluses (*)

4.3.2.6.1. Hageja

4.3.2.6.2. Kostja

4.3.2.6.3. Muu (märkige):

4.4. Kohtuotsus tehti tagaselja (*)

4.4.1. Jah (märkige menetluse algatamist käsitleva dokumendi või samaväärse dokumendi asjaomasele isikule kättetoimetamise kuupäev (pp.kk.aaaa)):

4.4.2. Ei

(*) Kohustuslik teave.

(1) Märkige olemasolevatest numbritest kõige asjakohasem.

4.5. Kas avalikku registrisse kandmist taotletakse?

4.5.1. Jah

4.5.2. Ei

4.6. Kui punktis 4.5.1. on vastuseks JAH, kas siis ei saa otsust enam tavalises korras edasi kaevata, sealhulgas selle kohta viimase astme kohtule apellatsioonikaebust esitada?

4.6.1. Jah

4.6.2. Ei

5. Otsuse täitmisele pööratavus

5.1. Kas tõendit taotletakse otsuse täitmiseks teises liikmesriigis? (*)

5.1.1. Jah

5.1.2. Ei

5.1.3. Ei oska öelda

5.2. Kui punktis 5.1.1. on vastuseks JAH, siis kas otsus on päritoluliikmesriigis tingimusteta täitmisele pööratav? (*)

5.2.1. Jah (märkige täitmisele pööratav(ad) kohustus(ed)):

5.2.2. Jah, kuid ainult osa(d) otsusest (märkige, milline(sed) kohustus(ed) on täitmisele pööratav(ad)):

5.2.3. Kohustus(ed) on täitmisele pööratav(avad) järgmise(te) isiku(te) vastu:

5.2.3.1. Pool A

(*) Kohustuslik teave.

5.2.3.2. Pool B

5.2.3.3. Muu (märkige):

6. Intress

6.1. Kas intressi sissenõudmist taotletakse? (*)

6.1.1. Jah

6.1.2. Ei

6.2. Kui punktis 6.1.1 on vastuseks JAH (*)

6.2.1. Intress

6.2.1.1. Ei ole otsusega kindlaks määratud

6.2.1.2. Jah, on otsusega kindlaks määratud järgmiselt:

6.2.1.2.1. Intressi arvestatakse alates (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus) (kuni) (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

6.2.1.2.2. Lõppsumma:

6.2.1.2.3. Intressi arvutamise meetod

6.2.1.2.3.1. Intressimäär: %

6.2.1.2.3.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

6.2.2. Seadusjärgne intress, mille arvestamise alus on (märkige asjaomase õigusakti nimetus):

6.2.2.1. Intressi arvestatakse alates (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus) kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

6.2.2.2. Intressi arvutamise meetod

6.2.2.2.1. Intressimäär: %

6.2.2.2.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

6.2.2.2.2.1. Vastava poolaasta esimene kuupäev, millal võlgnik on maksmisega hilinenud

6.2.2.2.2.2. Muu sündmus (märkige)

(*) Kohustuslik teave.

(1) Lisage perioode, kui perioode on rohkem kui üks.

6.2.3. Intressi kapitaliseerimine (märkige):

6.2.4. Vääring

euro (EUR) leev (BGN)

Tšehhi kroon (CZK) kuna (HRK)

Rootsi kroon (SEK) muu (märkige ISO kood):

7. Kulud

7.1. Pooled, kes on saanud täies ulatuses või osaliselt õigusabi

7.1.1. Pool A

7.1.2. Pool B

7.1.3. Muu pool (märkige):

7.2. Pooled, kes on vabastatud kulude tasumisest

7.2.1. Pool A

7.2.2. Pool B

7.2.3. Muu pool (märkige):

7.3. Kas kulude sissenõudmist taotletakse? (*)

7.3.1. Jah (1)

7.3.2. Ei

7.4. Kui punktis 7.3.1 on vastuseks JAH, on kulude kandmine määratud järgmis(t)ele isiku(te)le, kelle vastu täitmist taotletakse (*):

7.4.1. Pool A

7.4.2. Pool B

7.4.3. Muu pool (märkige):

7.4.4. Kui kulude kandmine on määratud mitmele isikule, siis kas võib ühelt neist kogu summa sisse nõuda?

(*) Kohustuslik teave.

(1) Sealhulgas olukorrad, kus kulud määratakse kindlaks eraldi otsusega.

7.4.4.1. Jah

7.4.4.2. Ei

7.5. Kui punktis 7.3.1 on vastuseks JAH, on kulud, mille sissenõudmist taotletakse, järgmised (juhul kui kulusid võib sisse nõuda mitmelt isikult, lisage kulude jaotumine iga isiku kohta eraldi) (*):

7.5.1. Otsuses on kulud kindlaks määratud kogusummana (märkige summa):

7.5.2. Otsuses on kulud kindlaks määratud protsendina kogukulust (märkige protsendimäär): %.

7.5.3. Kulude kandmise kohustus on kindlaks määratud otsuses ja täpsed summad on järgmised:

7.5.3.1. Kohtukulud:

7.5.3.2. Advokaaditasud:

7.5.3.3. Dokumentide kättetoimetamise kulud:

7.5.3.4. Muu (märkige):

7.5.4. Muu (märkige):

7.6. Kui punktis 7.3.1 on vastuseks JAH (*)

7.6.1. Kulude eest tasutav intress:

7.6.1.1. Ei ole otsusega kindlaks määratud

7.6.1.2. Jah, on otsusega kindlaks määratud järgmiselt:

7.6.1.2.1. Intressi arvestatakse alates (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

7.6.1.2.2. Lõppsumma:

7.6.1.2.3. Intressi arvutamise meetod

7.6.1.2.3.1. Intressimäär: %

7.6.1.2.3.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: ) kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

7.6.2. Seadusjärgne intress, mille arvestamise alus on (märkige asjaomase õigusakti nimetus):

(*) Kohustuslik teave.

(1) Lisage perioode, kui perioode on rohkem kui üks.

7.6.2.1. Intressi arvestatakse alates (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

7.6.2.2. Intressi arvutamise meetod

7.6.2.2.1. Intressimäär: %

7.6.2.2.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

7.6.3. Intressi kapitaliseerimine (märkige):

7.6.4. Vääring

euro (EUR) leev (BGN)

Tšehhi kroon (CZK) kuna (HRK)

Rootsi kroon (SEK) muu (märkige ISO kood):

Kui on lisatud lisalehti, märkige lehekülgede koguarv (*)

Koostamise koht (*) ja kuupäev (*) (päev/kuu/aasta)

Tõendi välja andnud pädeva asutuse või kohtu allkiri ja/või pitser (*):

(1) Lisage perioode, kui perioode on rohkem kui üks.

(*) Kohustuslik teave.

---

II LISA

TÕEND

REGISTREERITUD KOOSELUST TULENEVAID VARALISI TAGAJÄRGI KÄSITLEVAS ASJAS KOOSTATUD AMETLIKU DOKUMENDI KOHTA

(Nõukogu määrus (EL) 2016/1104, millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades, (1) artikli 58 lõige 1 ja artikli 59 lõige 2)

1. Päritoluliikmesriik (*)

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

2. Ametliku dokumendi kehtestanud ja tõendi välja andnud asutus

2.1. Asutuse nimi ja liik (*):

2.2. Aadress

2.2.1. Tänav ja maja number/postkast (*):

2.2.2. Linn või asula ja sihtnumber (*):

2.3. Telefon (*):

2.4. Faks:

2.5. E-post:

2.6. Muu asjakohane teave (märkige):

3. Ametlik dokument

3.1. Ametliku dokumendi koostamise kuupäev (pp.kk.aaaa) (*):

3.2. Ametliku dokumendi viitenumber:

3.3. Kuupäev (pp.kk.aaaa), mil ametlik dokument

3.3.1. kanti päritoluliikmesriigi registrisse VÕI

3.3.2. anti päritoluliikmesriigi registrisse hoiule

(1) ELT L 183, 8.7.2016, lk 30.

(*) Kohustuslik teave.

(3.3.1. või 3.3.2. täidetakse AINULT juhul, kui see kuupäev on erinev punktis 3.1 osutatud kuupäevast ning registrisse kandmise/hoiule andmise kuupäevast saab ametlik dokument õigusjõu)

3.3.3. Viitenumber registris:

3.4. Ametliku dokumendi pooled (1)

3.4.1. Pool A

3.4.1.1. Perekonna- ja eesnimi (-nimed) (*):

3.4.1.2. Sünniaeg (pp.kk.aaaa) ja -koht:

3.4.1.3. Identifitseerimisnumber (2)

3.4.1.3.1. Isikukood:

3.4.1.3.2. Sotsiaalkindlustuse number:

3.4.1.3.3. Muu (märkige):

3.4.1.4. Aadress

3.4.1.4.1. Tänav ja maja number/postkast:

3.4.1.4.2. Linn või asula ja sihtnumber:

3.4.1.4.3. Riik

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

muu (märkige ISO kood):

3.4.2. Pool B

3.4.2.1. Perekonna- ja eesnimi (-nimed) (*):

3.4.2.2. Sünniaeg (pp.kk.aaaa) ja -koht:

3.4.2.3. Identifitseerimisnumber (2)

3.4.2.3.1. Isikukood:

3.4.2.3.2. Sotsiaalkindlustuse number:

3.4.2.3.3. Muu (märkige):

3.4.2.4. Aadress

(1) Kui ametlik dokument käsitleb rohkem kui kahte poolt, lisage lisaleht.

(*) Kohustuslik teave.

(2) Märkige olemasolevatest numbritest kõige asjakohasem.

3.4.2.4.1. Tänav ja maja number/postkast:

3.4.2.4.2. Linn või asula ja sihtnumber:

3.4.2.4.3. Riik

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

muu (märkige ISO kood):

4. Ametliku dokumendi vastuvõtmine (nõukogu määruse (EL) 2016/1104 artikkel 58)

4.1. Kas ametliku dokumendi vastuvõtmist taotletakse? (*)

4.1.1. Jah

4.1.2. Ei

4.2. Dokumendi autentsus ((*) kui vastus punktis 4.1.1 on JAH))

4.2.1. Päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt on ametlikul dokumendil muude kirjalike dokumentidega võrreldes eriline tõendusjõud (*).

4.2.1.1. Eriline tõendusjõud hõlmab järgmisi asjaolusid (*):

4.2.1.1.1. ametliku dokumendi koostamise kuupäev

4.2.1.1.2. ametliku dokumendi koostamise koht

4.2.1.1.3. ametliku dokumendi poolte allkirjade päritolu

4.2.1.1.4. poolte avalduste sisu

4.2.1.1.5. faktid, mille kohta asutus kinnitab, et neid on kontrollitud tema osalusel

4.2.1.1.6. meetmed, mille võtmist asutus kinnitab

4.2.1.1.7. muu (märkige):

4.2.2. Päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt kaotab ametlik dokument oma erilise tõendusjõu järgmisel alusel (märkige, kui on asjakohane):

4.2.2.1. kohtuotsus, mis on tehtud

4.2.2.1.1. tavapärases kohtumenetluses

4.2.2.1.2. kohtulikus erimenetluses, mis on õigusega selleks otstarbeks ette nähtud (märkige nimetus ja/või asjakohased juriidilised viited):

(*) Kohustuslik teave.

4.2.2.2. Muu (märkige):

4.2.3. Asutuse andmetel ei ole ametliku dokumendi autentsust päritoluliikmesriigis vaidlustatud (*).

4.3. Ametlikus dokumendis kajastatud õigustoimingud ja õigussuhted ((*) kui vastus punktis 4.1.1 on JAH)

4.3.1. Asutuse andmetel ametlik(ku) dokument(i) (*):

4.3.1.1. ei ole selles kajastatud õigustoimingute ja/või õigussuhete osas vaidlustatud

4.3.1.2. on vaidlustatud õigustoimingute ja/või õigussuhete osas, mis on kajastatud selle konkreetsetes punktides, mis ei ole käesoleva tõendiga hõlmatud (märkige):

4.3.2. Muu asjakohane teave (märkige):

5. Muu teave

5.1. Päritoluliikmesriigis on ametlik dokument selline dokument, mille alusel saab kinnis- või vallasasjaõiguse kanda registrisse (1).

5.1.1. Jah (märkige):

5.1.2. Ei

6. Ametliku dokumendi täitmisele pööratavus (nõukogu määruse (EL) 2016/1104 artikkel 59)

6.1. Kas ametliku dokumendi täitmist taotletakse? (*)

6.1.1. Jah

(*) Kohustuslik teave.

(1) Kinnis- või vallasvara käsitlevate õiguste registrisse kandmine toimub registrit pidava liikmesriigi õiguse kohaselt.

6.1.2. Ei

6.2. Kui punktis 6.1.1. on vastuseks JAH, kas siis on ametlik dokument päritoluliikmesriigis tingimusteta täitmisele pööratav? (*)

6.2.1. Jah (märkige täitmisele pööratav(ad) kohustus(ed)):

6.2.2. Jah, kuid ainult osa(d) ametlikust dokumendist (märkige täitmisele pööratav(ad) kohustus(ed)):

6.2.3. Kohustus(ed) on täitmisele pööratav(avad) järgmise(te) isiku(te) vastu: (*)

6.2.3.1. Pool A

6.2.3.2. Pool B

6.2.3.3. Muu (märkige):

7. Intress

7.1. Kas intressi sissenõudmist taotletakse? (*)

7.1.1. Jah

7.1.2. Ei

7.2. Kui punktis 7.1.1 on vastuseks JAH (*)

7.2.1. Intress

7.2.1.1. Ei ole ametlikus dokumendis kindlaks määratud

7.2.1.2. Jah, on ametlikus dokumendis kindlaks määratud:

7.2.1.2.1. Intressi arvestatakse alates (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus)

kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

(*) Kohustuslik teave.

(1) Lisage perioode, kui perioode on rohkem kui üks.

7.2.1.2.2. Lõppsumma:

7.2.1.2.3. Intressi arvutamise meetod

7.2.1.2.3.1. Intressimäär: %

7.2.1.2.3.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

7.2.2. Seadusjärgne intress, mille arvestamise alus on (märkige asjaomase õigusakti nimetus):

7.2.2.1. Intressi arvestatakse alates (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus)

kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

7.2.2.2. Intressi arvutamise meetod

7.2.2.2.1. Intressimäär: %

7.2.2.2.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

7.2.3. Intressi kapitaliseerimine (märkige):

7.2.4. Vääring

euro (EUR) leev (BGN)

Tšehhi kroon (CZK) kuna (HRK)

Rootsi kroon (SEK) muu (märkige ISO kood):

Kui on lisatud lisalehti, märkige lehekülgede koguarv (*):

Koostamise koht (*) ja kuupäev (*) (pp.kk.aaaa)

Tõendi välja andnud pädeva asutuse allkiri ja/või pitser (*):

(1) Lisage perioode, kui perioode on rohkem kui üks.

(*) Kohustuslik teave.

---

III LISA

TÕEND

REGISTREERITUD KOOSELUST TULENEVAID VARALISI TAGAJÄRGI KÄSITLEVAS ASJAS SÕLMITUD KOHTULIKU KOKKULEPPE KOHTA

(Nõukogu määrus (EL) 2016/1104, millega rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades, (1) artikli 60 lõige 2)

1. Päritoluliikmesriik (*)

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

2. Kohus, kes kinnitas kohtuliku kokkuleppe või kus kohtulik kokkulepe sõlmiti ja tõend välja anti

2.1. Kohtu nimi ja liik (2) (*):

2.2. Aadress

2.2.1. Tänav ja maja number/postkast (*):

2.2.2. Linn või asula ja sihtnumber (*):

2.3. Telefon (*):

2.4. Faks:

2.5. E-post:

2.6. Muu asjakohane teave (märkige):

3. Kohtulik kokkulepe

3.1. Kohtuliku kokkuleppe sõlmimise kuupäev (pp.kk.aaaa) (*):

3.2. Kohtuliku kokkuleppe viitenumber (*):

(1) ELT L 183, 8.7.2016, lk 30.

(*) Kohustuslik teave.

(2) Nõukogu määruse (EL) 2016/1104 artikli 3 lõike 2 kohaselt hõlmab mõiste „kohus“ teatavatel tingimustel lisaks kohtuasutustele kõiki teisi asutusi ja õigusala töötajaid, kellel on pädevus menetleda registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevaid asju ning kes täidavad kohtulikke ülesandeid või tegutsevad kohtuasutuse poolt delegeeritud volituste alusel või tegutsevad kohtuasutuse alluvuses. Nende teiste asutuste ja õigusala töötajate nimekiri on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

3.3. Kohtuliku kokkuleppe pooled (1)

3.3.1. Pool A

3.3.1.1. Perekonna- ja eesnimi (-nimed) (*):

3.3.1.2. Sünniaeg (pp.kk.aaaa) ja -koht:

3.3.1.3. Identifitseerimisnumber (2)

3.3.1.3.1. Isikukood:

3.3.1.3.2. Sotsiaalkindlustuse number:

3.3.1.3.3. Muu (märkige):

3.3.1.4. Aadress

3.3.1.4.1. Tänav ja maja number/postkast:

3.3.1.4.2. Linn või asula ja sihtnumber:

3.3.1.4.3. Riik:

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

muu (märkige ISO kood):

3.3.1.5. E-post:

3.3.1.6. Roll menetluses (*)

3.3.1.6.1. Hageja

3.3.1.6.2. Kostja

3.3.1.6.3. Muu (märkige):

3.3.2. Pool B

3.3.2.1. Perekonna- ja eesnimi (-nimed) (*):

3.3.2.2. Sünniaeg (pp.kk.aaaa) ja -koht:

3.3.2.3. Identifitseerimisnumber (2)

(1) Kui kohtulik kokkulepe on sõlmitud rohkem kui kahe poole vahel, lisage lisaleht.

(*) Kohustuslik teave.

(2) Märkige olemasolevatest numbritest kõige asjakohasem.

3.3.2.3.1. Isikukood:

3.3.2.3.2. Sotsiaalkindlustuse number:

3.3.2.3.3. Muu (märkige):

3.3.2.4. Aadress

3.3.2.4.1. Tänav ja maja number/postkast:

3.3.2.4.2. Linn või asula ja sihtnumber:

3.3.2.4.3. Riik

Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Luksemburg Malta Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome Rootsi

muu (märkige ISO kood):

3.3.2.5. E-post:

3.3.2.6. Roll menetluses (*)

3.3.2.6.1. Hageja

3.3.2.6.2. Kostja

3.3.2.6.3. Muu (märkige):

4. Kohtuliku kokkuleppe täitmisele pööratavus

4.1. Kas kohtulik kokkulepe on päritoluliikmesriigis tingimusteta täitmisele pööratav? (*)

4.1.1. Jah (märkige täitmisele pööratav(ad) kohustus(ed)):

4.1.2. Jah, kuid ainult osa(d) kohtulikust kokkuleppest (märkige täitmisele pööratav(ad) kohustus(ed)):

4.2. Kohustus on täitmisele pööratav järgmise(te) isiku(te) vastu (*)

(*) Kohustuslik teave.

4.2.1. Pool A

4.2.2. Pool B

4.2.3. Muu (märkige):

5. Intress

5.1. Kas intressi sissenõudmist taotletakse? (*)

5.1.1. Jah

5.1.2. Ei

5.2. Kui punktis 5.1.1 on vastuseks JAH (*)

5.2.1. Intress

5.2.1.1. Ei ole kohtulikus kokkuleppes kindlaks määratud

5.2.1.2. Jah, on kohtulikus kokkuleppes kindlaks määratud:

5.2.1.2.1. Intressi makstakse alates (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus)

kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

5.2.1.2.2. Lõppsumma:

5.2.1.2.3. Intressi arvutamise meetod

5.2.1.2.3.1. Intressimäär: %

5.2.1.2.3.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

5.2.2. Seadusjärgne intress, mille arvestamise alus on (märkige asjaomase õigusakti nimetus):

5.2.2.1. Intressi makstakse alates (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus)

kuni (kuupäev (pp.kk.aaaa) või sündmus (1))

5.2.2.2. Intressi arvutamise meetod

5.2.2.2.1. Intressimäär: %

5.2.2.2.2. Intressimäär: % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: )

kehtib (kuupäeval (pp.kk.aaaa) või sündmuse toimumise ajal)

(*) Kohustuslik teave.

(1) Lisage perioode, kui perioode on rohkem kui üks.

5.2.3. Intressi kapitaliseerimine (märkige):

5.2.4. Vääring

euro (EUR) leev (BGN)

Tšehhi kroon (CZK) kuna (HRK)

Rootsi kroon (SEK) muu (märkige ISO kood):

Kui on lisatud lisalehti, märkige lehekülgede koguarv (*):

Koostamise koht (*) ja kuupäev (*): (pp.kk.aaaa)

Tõendi välja andnud kohtu allkiri ja/või pitser (*):

(*) Kohustuslik teave.

---

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1991,

13. detsember 2018,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Lonicera caerulea L.-i marju ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. Kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit on määruse (EL) 2015/2283 artiklis 3 määratletud uuendtoit. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. Kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit on määruse (EL) 2015/2283 artiklis 3 määratletud uuendtoit.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestati liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestati liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema otsuse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise ja liidu turule laskmise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema otsuse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise ja liidu turule laskmise kohta.

| (4) | 26. jaanuaril 2018 saatis äriühing Soloberry Ltd. (edaspidi „taotleja“) komisjonile teate, mille kohaselt ta kavatseb lasta liidu turule kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 tähenduses Lonicera caerulea L.-i (sinine kuslapuu) marjad. Taotleja taotleb Lonicera caerulea L.-i marjade lubamist tavaelanikkonnale tarbimiseks sellisena, nagu need on (värskelt või külmutatult). |
| --- | --- |

(4)

26. jaanuaril 2018 saatis äriühing Soloberry Ltd. (edaspidi „taotleja“) komisjonile teate, mille kohaselt ta kavatseb lasta liidu turule kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 tähenduses Lonicera caerulea L.-i (sinine kuslapuu) marjad. Taotleja taotleb Lonicera caerulea L.-i marjade lubamist tavaelanikkonnale tarbimiseks sellisena, nagu need on (värskelt või külmutatult).

| (5) | Taotleja esitatud dokumenteeritud andmetest nähtub, et Jaapanis on olemas Lonicera caerulea L.-i marjade toiduna ohutu kasutamise kogemus. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitatud dokumenteeritud andmetest nähtub, et Jaapanis on olemas Lonicera caerulea L.-i marjade toiduna ohutu kasutamise kogemus.

| (6) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 1 kohaselt edastas komisjon 28. veebruaril 2018 kehtiva teate liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 1 kohaselt edastas komisjon 28. veebruaril 2018 kehtiva teate liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“).

| (7) | Liikmesriigid ega toiduohutusamet ei esitanud määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikega 2 ettenähtud neljakuulise tähtaja jooksul komisjonile ühtki nõuetekohaselt põhjendatud vastuväidet Lonicera caerulea L.-i marjade turulelaskmise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid ega toiduohutusamet ei esitanud määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikega 2 ettenähtud neljakuulise tähtaja jooksul komisjonile ühtki nõuetekohaselt põhjendatud vastuväidet Lonicera caerulea L.-i marjade turulelaskmise kohta.

| (8) | Seepärast peaks komisjon andma loa lasta liidus turule Lonicera caerulea L.-i marju ning ajakohastama liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast peaks komisjon andma loa lasta liidus turule Lonicera caerulea L.-i marju ning ajakohastama liidu uuendtoitude loetelu.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/2470 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/2470 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud Lonicera caerulea L.-i marjad lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:








  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Lonicera caerulea L.-i (sinine kuslapuu) marjad
  (kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit) | Määramata | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „Sinise kuslapuu (Lonicera caerulea) marjad““. | |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

„Lonicera caerulea L.-i (sinine kuslapuu) marjad

(kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit)

Määramata

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „Sinise kuslapuu (Lonicera caerulea) marjad““.

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- |
| „Lonicera caerulea L.-i (sinine kuslapuu) marjad
  (kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit) | Kirjeldus/määratlus

  Traditsiooniline toit on Lonicera caerulea L.-i värsked ja külmutatud marjad.

  Lonicera caerulea L. on Caprifoliaceae sugukonda kuuluv heitlehine põõsas.

  Sinise kuslapuu marjade tüüpiline toitaineline koostis (arvestatuna värskete marjade puhul):
  Süsivesikud: 12,8 %
  Kiudained: 2,1 %
  Lipiidid: 0,6 %
  Valgud: 0,7 %
  Tuhk: 0,4 %
  Vesi: 85,5 %“ |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioonid

„Lonicera caerulea L.-i (sinine kuslapuu) marjad

(kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit)

Kirjeldus/määratlus

Traditsiooniline toit on Lonicera caerulea L.-i värsked ja külmutatud marjad.

Lonicera caerulea L. on Caprifoliaceae sugukonda kuuluv heitlehine põõsas.

Sinise kuslapuu marjade tüüpiline toitaineline koostis (arvestatuna värskete marjade puhul):

Süsivesikud: 12,8 %

Kiudained: 2,1 %

Lipiidid: 0,6 %

Valgud: 0,7 %

Tuhk: 0,4 %

Vesi: 85,5 %“

---

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1992,

14. detsember 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014 seoses määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud andmete esitamisega Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1191/2014 (2) on määratud kindlaks määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1191/2014 (2) on määratud kindlaks määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis.

| (2) | Määruses (EL) nr 517/2014 on sätestatud tootjate ja importijate poolt liidu turule lastavate fluorosüsivesinike suhtes iga-aastase kvoodi kohaldamine, et saavutada nende ainete koguste järkjärguline vähendamine. Tootjatele ja importijatele ettenähtud kvootide arvutamisel lähtutakse kontrollväärtustest, mille komisjon määrab kindlaks fluorosüsivesinike aasta keskmise koguse põhjal, millest tootjad või importijad on teatanud määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt alates 1. jaanuarist 2015 vastavalt kõnealuse määruse V lisale. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 517/2014 on sätestatud tootjate ja importijate poolt liidu turule lastavate fluorosüsivesinike suhtes iga-aastase kvoodi kohaldamine, et saavutada nende ainete koguste järkjärguline vähendamine. Tootjatele ja importijatele ettenähtud kvootide arvutamisel lähtutakse kontrollväärtustest, mille komisjon määrab kindlaks fluorosüsivesinike aasta keskmise koguse põhjal, millest tootjad või importijad on teatanud määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt alates 1. jaanuarist 2015 vastavalt kõnealuse määruse V lisale.

| (3) | Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017, et kavatseb Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt liidust lahkuda, lõpetatakse aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või, kui sellist lepingut ei sõlmita, kaks aastat pärast liidust lahkumise kavatsusest teatamist, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta kõnealust ajavahemikku pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma et see mõjutaks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse määrust (EL) nr 517/2014 üksnes senikaua, kui Ühendkuningriik lakkab olemast liikmesriik. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017, et kavatseb Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt liidust lahkuda, lõpetatakse aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või, kui sellist lepingut ei sõlmita, kaks aastat pärast liidust lahkumise kavatsusest teatamist, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta kõnealust ajavahemikku pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma et see mõjutaks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse määrust (EL) nr 517/2014 üksnes senikaua, kui Ühendkuningriik lakkab olemast liikmesriik.

| (4) | Pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohast Ühendkuningriigi teadet, on oluline tagada, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist oleks olemas täpsed andmed fluorosüsivesinike turule laskmise kohta liidus, et 2020. aastal oleks võimalik uuesti arvutada kontrollväärtused vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artikli 16 lõikele 3. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohast Ühendkuningriigi teadet, on oluline tagada, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist oleks olemas täpsed andmed fluorosüsivesinike turule laskmise kohta liidus, et 2020. aastal oleks võimalik uuesti arvutada kontrollväärtused vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artikli 16 lõikele 3.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa tuleks seetõttu muuta, et oleks võimalik eraldada Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kogused. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa tuleks seetõttu muuta, et oleks võimalik eraldada Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kogused.

| (6) | Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kohta eraldi andmete esitamine on siiski vajalik vaid ajal, mil lõppeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt. Seetõttu on rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 muutmine vajalik üksnes 2018. kalendriaasta kohta esitatavate andmete osas ning kuni aastani ja kaasa arvatud aastal, mil Ühendkuningriik liidust lahkub ning mil liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt lõppeb. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kohta eraldi andmete esitamine on siiski vajalik vaid ajal, mil lõppeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt. Seetõttu on rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 muutmine vajalik üksnes 2018. kalendriaasta kohta esitatavate andmete osas ning kuni aastani ja kaasa arvatud aastal, mil Ühendkuningriik liidust lahkub ning mil liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt lõppeb.

| (7) | Selleks et andmete eraldi esitamise kohustust saaks kohaldada 2018. kalendriaasta andmete esitamise suhtes (mille tähtaeg on 31. märts 2019), peaks kohustuse muudatus jõustuma ja seda tuleks hakata kohaldama enne nimetatud kuupäeva. Kõigi järgmiste aastate andmete esitamise tähtaeg peaks olema 31. märts. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et andmete eraldi esitamise kohustust saaks kohaldada 2018. kalendriaasta andmete esitamise suhtes (mille tähtaeg on 31. märts 2019), peaks kohustuse muudatus jõustuma ja seda tuleks hakata kohaldama enne nimetatud kuupäeva. Kõigi järgmiste aastate andmete esitamise tähtaeg peaks olema 31. märts.

| (8) | Fluorosüsivesinike kogused, millest tuleb kooskõlas käesoleva rakendusakti lisaga teatada Ühendkuningriigis turule lastud kogustena, peaksid osutama Ühendkuningriigis esimest korda turule lastud kogustele. |
| --- | --- |

(8)

Fluorosüsivesinike kogused, millest tuleb kooskõlas käesoleva rakendusakti lisaga teatada Ühendkuningriigis turule lastud kogustena, peaksid osutama Ühendkuningriigis esimest korda turule lastud kogustele.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

1

(2)  Komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis (ELT L 318, 5.11.2014, lk 5).

2

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisasse lisatakse jaotis 13a:

„
  Jaotis 13a: täidavad gaaside tootjad ja importijad – määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 lõige 1 ning määruse (EL) nr 517/2014 VII lisa punkti 1 alapunktid a–d, punkti 2 alapunktid a, b ja d ning punkti 3 alapunktid a ja b.

Kohaldatakse esmakordselt sellisest tegevusest aru andmisel, mis on läbi viidud 2018. aastal (esitatakse hiljemalt 31. märtsiks 2019), ning kuni aastani ja kaasa arvatud aastal, mil liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt lõppeb.

Kogused märgitakse tonnides täpsusega kolm kohta pärast koma eraldi iga määruse (EL) nr 517/2014 I lisa 1. jaos loetletud gaasi kohta või segude kohta, mis sisaldavad vähemalt ühte neist gaasidest, või eelsegatud polüoolides sisalduva iga asjaomase gaasi või segu kohta.

| | AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED | MÄRKUSED |
| --- | --- | --- |
| 13aA | Turule lastud fluorosüsivesinike kogus, välja arvatud erandi alla kuuluvad kasutusotstarbed | 13aA = 4M – jaotises 5 (5A–5F) esitatud, erandi alla kuuluvate kasutusotstarvete summa |
| | ESITATAV TEAVE |
| 13aB | Sellest Ühendkuningriigis esmakordselt turule lastud kogus | Ühendkuningriigis turule lastud kogused, võtmata arvesse hiljem mahtkaubana liitu (v.a Ühendkuningriik) tarnitud koguseid
  Arvesse tuleb võtta Ühendkuningriigi turule mahtkaubana tarnitud kogused, mis olid eelnevalt lastud liidu (v.a Ühendkuningriik) turule |
| | AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED |
| 13aC | Sellest liidu (v.a Ühendkuningriik) turule lastud kogus | 13aC = 13aA – 13aB“ |

AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED

MÄRKUSED

13aA

Turule lastud fluorosüsivesinike kogus, välja arvatud erandi alla kuuluvad kasutusotstarbed

13aA = 4M – jaotises 5 (5A–5F) esitatud, erandi alla kuuluvate kasutusotstarvete summa

ESITATAV TEAVE

13aB

Sellest Ühendkuningriigis esmakordselt turule lastud kogus

Ühendkuningriigis turule lastud kogused, võtmata arvesse hiljem mahtkaubana liitu (v.a Ühendkuningriik) tarnitud koguseid

Arvesse tuleb võtta Ühendkuningriigi turule mahtkaubana tarnitud kogused, mis olid eelnevalt lastud liidu (v.a Ühendkuningriik) turule

AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED

13aC

Sellest liidu (v.a Ühendkuningriik) turule lastud kogus

13aC = 13aA – 13aB“

---

OTSUSED

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/28

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1993,

11. detsember 2018,

mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsust 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesolevas otsuses käsitletakse seda, kuidas kohandada ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (IPCR), mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013 ning millele on osutatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2. IPCR peaks võimaldama liidu piires või väljaspool liitu aset leidvate ulatusliku mõju ning poliitilise tähtsusega kriiside puhul kiiret koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil. |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas otsuses käsitletakse seda, kuidas kohandada ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (IPCR), mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013 ning millele on osutatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2. IPCR peaks võimaldama liidu piires või väljaspool liitu aset leidvate ulatusliku mõju ning poliitilise tähtsusega kriiside puhul kiiret koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil.

| (2) | IPCR peaks toetama solidaarsusklausli rakendamise korda. Nagu on märgitud otsuses 2014/415/EL, võib IPCRd kasutada enne solidaarsusklausli rakendamist ja pärast reageerimise järkjärgulist lõpetamist. Seetõttu tuleks IPCR välja töötada nii, et ta oleks asjakohane nii solidaarsusklausli rakendamise korral kui ka selle rakendamisest sõltumatult. |
| --- | --- |

(2)

IPCR peaks toetama solidaarsusklausli rakendamise korda. Nagu on märgitud otsuses 2014/415/EL, võib IPCRd kasutada enne solidaarsusklausli rakendamist ja pärast reageerimise järkjärgulist lõpetamist. Seetõttu tuleks IPCR välja töötada nii, et ta oleks asjakohane nii solidaarsusklausli rakendamise korral kui ka selle rakendamisest sõltumatult.

| (3) | Liidu tasandi reageerimise kord peaks aitama suurendada tõhusust olemasolevatele vahenditele tugineva, nii institutsioonide volitusi kui ka liikmesriikide pädevust ja vastutust arvesse võtva tugevdatud koordineerimise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Liidu tasandi reageerimise kord peaks aitama suurendada tõhusust olemasolevatele vahenditele tugineva, nii institutsioonide volitusi kui ka liikmesriikide pädevust ja vastutust arvesse võtva tugevdatud koordineerimise kaudu.

| (4) | Et IPCR käsitleb koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil, tuleks IPCR teha ülesandeks nõukogule kui institutsioonile, kellel on Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 16 kohaselt poliitika kujundamise ja koordineerimise funktsioonid. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 222 lõikega 2 koordineerib solidaarsusklausli liidu ja liikmesriikide poolset rakendamist vastavalt otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikele 2 nõukogu. |
| --- | --- |

(4)

Et IPCR käsitleb koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil, tuleks IPCR teha ülesandeks nõukogule kui institutsioonile, kellel on Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 16 kohaselt poliitika kujundamise ja koordineerimise funktsioonid. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 222 lõikega 2 koordineerib solidaarsusklausli liidu ja liikmesriikide poolset rakendamist vastavalt otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikele 2 nõukogu.

| (5) | ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu ning nõukogu kodukorra kohaselt vastutab nõukogu kõikidel istungitel toimuva töö ettevalmistamise ning liidu poliitikavaldkondade ja tegevuste kooskõla tagamise eest ELi toimimise lepingu artikli 240 alusel moodustatud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste alalistest esindajatest koosnev komitee (COREPER).
  IPCRi käsitleva tegevuse keskpunkt nõukogus on liidu kõigi poliitikavaldkondade eest vastutav COREPER, mille töös on ühendatud kiirus ja kõrgetasemelised poliitilised kontaktid. Arvestades eesistujariigi üldist poliitilist vastutust eesistumisperioodil, peaks IPCRi protsessi juhtima eesistujariik COREPERi tasemel. |
| --- | --- |

(5)

ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu ning nõukogu kodukorra kohaselt vastutab nõukogu kõikidel istungitel toimuva töö ettevalmistamise ning liidu poliitikavaldkondade ja tegevuste kooskõla tagamise eest ELi toimimise lepingu artikli 240 alusel moodustatud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste alalistest esindajatest koosnev komitee (COREPER).

IPCRi käsitleva tegevuse keskpunkt nõukogus on liidu kõigi poliitikavaldkondade eest vastutav COREPER, mille töös on ühendatud kiirus ja kõrgetasemelised poliitilised kontaktid. Arvestades eesistujariigi üldist poliitilist vastutust eesistumisperioodil, peaks IPCRi protsessi juhtima eesistujariik COREPERi tasemel.

| (6) | ELi toimimise lepingu artikli 71 alusel moodustatud sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee tagab, et liidus edendatakse ja tugevdatakse sisejulgeolekualast operatiivkoostööd. Ilma et see piiraks artikli 240 kohaldamist, aitab komitee kaasa liikmesriikide pädevate asutuste tegevuse koordineerimisele. |
| --- | --- |

(6)

ELi toimimise lepingu artikli 71 alusel moodustatud sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee tagab, et liidus edendatakse ja tugevdatakse sisejulgeolekualast operatiivkoostööd. Ilma et see piiraks artikli 240 kohaldamist, aitab komitee kaasa liikmesriikide pädevate asutuste tegevuse koordineerimisele.

| (7) | ELi lepingu artikli 38 alusel moodustatud poliitika- ja julgeolekukomitee jälgib rahvusvahelist olukorda ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) hõlmatud valdkondades ning aitab kaasa poliitika kindlaksmääramisele, esitades nõukogule arvamusi, ilma et see piiraks COREPERi rolli. Kui tekib kriis, mis haarab ÜVJP valdkondi, on vaja, et COREPERi eesistuja ning poliitika- ja julgeolekukomitee esimees teeksid omavahel tihedat koostööd. |
| --- | --- |

(7)

ELi lepingu artikli 38 alusel moodustatud poliitika- ja julgeolekukomitee jälgib rahvusvahelist olukorda ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) hõlmatud valdkondades ning aitab kaasa poliitika kindlaksmääramisele, esitades nõukogule arvamusi, ilma et see piiraks COREPERi rolli. Kui tekib kriis, mis haarab ÜVJP valdkondi, on vaja, et COREPERi eesistuja ning poliitika- ja julgeolekukomitee esimees teeksid omavahel tihedat koostööd.

| (8) | Komisjonil kui liidu üldiste huvide edendamise ja sel eesmärgil asjakohaste algatuste tegemise eest vastutaval institutsioonil, kes tagab aluslepingute kohaldamise ja institutsioonide poolt võetud meetmete rakendamise ELi lepingu artikli 17 alusel, on IPCRis väga oluline roll. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonil kui liidu üldiste huvide edendamise ja sel eesmärgil asjakohaste algatuste tegemise eest vastutaval institutsioonil, kes tagab aluslepingute kohaldamise ja institutsioonide poolt võetud meetmete rakendamise ELi lepingu artikli 17 alusel, on IPCRis väga oluline roll.

| (9) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa välisteenistuse käsutuses on luureandmeid ja sõjalisi eksperditeadmisi hõlmavad struktuurid ning delegatsioonide võrgustik, mis võib välismõõtmega kriisidele reageerimisele kaasa aidata. Sõltuvalt kriisist peaksid vastavalt vajadusele kooskõlas asjakohaste liidu õiguse sätetega kaasa aitama ka muud ÜVJP või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna struktuurid ja liidu asutused. |
| --- | --- |

(9)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa välisteenistuse käsutuses on luureandmeid ja sõjalisi eksperditeadmisi hõlmavad struktuurid ning delegatsioonide võrgustik, mis võib välismõõtmega kriisidele reageerimisele kaasa aidata. Sõltuvalt kriisist peaksid vastavalt vajadusele kooskõlas asjakohaste liidu õiguse sätetega kaasa aitama ka muud ÜVJP või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna struktuurid ja liidu asutused.

| (10) | Igal kriisil võib olla erinev iseloom, mis vajab nõukogus sobivat käsitlemist. IPCR on välja töötatud nii, et see oleks paindlik ja kohandatav, võimaldades kindlaks määrata poliitilise tasandi kaasatuse ja vajaliku toetuse sõltuvalt kriisist. Paindlikkuse saavutamiseks on ette nähtud kaks aktiveerimisrežiimi, milleks on teabevahetuse režiim ja täieliku aktiveerimise režiim, ning võimalused asjaomaseid osalejaid kaasata. Kohandatavus on seotud poliitilise otsustustasandiga. |
| --- | --- |

(10)

Igal kriisil võib olla erinev iseloom, mis vajab nõukogus sobivat käsitlemist. IPCR on välja töötatud nii, et see oleks paindlik ja kohandatav, võimaldades kindlaks määrata poliitilise tasandi kaasatuse ja vajaliku toetuse sõltuvalt kriisist. Paindlikkuse saavutamiseks on ette nähtud kaks aktiveerimisrežiimi, milleks on teabevahetuse režiim ja täieliku aktiveerimise režiim, ning võimalused asjaomaseid osalejaid kaasata. Kohandatavus on seotud poliitilise otsustustasandiga.

| (11) | 2013. aastal andsid komisjon ja kõrge esindaja oma aktiivse panuse IPCRi kujundamisse ja loomisse. IPCRi loomisest peale on komisjon ja kõrge esindaja otsusekindlalt IPCRi toetanud ning selle rakendamisele püsivalt kaasa aidanud. Komisjoni ja kõrge esindaja poolt IPCRi antud panused tuleks inkorporeerida ka käesolevasse otsusesse, võttes täiel määral arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevust. |
| --- | --- |

(11)

2013. aastal andsid komisjon ja kõrge esindaja oma aktiivse panuse IPCRi kujundamisse ja loomisse. IPCRi loomisest peale on komisjon ja kõrge esindaja otsusekindlalt IPCRi toetanud ning selle rakendamisele püsivalt kaasa aidanud. Komisjoni ja kõrge esindaja poolt IPCRi antud panused tuleks inkorporeerida ka käesolevasse otsusesse, võttes täiel määral arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevust.

| (12) | IPCRi on kasutatud laialdaselt teabevahetuse toetamiseks keerukate kriiside puhul (seirelehed Süüria/Iraagi, Jeemeni, ebola, Ukraina, Nepali jt kohta), kriisikommunikatsioonis (parimad tavad ja kommunikatsioonistrateegiad), humanitaarabi küsimustes ja terrorismivastases võitluses. Esimest korda aktiveeriti see täies mahus 2015. aasta oktoobris pagulas- ja rändekriisi ajal. Aktiveerimisest alates on seda kasutatud selleks, et jälgida kriisidele reageerimist ja seda toetada, andes aru COREPERile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogule. IPCRi on kasutatud ka õppuste läbiviimiseks seoses liidu reageerimisega küberrünnakutest, loodusõnnetustest või hübriidohtudest põhjustatud suurtele kriisidele. |
| --- | --- |

(12)

IPCRi on kasutatud laialdaselt teabevahetuse toetamiseks keerukate kriiside puhul (seirelehed Süüria/Iraagi, Jeemeni, ebola, Ukraina, Nepali jt kohta), kriisikommunikatsioonis (parimad tavad ja kommunikatsioonistrateegiad), humanitaarabi küsimustes ja terrorismivastases võitluses. Esimest korda aktiveeriti see täies mahus 2015. aasta oktoobris pagulas- ja rändekriisi ajal. Aktiveerimisest alates on seda kasutatud selleks, et jälgida kriisidele reageerimist ja seda toetada, andes aru COREPERile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogule. IPCRi on kasutatud ka õppuste läbiviimiseks seoses liidu reageerimisega küberrünnakutest, loodusõnnetustest või hübriidohtudest põhjustatud suurtele kriisidele.

| (13) | Kehtiva IPCRi raames juba olemasolevat ja eraldi dokumendis esitatud IPCRi standardset töökorda tuleks vajaduse korral edasi arendada ja ajakohastada, et määrata selgelt kindlaks menetlused ning need tegevused, mida igalt osalejalt IPCRi protsessi raames oodatakse. |
| --- | --- |

(13)

Kehtiva IPCRi raames juba olemasolevat ja eraldi dokumendis esitatud IPCRi standardset töökorda tuleks vajaduse korral edasi arendada ja ajakohastada, et määrata selgelt kindlaks menetlused ning need tegevused, mida igalt osalejalt IPCRi protsessi raames oodatakse.

| (14) | Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt nende ülesannete ja kohustuste raames kooskõlas IPCRi standardse töökorraga väljatöötatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) standardses töökorras tuleks üksikasjalikult kirjeldada ISAA koostamist ning liikmesriikidelt saadud teabe lisamise korda. ISAA koostamisel on äärmiselt oluline täielikult ära kasutada sidusrühmade ning olemasolevate liidu vahendite, struktuuride ja võimete võimalikku sünergiat, vältides seeläbi olemasolevate struktuuride dubleerimist ja uute alaliste struktuuride loomist. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt nende ülesannete ja kohustuste raames kooskõlas IPCRi standardse töökorraga väljatöötatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) standardses töökorras tuleks üksikasjalikult kirjeldada ISAA koostamist ning liikmesriikidelt saadud teabe lisamise korda. ISAA koostamisel on äärmiselt oluline täielikult ära kasutada sidusrühmade ning olemasolevate liidu vahendite, struktuuride ja võimete võimalikku sünergiat, vältides seeläbi olemasolevate struktuuride dubleerimist ja uute alaliste struktuuride loomist.

| (15) | Liikmesriikide ja asjaomaste liidu asutuste kommunikatsiooniekspertidest on moodustatud IPCRi mitteametlik kriisist teavitamise võrgustik (CCN – Crisis Communication Network), eesmärgiga suurendada valmisolekut eelkõige parimate tavade ja saadud kogemuste vahetamise kaudu. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikide ja asjaomaste liidu asutuste kommunikatsiooniekspertidest on moodustatud IPCRi mitteametlik kriisist teavitamise võrgustik (CCN – Crisis Communication Network), eesmärgiga suurendada valmisolekut eelkõige parimate tavade ja saadud kogemuste vahetamise kaudu.

| (16) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei ole ükski liikmesriik kohustatud andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. Salastatud teavet käideldakse kooskõlas nõukogu otsusega 2013/488/EL (2), |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei ole ükski liikmesriik kohustatud andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. Salastatud teavet käideldakse kooskõlas nõukogu otsusega 2013/488/EL (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse ELi integreeritud kord poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (IPCR). IPCR võimaldab liidu piires või väljaspool liitu aset leidvate ulatusliku mõju või poliitilise tähtsusega kriiside puhul kiiret koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil.

2.   IPCR annab nõukogule vajalikud vahendid ja paindlikkuse, et määrata kindlaks liidu reageerimise käsitlemine, mis hõlmab kiireid konsultatsioone ja võimalikke ettepanekuid meetmete võtmiseks. IPCRi kõikide etappide poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise eesotsas on nõukogu eesistujariik, võttes täielikult arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevust.

3.   IPCR on ühtne kord, et liidu poliitilisel tasandil kooskõlastatult, tõhusalt ja õigel ajal kriisidele reageerida. IPCRi kasutab nõukogu solidaarsusklausli rakendamise koordineerimiseks poliitilisel tasandil, nagu on sätestatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 3.

4.   Kõnealune kord ei asenda ega dubleeri olemasolevaid liidu mehhanisme või kordasid.

Artikkel 2

IPCRi ülesehitus

1.   IPCRil on kaks aktiveerimisrežiimi, mille käivitamise üle otsustab eesistujariik sõltuvalt kriisi tõsidusest ja reageerimisvajadusest:

| a) | teabevahetuse režiim, mis aitab luua selge pildi olukorrast ja valmistuda võimalikuks täielikuks aktiveerimiseks; |
| --- | --- |

a)

teabevahetuse režiim, mis aitab luua selge pildi olukorrast ja valmistuda võimalikuks täielikuks aktiveerimiseks;

| b) | täieliku aktiveerimise režiim, mis tähendab reageerimismeetmete ettevalmistamist. |
| --- | --- |

b)

täieliku aktiveerimise režiim, mis tähendab reageerimismeetmete ettevalmistamist.

2.   IPCR koosneb toetavatest elementidest, mis on äärmiselt olulised, et tagada informeeritud otsustusprotsess nõukogus ja tõhus poliitiline kooskõlastamine liidu tasandil. Need toetavad elemendid on järgmised:

| a) | artiklis 7 osutatud mitteametlikud ümarlauad, mille kutsub kokku eesistujariik, keda toetab ja nõustab nõukogu peasekretariaat; |
| --- | --- |

a)

artiklis 7 osutatud mitteametlikud ümarlauad, mille kutsub kokku eesistujariik, keda toetab ja nõustab nõukogu peasekretariaat;

| b) | artiklis 8 osutatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) tugivõime, mille töötavad oma ülesannete ja kohustuste raames välja komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus; |
| --- | --- |

b)

artiklis 8 osutatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) tugivõime, mille töötavad oma ülesannete ja kohustuste raames välja komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus;

| c) | artiklis 9 osutatud nõukogu spetsiaalne kaitstud veebiplatvorm, mis hõlbustab kiiret teabevahetust, ning |
| --- | --- |

c)

artiklis 9 osutatud nõukogu spetsiaalne kaitstud veebiplatvorm, mis hõlbustab kiiret teabevahetust, ning

| d) | artiklis 10 osutatud ööpäevaringne liidu tasandi keskne kontaktpunkt liikmesriikide pädevate asutuste ja muude sidusrühmadega suhtlemiseks, mille eest vastutab Euroopa Komisjoni hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus. |
| --- | --- |

d)

artiklis 10 osutatud ööpäevaringne liidu tasandi keskne kontaktpunkt liikmesriikide pädevate asutuste ja muude sidusrühmadega suhtlemiseks, mille eest vastutab Euroopa Komisjoni hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus.

3.   Selleks, et otsuste tegemist liidu poliitilisel tasandil parandada, peavad lõike 2 punktides a, b ja c osutatud toetavatel elementidel olema järgmised omadused:

| a) | eesistujariigi juhtimisel pärast IPCRi aktiveerimist ja konsulteerides komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega, on nad kohandatud poliitilise otsustustasandi vajadustele; |
| --- | --- |

a)

eesistujariigi juhtimisel pärast IPCRi aktiveerimist ja konsulteerides komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega, on nad kohandatud poliitilise otsustustasandi vajadustele;

| b) | hõlmavad kõiki peamisi kriisist mõjutatud sektoreid; |
| --- | --- |

b)

hõlmavad kõiki peamisi kriisist mõjutatud sektoreid;

| c) | on integreeritud, ühendades kriisi erinevaid mõõtmeid sidusal viisil; |
| --- | --- |

c)

on integreeritud, ühendades kriisi erinevaid mõõtmeid sidusal viisil;

| d) | on vajaliku nõutava detailsuse astmega ning |
| --- | --- |

d)

on vajaliku nõutava detailsuse astmega ning

| e) | on kättesaadavad õigel ajal, piisavalt enne ametlike arutelude algust. |
| --- | --- |

e)

on kättesaadavad õigel ajal, piisavalt enne ametlike arutelude algust.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kriis“– olukord, mis on niivõrd suure mõju või poliitilise tähtsusega, et nõuab kiiret poliitika kooskõlastamist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil;

„kriis“

b)   „reageerimine“– meetmed, mis võetakse kriisi korral, et leevendada selle kahjulikke tagajärgi.

„reageerimine“

Artikkel 4

Aktiveerimine

1.   Kriisi korral võtab IPCRi aktiveerimise otsuse vastu eesistujariik. Iga liikmesriik võib kutsuda eesistujariiki üles seda tegema.

2.   Kui on rakendatud solidaarsusklauslit, aktiveerib eesistujariik kooskõlas otsuse 2014/415/EL artikli 5 lõikega 1 IPCRi viivitamata täielikult, kui seda ei ole veel tehtud.

3.   Kui solidaarsusklauslit ei ole rakendatud, konsulteerib eesistujariik enne IPCRi aktiveerimise üle otsustamist olukorrast mõjutatud liikmesriikidega ning komisjoni ja kõrge esindajaga.

4.   Eesistujariiki nõustab ja toetab nõukogu peasekretariaat. Eesistujariik võib samuti küsida asjatundjate arvamust komisjoni talitustelt ja Euroopa välisteenistuselt nende ülesannete ja kohustuste raames, ning asjaomastelt liidu asutustelt, liikmesriikidelt ja asjaomastelt sidusrühmadelt ja organisatsioonidelt.

5.   IPCRi teabevahetuse režiimi aktiveerimise otsus võidakse vastu võtta ka nõukogu peasekretariaadi, komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse kokkuleppe alusel, konsulteerides eesistujariigiga.

6.   Sõltuvalt kriisi arengust ja poliitilistest vajadustest võib eesistujariik igal ajal otsustada kohaldamise ühest režiimist teise ja tagasi lülitada. Solidaarsusklausli rakendamise ajal toimib ka IPCR täielikult.

7.   Eesistujariik teavitab nõukogu peasekretariaati IPCRi aktiveerimise otsusest. Nõukogu peasekretariaat teavitab viivitamata komisjoni ja kõrget esindajat ning Euroopa Ülemkogu eesistuja kabinetti.

Artikkel 5

Deaktiveerimine

IPCRi deaktiveerimise otsuse võtab vastu eesistujariik pärast konsulteerimist vastavalt vajadusele mõjutatud liikmesriikide ning komisjoni ja kõrge esindajaga. IPCRi ei deaktiveerita solidaarsusklausli rakendamise ajal.

Artikkel 6

COREPERi tasand

1.   Selleks, et tagada liidu poliitika ja meetmete ühtsus, on COREPER vaikimisi see tasand, kus IPCRi rakendamist jälgitakse. Eesistujariik teavitab COREPERi viivitamata kriisi peamistest aspektidest ja kavandatavast menetlusest.

2.   Lähtuvalt kriisi iseloomust ja sellega seotud poliitilistest reageerimisvajadustest otsustab liikmesriik, kas edastada teemad kooskõlas nõukogu kodukorraga arutamiseks asjakohastele nõukogu ettevalmistavatele organitele. Kuuekuulist eesistumist teostav eesistujariik kooskõlastab vajaduse korral tegevust asjaomaste nõukogu ettevalmistavate organite tööd juhatavate kõrge esindaja esindajatega ning sõjalise komitee esimehega, kes vastutavad kõnealuste organite kohtumiste korraldamise eest.

Artikkel 7

Ümarlauad

1.   Ümarlaudade eesmärk on tuvastada kriisiolukord ja seda uurida, nii et poliitiliste otsuste tegemisel tuginetaks asjakohasele teabele.

2.   Ümarlauad kutsutakse kokku eesistujariigi algatusel nõukogu peasekretariaadi toetusel ja nõustamisel.

3.   Ümarlaudade koosseisu üle otsustab eesistujariik. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus kutsutakse osalema ja andma panust oma vastavates pädevusvaldkondades. Osalema kutsutakse ka Euroopa Ülemkogu eesistuja kabinet. Mõjutatud liikmesriigid ning muud asjaomased sidusrühmad ja teatavate küsimuste eksperdid, sealhulgas kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad ning liidu terrorismivastase võitluse koordinaator kutsutakse osalema vastavalt vajadusele.

4.   Kui eesistujariik kutsub ümarlaua kokku teabevahetuse režiimis, on ümarlaud peamiselt olukorra jälgimiseks, teabetaotluste hindamiseks ja selle hindamiseks, kas täielik aktiveerimine on vajalik. Täieliku aktiveerimise puhul valmistavad ümarlaual osalejad eesistujariigi juhtimisel ette meetmete ettepanekute eelnõud ning vajaduse korral arendavad ja ajakohastavad neid, esitades need nõukogule arutamiseks ja otsustamiseks, kui see on vajalik.

Artikkel 8

Integreeritud olukorrateadlikkus ja analüüs

1.   ISAA tugivõime kohta koostatakse aruanded, mille eesmärk on anda teavet aruteludeks ümarlaudades ning nõukogu ja selle ettevalmistavate organite ning Euroopa Ülemkogu kohtumistel.

2.   ISAA aruanded koostatakse lähtuvalt nõukogu eesistujariigi poolt kindlaks määratud liidu poliitilise tasandi vajadustest. Selleks annab eesistujariik pärast komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega konsulteerimist poliitilised ja strateegilised suunised ning ajakohastab neid vastavalt vajadusele.

3.   ISAA tugivõime kaudu on võimalik

| a) | teabe kogumine ja jagamine hetkeolukorra, liidu ja tema liikmesriikide tehtud analüüsi, asjaomaste sidusrühmade tehtud või tehtavate otsuste ning võetud ja võetavate meetmete kohta ning asjaomaste sidusrühmade arvates vajaliku poliitilise kooskõlastamise kohta liidu tasandil; |
| --- | --- |

a)

teabe kogumine ja jagamine hetkeolukorra, liidu ja tema liikmesriikide tehtud analüüsi, asjaomaste sidusrühmade tehtud või tehtavate otsuste ning võetud ja võetavate meetmete kohta ning asjaomaste sidusrühmade arvates vajaliku poliitilise kooskõlastamise kohta liidu tasandil;

| b) | punktis a osutatud teabe töötlemine ja olukorrast integreeritud ülevaate koostamine ning |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud teabe töötlemine ja olukorrast integreeritud ülevaate koostamine ning

| c) | integreeritud analüüsi koostamine, sealhulgas olukorra võimaliku arengu ja selle võimalike tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

c)

integreeritud analüüsi koostamine, sealhulgas olukorra võimaliku arengu ja selle võimalike tagajärgede kohta.

Selleks püüavad liikmesriigid ning asjaomased liidu asutused ja organid toetada nimetatud tööd ning anda õigel ajal asjakohast teavet.

4.   ISAA on teabejagamise vahend, millega antakse teavet liikmesriikidele ja toetatakse komisjoni ning kõrge esindaja tegevust.

5.   Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus arendavad ISAAd oma ülesannete ja kohustuste ning olemasolevate vahendite ja võimete piires. ISAA tugineb samuti asjakohasele teabele ja analüüsidele, mida esitavad liikmesriigid (nt asjaomased riiklikud kriisikeskused) eelkõige veebiplatvormi kaudu ja liidu asutused.

6.   IPCRi aktiveerimisel on see toetus kuni IPCRi deaktiveerimiseni püsivalt kättesaadav. Eesistujariigile ja nõukogule tagatakse toetus õigel ajal kogu kriisi vältel, mis võimaldab kriisiohjamisele ennetavalt läheneda. Sõltuvalt kriisi arengust võib eesistujariik otsustada taotleda ISAA kaudu pakutava toetuse suurendamist või sellest loobuda. Liidu valdkondlikud allikad jätkavad korrapärast seiret.

7.   Sõltuvalt kriisi olemusest võib COREPER anda kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele partneritele, nagu Schengeni lepinguga ühinenud riikidele loa pääseda ligi konkreetset kriisi käsitlevatele ISAA aruannetele.

Artikkel 9

Veebiplatvorm

1.   Nõukogu peasekretariaadi välja töötatud ja hallatav spetsiaalne veebiplatvorm on IPCRi põhivahend, mis toimib asjaomaste sidusrühmade vahelise elektroonilise lülina.

2.   Juurdepääs sellele platvormile on lubatud ainult nendele isikutele, kelle on määranud asjaomased sidusrühmad, nimelt nõukogu peasekretariaat (nõukogu ja Euroopa Ülemkogu puhul), liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus (kõrge esindaja puhul) ning asjaomased liidu asutused.

3.   Selleks, et innustada veebiplatvormil teabevahetust, eelkõige tundliku teabe puhul, ei avaldata teavet muudele isikutele kui lõikes 2 sätestatud asjaomastele sidusrühmadele, välja arvatud juhul, kui COREPER on andnud selleks sõnaselge loa. Nõukogu peasekretariaat koos eesistujariigiga tegelevad sellistelt isikutelt saadud teabepäringutele vastamisega.

4.   Selleks, et vältida tegevuse kattumist, ei asenda veebiplatvorm mitte ühtegi liidu sektoriaalset veebivahendit ning seda ei asendata mitte ühegi sellise vahendiga. Tasemest RESTREINT UE/EU RESTRICTED kõrgemal tasemel salastatud teavet vahetatakse asjakohaste akrediteeritud kanalite kaudu.

5.   Veebiplatvorm on kättesaadav ka ilma IPCRi aktiveerimiseta, nimelt asjaomase taustateabe ning õppusi, saadud kogemusi ja koolitusi ning IPCR kontaktpunkte käsitleva teabe puhul. Iga IPCRi aktiveerimise kohta luuakse kriisileht.

6.   Kriiside puhul, mille kohta IPCRi ei aktiveerita, võib nõukogu peasekretariaat kokkuleppel eesistujariigiga luua asjaomase liikmesriigi, komisjoni talituste või Euroopa välisteenistuse taotluse korral nn seirelehe. Nimetatud leht aitab hõlbustada teabevahetust ning seda saab kasutada andmekoguna, mis pakub kiiresti ligipääsu aruannetele ja olukorda käsitlevale teabele. Seirelehe loomisega ei seata ISAA aruannete koostamise tingimust.

7.   IPCRi veebiplatvorm sisaldab samuti spetsiaalseid temaatilisi foorumeid või nn lülisid, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kriisivabadel perioodidel võrgustike loomise, teabevahetuse ja koostöö eesmärkidel, et toetada kriisiohjeks valmisolekut.

8.   Nõukogu peasekretariaat konsulteerib platvormi struktuuriga seotud kohanduste kavandamisel eesistujariigi ja nõukogu delegatsioonidega.

Artikkel 10

Ööpäevaringne keskne kontaktpunkt

IPCRi aktiveerimisel ei mõjuta ööpäevaringse keskse kontaktpunkti toimimine vastutuse jaotust komisjoni talitustes ning Euroopa välisteenistuses ega olemasolevaid teabevõrgustikke.

Artikkel 11

Standardne töökord

1.   Eesistujariik arendab ning ajakohastab vastavalt vajadusele nõukogu peasekretariaadi toetusel olemasolevat IPCRi standardset töökorda, et selgelt kindlaks määrata menetlused ning kõikidelt IPCR protsessis osalejatelt oodatavad tegevused. Liikmesriike, komisjoni talitusi ning Euroopa välisteenistust kutsutakse üles sellesse panustama. IPCRi standardse töökorra iga uus versioon esitatakse heakskiidu saamiseks COREPERile.

2.   Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus arendavad oma ülesannete ja kohustuste raames ISAA standardset töökorda kooskõlas IPCRi standardse töökorraga, milles täpsustatakse ISAA koostamise üksikasjad ning liikmesriikide poolt esitatud teabe lisamise tingimused.

Artikkel 12

Valmisolek

1.   Liidu poliitilisel tasandil kriisidele kiire reageerimise võime edasiseks suurendamiseks töötatakse välja valmisolekumeetmed ja teavitusstrateegia raamistik. Nimetatud meetmete puhul võetakse arvesse kõige asjakohasemaid mureküsimusi IPCRi võimalikuks aktiveerimiseks ning need tuginevad IPCRi valmisoleku poliitikale ning sellega seotud programmile, mille eesmärk on parandada IPCRi tugivõime kõiki komponente.

2.   Valmisoleku poliitika esitatakse nõukogule heakskiitmiseks. Valmisoleku programm esitatakse COREPERile.

3.   Selleks, et suurendada kõikide asjaomaste sidusrühmade teadmisi ja valmisolekut, korraldatakse liidu poliitilisel tasandil kooskõlastamist vajavate kriisiolukordade puhul kasutatavate menetluste ja vahendite alaseid kohandatud koolitusi.

4.   IPCRi valmisoleku poliitikaga nähakse ette valdkondadevahelised õppused ning määratakse kindlaks IPCRiga seotud õppuste kavandamise menetlused ja tingimused. IPCRi õppuseid korraldab eesistujariik nõukogu peasekretariaadi toetusel ning nendesse võib vabatahtlikkuse alusel kaasata liikmesriike. Komisjon ja kõrge esindaja on sellese töösse aktiivselt kaasatud ning neil palutakse sellesse panustada vastavalt vajadusele. Kõik IPCRiga seotud õppused peavad järgima IPCRi valmisoleku poliitikat.

5.   IPCRi valmisoleku poliitika aitab samuti tõhustada üldsuse teavitamist ning edastada kriisiperioodil ühtset sõnumit. Kriisist teavitamise mitteametlik võrgustik (CCN) võib seda tööd toetada.

6.   Kindlaks tehakse nii õppustelt kui ka IPCRi reaalsel kasutamisel saadud kogemused. Kasutusele võetakse saadud kogemustel põhinev struktureeritud protsess.

Artikkel 13

Euroopa Ülemkogu

Sõltuvalt kriisi iseloomust võib vajalikuks osutuda õigeaegsete konsultatsioonide pidamine või otsuste tegemine Euroopa Ülemkogu tasandil. Sel eesmärgil palutakse Euroopa Ülemkogu eesistuja kabinetil osaleda IPCRi protsessis täies mahus alates selle aktiveerimisest kuni valmisolekuga seotud tegevusteni.

Artikkel 14

Teave ja kommunikatsioon

1.   Eesistujariik teatab Euroopa Parlamendile viivitamata IPCRi aktiveerimisest.

2.   Sidus teabevahetusstrateegia, milles kasutatakse muu hulgas ühiseid sõnumeid, kuulub meetmete hulka, mis on ette nähtud reageerimiseks juhul, kui IPCR aktiveeritakse.

Artikkel 15

Läbivaatamine

1.   Käesoleval otsusel põhinev kord vaadatakse läbi vastavalt kindlaksmääratud vajadustele ning igal juhul kõnealuse korra deaktiveerimisele järgneva 12 kuu jooksul, et tagada oluliste küsimuste kindlakstegemine ja käsitlemine. Läbivaatamise korraldab nõukogu, tuginedes liikmesriikide, komisjoni ja kõrge esindaja panusele.

2.   Käesoleva otsuse võib vastavalt vajadusele läbi vaadata, eelkõige selleks, et käsitleda vajadusi, mille nõukogu on läbivaatamisel kindlaks teinud kooskõlas otsuse 2014/415/EL artikli 9 lõikega 3.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 11. detsember 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BLÜMEL

---

(1)  
  ELT L 192, 1.7.2014, lk 53.

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/35

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1994,

11. detsember 2018,

millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 168 on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 168 on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil.

| (2) | Komisjonis 22. detsembril 2016 registreeritud kirjas taotles Horvaatia luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, millega reguleeritakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses õhusõidukite, laevade ja isiklike autode ostmise ja liisimisega, sealhulgas kõnealuste kaupade lisaseadmete ning nendega seotud teenuste ostmisega. Pärast mitut komisjoniga peetud arutelu esitas Horvaatia üksnes sõiduautosid käsitleva muudetud taotluse, mis registreeriti komisjonis 17. septembril 2018. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 22. detsembril 2016 registreeritud kirjas taotles Horvaatia luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, millega reguleeritakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses õhusõidukite, laevade ja isiklike autode ostmise ja liisimisega, sealhulgas kõnealuste kaupade lisaseadmete ning nendega seotud teenuste ostmisega. Pärast mitut komisjoniga peetud arutelu esitas Horvaatia üksnes sõiduautosid käsitleva muudetud taotluse, mis registreeriti komisjonis 17. septembril 2018.

| (3) | Komisjon edastas Horvaatia taotluse 21. septembri 2018. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele. Komisjon teavitas 24. septembri 2018. aasta kirjas Horvaatiat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas Horvaatia taotluse 21. septembri 2018. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele. Komisjon teavitas 24. septembri 2018. aasta kirjas Horvaatiat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (4) | Horvaatia maksukohustuslased ei saa käibemaksu maha arvata sellistelt sõiduautodelt, mida osaliselt kasutatakse ettevõtluse eesmärgil. Horvaatia kavatseb oma õigusakte muuta ning lubada sisendkäibemaksu sõiduautodelt maha arvata. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatia maksukohustuslased ei saa käibemaksu maha arvata sellistelt sõiduautodelt, mida osaliselt kasutatakse ettevõtluse eesmärgil. Horvaatia kavatseb oma õigusakte muuta ning lubada sisendkäibemaksu sõiduautodelt maha arvata.

| (5) | Horvaatia väidab, et sageli on raske täpselt kindlaks teha, mil määral kasutatakse autosid era- või ametisõitudeks, ning isegi kui see on võimalik, on see tihti koormav. Seetõttu leiab Horvaatia, et käibemaksu mahaarvamisel on asjakohane kohaldada kindlat protsendimäära. Hinnangutele tuginedes leiab Horvaatia, et asjakohane määr on 50 %. |
| --- | --- |

(5)

Horvaatia väidab, et sageli on raske täpselt kindlaks teha, mil määral kasutatakse autosid era- või ametisõitudeks, ning isegi kui see on võimalik, on see tihti koormav. Seetõttu leiab Horvaatia, et käibemaksu mahaarvamisel on asjakohane kohaldada kindlat protsendimäära. Hinnangutele tuginedes leiab Horvaatia, et asjakohane määr on 50 %.

| (6) | Horvaatia sõnul ei too käibemaksu mahaarvamisel kindla protsendimäära kohaldamine ettevõtjatele ja maksuhalduritele kaasa täiendavat halduskoormust ega lisakulusid, kuid samas on käibemaksu mahaarvamine võimalik. Käibemaksu mahaarvamise kasutuselevõtt vähendab maksumaksjate huvi osta sõiduautodega seotud kaupu ja teenuseid registreerimata tegevusega tegelevatelt isikutelt. |
| --- | --- |

(6)

Horvaatia sõnul ei too käibemaksu mahaarvamisel kindla protsendimäära kohaldamine ettevõtjatele ja maksuhalduritele kaasa täiendavat halduskoormust ega lisakulusid, kuid samas on käibemaksu mahaarvamine võimalik. Käibemaksu mahaarvamise kasutuselevõtt vähendab maksumaksjate huvi osta sõiduautodega seotud kaupu ja teenuseid registreerimata tegevusega tegelevatelt isikutelt.

| (7) | Seetõttu taotles Horvaatia direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 alusel luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklist 168, et piirata sõiduautodega seotud mahaarvamisõigust kindla protsendimääraga (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu taotles Horvaatia direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 alusel luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklist 168, et piirata sõiduautodega seotud mahaarvamisõigust kindla protsendimääraga (edaspidi „erimeede“).

| (8) | Mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada isiklike autode ostmisel ja liisimisel makstava käibemaksu suhtes, kaasa arvatud kõigi seonduvate kaupade ja teenuste ostmisel. Erandiga hõlmatud sõiduautod oleksid reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele maksimaalselt kaheksa istekohta. |
| --- | --- |

(8)

Mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada isiklike autode ostmisel ja liisimisel makstava käibemaksu suhtes, kaasa arvatud kõigi seonduvate kaupade ja teenuste ostmisel. Erandiga hõlmatud sõiduautod oleksid reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele maksimaalselt kaheksa istekohta.

| (9) | Erimeetme eesmärk on lihtsustada maksukogumismenetlust ja vältida käibemaksust kõrvalehoidumist, võimaldades käibemaksu maha arvata sõiduautodelt, mida osaliselt kasutatakse ettevõtluse eesmärgil. Arvestades võimalikku positiivset mõju nii ettevõtjatele kui ka haldusasutustele, on asjakohane anda erimeetme jaoks luba. |
| --- | --- |

(9)

Erimeetme eesmärk on lihtsustada maksukogumismenetlust ja vältida käibemaksust kõrvalehoidumist, võimaldades käibemaksu maha arvata sõiduautodelt, mida osaliselt kasutatakse ettevõtluse eesmärgil. Arvestades võimalikku positiivset mõju nii ettevõtjatele kui ka haldusasutustele, on asjakohane anda erimeetme jaoks luba.

| (10) | Erimeedet tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021, et oleks võimalik hinnata, kas 50 % piirang kajastab õigesti sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise üldist jaotust. |
| --- | --- |

(10)

Erimeedet tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021, et oleks võimalik hinnata, kas 50 % piirang kajastab õigesti sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise üldist jaotust.

| (11) | Kui Horvaatia peab vajalikuks pikendada erimeetme kehtivusaega pärast 2021. aastat, peaks ta esitama 31. märtsiks 2021 komisjonile pikendamistaotluse koos aruandega, mis sisaldab kohaldatud protsendimäära läbivaatamist. |
| --- | --- |

(11)

Kui Horvaatia peab vajalikuks pikendada erimeetme kehtivusaega pärast 2021. aastat, peaks ta esitama 31. märtsiks 2021 komisjonile pikendamistaotluse koos aruandega, mis sisaldab kohaldatud protsendimäära läbivaatamist.

| (12) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(12)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168 antakse Horvaatiale luba piirata 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil.

Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ei tohi Horvaatia käsitada maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva sõiduauto kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena, kui kõnealuse sõiduki suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 1 kohast käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut.

Artikkel 3

Artiklis 1 osutatud kulud hõlmavad sõiduautode ostmist ja liisimist ning kõigi seonduvate kaupade ostmist ja teenuste osutamist.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse üksnes selliste reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukite suhtes, millel on lisaks juhiistmele maksimaalselt kaheksa istekohta.

Artikkel 5

Artikleid 1 ja 2 ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes:

| a) | juhikoolituseks, sõidukite katsetamiseks, remonditeenuste osutamiseks, reisijate ja kaupade veoks, surnud isikute veoks, rentimiseks kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

a)

juhikoolituseks, sõidukite katsetamiseks, remonditeenuste osutamiseks, reisijate ja kaupade veoks, surnud isikute veoks, rentimiseks kasutatavad sõidukid;

| b) | edasimüügi eesmärgil ostetavad sõidukid. |
| --- | --- |

b)

edasimüügi eesmärgil ostetavad sõidukid.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2021 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 11. detsember 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BLÜMEL

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1995,

13. detsember 2018,

millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimisprogramm Rumeenia teatavates piirkondades

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8448 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade Aafrika katkuga, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku juhtumi kohta uluksigadel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku juhtumi kohta uluksigadel.

| (2) | Lisaks sellele on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades ja nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katkuga epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades ja nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katkuga epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (3) | 2018. aastal teatas Rumeenia komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas korrektselt direktiiviga 2002/60/EÜ nõutud tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

2018. aastal teatas Rumeenia komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas korrektselt direktiiviga 2002/60/EÜ nõutud tauditõrjemeetmeid.

| (4) | Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes ja kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 16 esitas Rumeenia komisjonile sigade Aafrika katku likvideerimisprogrammi (edaspidi „likvideerimisprogramm“). |
| --- | --- |

(4)

Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes ja kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 16 esitas Rumeenia komisjonile sigade Aafrika katku likvideerimisprogrammi (edaspidi „likvideerimisprogramm“).

| (5) | Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/950, (3) et muu hulgas võtta arvesse Rumeenias aset leidnud sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel, ning kõnealuse lisa I ja III osas on nüüd loetletud Rumeenias asuvad nakkuspiirkonnad. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/950, (3) et muu hulgas võtta arvesse Rumeenias aset leidnud sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel, ning kõnealuse lisa I ja III osas on nüüd loetletud Rumeenias asuvad nakkuspiirkonnad.

| (6) | Komisjon on Rumeenia esitatud likvideerimisprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks kõnealune programm heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on Rumeenia esitatud likvideerimisprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks kõnealune programm heaks kiita.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Rumeenia poolt 21. septembril 2018 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 16 lõikega 1 esitatud programm, milles käsitletakse sigade Aafrika katku likvideerimist uluksigadel rakendusotsuse 2014/709/EL lisas osutatud piirkondades.

Artikkel 2

Rumeenia jõustab taudi likvideerimisprogrammi rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgneva 30 päeva jooksul.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 13. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

1

(2)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 3. juuli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/950, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 167, 4.7.2018, lk 11).

3

---

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/40

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/1996,

14. detsember 2018,

millega sätestatakse sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ning nende teatavate õiguste piiramise kohta isikuandmete töötlemisel kaubanduskaitset ja kaubanduspoliitikat käsitlevate uurimiste eesmärgil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 249 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon juhib liidu kaubanduspoliitikat talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2015/478, (1) (EL) 2015/755, (2) (EL) 2016/1036, (3) (EL) 2016/1037 (4) kohaselt antud volituste raames. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon juhib liidu kaubanduspoliitikat talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2015/478, (1) (EL) 2015/755, (2) (EL) 2016/1036, (3) (EL) 2016/1037 (4) kohaselt antud volituste raames.

| (2) | Paratamatult töödeldakse isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artikli 3 lõike 1 tähenduses eelkõige kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste käigus. Komisjon kogub uurimise seisukohalt huvipakkuvat teavet, sealhulgas isikuandmeid. Vastavalt konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõudele tuleb kogu teave, mille uurimisega seotud isik on kättesaadavaks teinud, teha viivitamata kättesaadavaks teistele uurimisega seotud huvitatud isikutele, tagades juurdepääsu mittekonfidentsiaalsele materjalile. Selline andmete edastamine on huvitatud isikute õigusnõuete kaitsmiseks vajalik ja seadusega nõutav. Komisjoni poolt kaubanduspoliitika ja kaubanduskaitse valdkonnas tehtava töö eest vastutab eelkõige kaubanduse peadirektoraat, kelle organisatsiooniüksused täidavad vastutava töötleja ülesandeid. |
| --- | --- |

(2)

Paratamatult töödeldakse isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artikli 3 lõike 1 tähenduses eelkõige kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste käigus. Komisjon kogub uurimise seisukohalt huvipakkuvat teavet, sealhulgas isikuandmeid. Vastavalt konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõudele tuleb kogu teave, mille uurimisega seotud isik on kättesaadavaks teinud, teha viivitamata kättesaadavaks teistele uurimisega seotud huvitatud isikutele, tagades juurdepääsu mittekonfidentsiaalsele materjalile. Selline andmete edastamine on huvitatud isikute õigusnõuete kaitsmiseks vajalik ja seadusega nõutav. Komisjoni poolt kaubanduspoliitika ja kaubanduskaitse valdkonnas tehtava töö eest vastutab eelkõige kaubanduse peadirektoraat, kelle organisatsiooniüksused täidavad vastutava töötleja ülesandeid.

| (3) | Komisjoni töödeldavad isikuandmed on näiteks isikusamasuse tuvastamiseks vajalikud andmed, kontaktandmed, andmed ametialase tegevuse kohta ja andmed, mis on seotud või esitatud seoses uurimise esemega. Isikuandmeid hoitakse turvatud elektroonilises keskkonnas, et neile ei pääseks ebaseaduslikult juurde komisjoniga mitteseotud isikud või et neid sellistele isikutele ebaseaduslikult ei edastataks. Teatavad isikuandmed võib kanda eraldiseisvasse elektroonilisse keskkonda, millele on juurdepääs kindlal arvul uurimisest huvitatud isikutel. Isikuandmeid säilitatakse uurimise eest vastutavas komisjoni talituses uurimise lõpuni. Andmete halduslik säilitustähtaeg on viis aastat, mida hakatakse arvestama alates uurimise lõpust. Säilitustähtaja lõpus saadetakse juhtumiga seotud teave, sealhulgas isikuandmed komisjoni arhiivi (6). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni töödeldavad isikuandmed on näiteks isikusamasuse tuvastamiseks vajalikud andmed, kontaktandmed, andmed ametialase tegevuse kohta ja andmed, mis on seotud või esitatud seoses uurimise esemega. Isikuandmeid hoitakse turvatud elektroonilises keskkonnas, et neile ei pääseks ebaseaduslikult juurde komisjoniga mitteseotud isikud või et neid sellistele isikutele ebaseaduslikult ei edastataks. Teatavad isikuandmed võib kanda eraldiseisvasse elektroonilisse keskkonda, millele on juurdepääs kindlal arvul uurimisest huvitatud isikutel. Isikuandmeid säilitatakse uurimise eest vastutavas komisjoni talituses uurimise lõpuni. Andmete halduslik säilitustähtaeg on viis aastat, mida hakatakse arvestama alates uurimise lõpust. Säilitustähtaja lõpus saadetakse juhtumiga seotud teave, sealhulgas isikuandmed komisjoni arhiivi (6).

| (4) | Oma ülesandeid täites on komisjon kohustatud austama füüsiliste isikute õigusi seoses isikuandmete töötlemisega nagu on ette nähtud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 1 ja aluslepingu artikli 16 lõikes 1, ning määruses (EL) 2018/1725 sätestatud õigusi. Samal ajal peab komisjon järgima rangeid konfidentsiaalsuseeskirju, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/1036 artiklis 19, määruse (EL) 2016/1037 artiklis 29, määruse (EL) 2015/478 artiklis 8 ja määruse (EL) 2015/755 artiklis 5. |
| --- | --- |

(4)

Oma ülesandeid täites on komisjon kohustatud austama füüsiliste isikute õigusi seoses isikuandmete töötlemisega nagu on ette nähtud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 1 ja aluslepingu artikli 16 lõikes 1, ning määruses (EL) 2018/1725 sätestatud õigusi. Samal ajal peab komisjon järgima rangeid konfidentsiaalsuseeskirju, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/1036 artiklis 19, määruse (EL) 2016/1037 artiklis 29, määruse (EL) 2015/478 artiklis 8 ja määruse (EL) 2015/755 artiklis 5.

| (5) | Teatavatel asjaoludel on vaja leida tasakaal andmesubjektidele määruse (EL) 2018/1725 alusel antud õiguste, uurimiste suhtes kohaldatava tõhususnõude ning teiste andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste täieliku austamise vahel. Selleks on komisjonile määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c, g ja h ette nähtud võimalus piirata kõnealuse määruse artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui asjaomased sätted on kooskõlas kõnealuse määruse artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 sätestatud õiguste ja kohustustega. |
| --- | --- |

(5)

Teatavatel asjaoludel on vaja leida tasakaal andmesubjektidele määruse (EL) 2018/1725 alusel antud õiguste, uurimiste suhtes kohaldatava tõhususnõude ning teiste andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste täieliku austamise vahel. Selleks on komisjonile määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c, g ja h ette nähtud võimalus piirata kõnealuse määruse artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui asjaomased sätted on kooskõlas kõnealuse määruse artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 sätestatud õiguste ja kohustustega.

| (6) | Selle tagamiseks, et kaubanduskaitset käsitlevad uurimised oleksid tõhusad ning vastaksid samal ajal määruses (EL) 2018/1725 (millega asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001 (7)) sätestatud isikuandmete kaitse standarditele, on vaja vastu võtta sise-eeskirjad, mille alusel komisjonil oleks võimalik piirata andmesubjektide õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c, g ja h. |
| --- | --- |

(6)

Selle tagamiseks, et kaubanduskaitset käsitlevad uurimised oleksid tõhusad ning vastaksid samal ajal määruses (EL) 2018/1725 (millega asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001 (7)) sätestatud isikuandmete kaitse standarditele, on vaja vastu võtta sise-eeskirjad, mille alusel komisjonil oleks võimalik piirata andmesubjektide õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c, g ja h.

| (7) | Seepärast tuleks kehtestada sise-eeskirjad, mis hõlmaksid kõiki andmetöötlustoiminguid, mida komisjon teeb oma uurimisülesannete täitmisel kaubanduskaitse valdkonnas. Neid eeskirju tuleks kohaldada nii enne uurimise algust kui ka uurimise ajal tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes, samuti uurimistulemuste järelmeetmete kontrollimise käigus tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks kehtestada sise-eeskirjad, mis hõlmaksid kõiki andmetöötlustoiminguid, mida komisjon teeb oma uurimisülesannete täitmisel kaubanduskaitse valdkonnas. Neid eeskirju tuleks kohaldada nii enne uurimise algust kui ka uurimise ajal tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes, samuti uurimistulemuste järelmeetmete kontrollimise käigus tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes.

| (8) | Määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 järgimiseks peaks komisjon teavitama kõiki isikuid läbipaistval ja sidusal viisil nii oma tegevusest nende isikuandmete töötlemisel kui ka nende isikute õigustest, avaldades komisjoni veebisaidil isikuandmete kaitse põhimõtteid käsitleva teate. Komisjon peaks asjakohastel juhtudel kehtestama täiendavad kaitsemeetmed selle tagamiseks, et kõiki andmesubjekte teavitatakse eraldi ja sobivas vormis. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 järgimiseks peaks komisjon teavitama kõiki isikuid läbipaistval ja sidusal viisil nii oma tegevusest nende isikuandmete töötlemisel kui ka nende isikute õigustest, avaldades komisjoni veebisaidil isikuandmete kaitse põhimõtteid käsitleva teate. Komisjon peaks asjakohastel juhtudel kehtestama täiendavad kaitsemeetmed selle tagamiseks, et kõiki andmesubjekte teavitatakse eraldi ja sobivas vormis.

| (9) | Lisaks on komisjonil määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 alusel võimalik piirata teabe edastamist andmesubjektidele ning asjaomaste andmesubjektide muude õiguste teostamist, et kaitsta komisjoni korraldatavaid kaubanduskaitset käsitlevaid uurimisi ning uurimisega seotud teiste isikute õigusi. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on komisjonil määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 alusel võimalik piirata teabe edastamist andmesubjektidele ning asjaomaste andmesubjektide muude õiguste teostamist, et kaitsta komisjoni korraldatavaid kaubanduskaitset käsitlevaid uurimisi ning uurimisega seotud teiste isikute õigusi.

| (10) | Peale selle võib komisjonil olla tarvis piirata andmesubjektide õiguste kohaldamist tõhusa koostöö tagamise eesmärgil, et kaitsta teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste või liikmesriikide pädevate asutuste andmetöötlustoiminguid. Selleks peaks komisjon konsulteerima nende institutsioonide, organite ja asutustega piirangute kehtestamise põhjuste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse üle. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle võib komisjonil olla tarvis piirata andmesubjektide õiguste kohaldamist tõhusa koostöö tagamise eesmärgil, et kaitsta teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste või liikmesriikide pädevate asutuste andmetöötlustoiminguid. Selleks peaks komisjon konsulteerima nende institutsioonide, organite ja asutustega piirangute kehtestamise põhjuste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse üle.

| (11) | Komisjonil võib samuti olla tarvis piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste kohaldamist seoses kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud isikuandmetega, et teha nende riikide või organisatsioonidega koostööd ning tagada seega liidu üldisest huvist kantud olulise eesmärgi järgimine. Teatavatel juhtudel on andmesubjekti huvid või tema põhiõigused rahvusvahelise koostöö huvist siiski olulisemad. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonil võib samuti olla tarvis piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste kohaldamist seoses kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud isikuandmetega, et teha nende riikide või organisatsioonidega koostööd ning tagada seega liidu üldisest huvist kantud olulise eesmärgi järgimine. Teatavatel juhtudel on andmesubjekti huvid või tema põhiõigused rahvusvahelise koostöö huvist siiski olulisemad.

| (12) | Komisjon peaks kõiki piiranguid kohaldama läbipaistval viisil ning registreerima kõik kohaldatavad piirangud asjakohases dokumenteerimissüsteemis. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks kõiki piiranguid kohaldama läbipaistval viisil ning registreerima kõik kohaldatavad piirangud asjakohases dokumenteerimissüsteemis.

| (13) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikele 8 võivad vastutavad töötlejad andmesubjekti suhtes piirangu kohaldamise põhjusi käsitleva teabe esitamise edasi lükata, ära jätta või sellest keelduda, kui see teave kahjustaks mingil viisil piirangu eesmärki. See kehtib eelkõige määruse (EL) 2018/1725 artiklitega 16 ja 35 ette nähtud õiguste suhtes kohaldatavate piirangute korral. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikele 8 võivad vastutavad töötlejad andmesubjekti suhtes piirangu kohaldamise põhjusi käsitleva teabe esitamise edasi lükata, ära jätta või sellest keelduda, kui see teave kahjustaks mingil viisil piirangu eesmärki. See kehtib eelkõige määruse (EL) 2018/1725 artiklitega 16 ja 35 ette nähtud õiguste suhtes kohaldatavate piirangute korral.

| (14) | Selle tagamiseks, et andmesubjekti õigust saada määruse (EL) 2018/1725 artiklites 16 ja 35 sätestatud teavet piiratakse vaid seni, kuni selline piirang on komisjoni kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste teostamiseks vajalik, peaks komisjon kehtestatud piirangud korrapäraselt läbi vaatama. |
| --- | --- |

(14)

Selle tagamiseks, et andmesubjekti õigust saada määruse (EL) 2018/1725 artiklites 16 ja 35 sätestatud teavet piiratakse vaid seni, kuni selline piirang on komisjoni kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste teostamiseks vajalik, peaks komisjon kehtestatud piirangud korrapäraselt läbi vaatama.

| (15) | Juhul kui piiratakse andmesubjekti muid õigusi, peaks vastutav töötleja hindama iga juhtumi korral eraldi, kas piirangu põhjuse teatamine kahjustaks piirangu eesmärki. |
| --- | --- |

(15)

Juhul kui piiratakse andmesubjekti muid õigusi, peaks vastutav töötleja hindama iga juhtumi korral eraldi, kas piirangu põhjuse teatamine kahjustaks piirangu eesmärki.

| (16) | Euroopa Komisjoni andmekaitseametnik peaks piirangute kohaldamise sõltumatult läbi vaatama, et tagada käesoleva otsuse järgimine. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Komisjoni andmekaitseametnik peaks piirangute kohaldamise sõltumatult läbi vaatama, et tagada käesoleva otsuse järgimine.

| (17) | Määrus (EÜ) nr 45/2001 asendatakse määrusega (EL) 2018/1725 alates selle jõustumise kuupäevast, ilma üleminekuperioodita. Võimalus kohaldada andmesubjektide õiguste suhtes teatavaid piiranguid on sätestatud määruses (EÜ) nr 45/2001. Selleks et vältida kaubanduspoliitika ja kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste ohtu seadmist, kohaldatakse käesolevat otsust alates määruse (EL) 2018/1725 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(17)

Määrus (EÜ) nr 45/2001 asendatakse määrusega (EL) 2018/1725 alates selle jõustumise kuupäevast, ilma üleminekuperioodita. Võimalus kohaldada andmesubjektide õiguste suhtes teatavaid piiranguid on sätestatud määruses (EÜ) nr 45/2001. Selleks et vältida kaubanduspoliitika ja kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste ohtu seadmist, kohaldatakse käesolevat otsust alates määruse (EL) 2018/1725 jõustumise kuupäevast.

| (18) | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 30. novembril 2018, |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 30. novembril 2018,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad, mida komisjon peab järgima, kui ta teavitab andmesubjekte kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artiklitega 14, 15 ja 16 nende andmete töötlemisest komisjoni kaubanduspoliitikat ja kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste raames.

Käesolevas otsuses sätestatakse ka tingimused, mille korral komisjon võib kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c, g ja h piirata kõnealuse määruse artiklite 4, 14–17, 19, 20 ja 35 kohaldamist.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse komisjonis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes, mida komisjon teeb selleks, et teha talle määruste (EL) 2016/1036, (EL) 2016/1037, (EL) 2015/478 ja (EL) 2015/755 kohaselt antud ülesannete täitmiseks vajalikke toiminguid või mis on selliste toimingutega seotud.

3.   Käesolevat otsust kohaldatakse kõikides komisjoni talitustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes niivõrd, kuivõrd töödeldakse isikuandmeid, mis sisalduvad teabes, mille komisjoni talitused peavad edastama komisjonile või mida komisjon on käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toimingute teostamiseks või selliste toimingutega seoses juba töödelnud.

Artikkel 2

Kohaldatavad erandid ja piirangud

1.   Määruse (EL) 2018/1725 alusel andmesubjektide õigusi puudutavate kohustuste täitmisel kaalub komisjon, kas oleks vaja kohaldada mõnd kõnealuses määruses sätestatud erandit.

2.   Kui käesoleva otsuse artiklitest 3–7 ei tulene teisiti, võib komisjon piirata määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui käesoleva otsuse sätted vastavad määruse (EL) 2018/1725 artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 ette nähtud õigustele ja kohustustele ning kui nende õiguste teostamine ja kohustuste täitmine ohustaks komisjoni kaubanduspoliitika ja kaubanduskaitsemeetmete eesmärki või kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

3.   Kui käesoleva otsuse artiklitest 3–7 ei tulene teisiti, võib komisjon piirata käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusi ja kohustusi, mis on seotud teistelt liidu institutsioonidelt, organitelt ja asutustelt, liikmesriikide või kolmandate riikide pädevatelt asutustelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud isikuandmetega, järgmistel asjaoludel:

| a) | kui nende õiguste teostamist ja kohustuste täitmist võiksid piirata teised liidu institutsioonid, organid ja asutused määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 osutatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas selle määruse IX peatükiga või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (8) või nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (9); |
| --- | --- |

a)

kui nende õiguste teostamist ja kohustuste täitmist võiksid piirata teised liidu institutsioonid, organid ja asutused määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 osutatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas selle määruse IX peatükiga või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (8) või nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (9);

| b) | kui liikmesriikide pädevad asutused võiksid piirata selliste õiguste teostamist ja kohustuste täitmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (10) artiklis 23 osutatud õigusaktide alusel või selliste siseriiklike meetmete alusel, millega on üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (11) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3; |
| --- | --- |

b)

kui liikmesriikide pädevad asutused võiksid piirata selliste õiguste teostamist ja kohustuste täitmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (10) artiklis 23 osutatud õigusaktide alusel või selliste siseriiklike meetmete alusel, millega on üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (11) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3;

| c) | kui nende õiguste teostamine ja kohustuste täitmine võiks ohtu seada komisjoni koostöö kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste raames. |
| --- | --- |

c)

kui nende õiguste teostamine ja kohustuste täitmine võiks ohtu seada komisjoni koostöö kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste raames.

Enne piirangute kohaldamist esimese lõigu punktides a ja b osutatud asjaoludel peab komisjon konsulteerima asjaomaste liidu institutsioonide, organite, asutuste või liikmesriikide pädevate asutustega, välja arvatud juhul, kui komisjoni jaoks on selge, et piirangu kohaldamine on ette nähtud mõne neis punktides osutatud õigusaktiga.

Esimese lõigu punkti c ei kohaldata, kui andmesubjekti huvid või põhiõigused ja -vabadused on kaalukamad kui komisjoni huvi teha koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

4.   Lõigetega 1, 2 ja 3 ei piirata muude selliste komisjoni otsuste kohaldamist, millega on kehtestatud sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja teatavate õiguste piiramise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25 ja komisjoni kodukorra artiklile 23.

Artikkel 3

Andmesubjektide teavitamine

1.   Komisjon avaldab oma veebisaidil isikuandmete kaitse põhimõtteid käsitleva teate, millega kõiki andmesubjekte teavitatakse komisjoni kaubanduskaitsega seotud tegevusest, mis hõlmab nende isikuandmete töötlemist. Komisjon peab asjakohastel juhtudel tagama, et andmesubjekte teavitatakse eraldi ja sobivas vormis.

2.   Kui komisjon piirab täielikult või osaliselt selliste andmesubjektide teavitamist, kelle andmeid töödeldakse kaubanduspoliitikat või kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste eesmärgil, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas artikliga 6.

Artikkel 4

Andmesubjekti õigus andmetega tutvuda, neid kustutada ja nende töötlemist piirata

1.   Kui komisjon piirab täielikult või osaliselt määruse (EL) 2018/1725 artiklites 17, 19 ja 20 osutatud õigusi andmetega tutvuda, neid kustutada või nende töötlemist piirata, teatab ta kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda õiguskaitsevahendi saamiseks Euroopa Liidu Kohtusse, kui ta vastab asjaomase andmesubjekti taotlusele andmetega tutvuda, need kustutada või nende töötlemist piirata.

2.   Lõikes 1 osutatud piirangu kohaldamise põhjusi käsitleva teabe esitamise võib edasi lükata, ära jätta või sellest keelduda, kui see kahjustaks piirangu eesmärki.

3.   Komisjon dokumenteerib piirangu põhjused kooskõlas artikliga 6.

4.   Kui õigust andmetega tutvuda on täielikult või osaliselt piiratud, kasutab andmesubjekt oma õigust tutvuda andmetega Euroopa Andmekaitseinspektori vahendusel vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõigetele 6, 7 ja 8.

Artikkel 5

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumistest

Kui komisjon piirab andmesubjekti teavitamist isikuandmetega seotud rikkumistest, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklis 35, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6.

Artikkel 6

Piirangute dokumenteerimine ja registreerimine

1.   Komisjon dokumenteerib iga käesoleva otsuse alusel kohaldatava piirangu põhjused, sealhulgas hinnangu selle vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta, võttes arvesse määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 2 asjakohaseid sätteid.

Selleks tuleb dokumenteerida, kuidas õiguse teostamine ohustaks kaubanduspoliitika ja kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste eesmärki või artikli 2 lõike 2 või 3 kohaselt kohaldatavate piirangute eesmärki või kuidas see kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

2.   Põhjusi sisaldav dokument ning vajaduse korral ka asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad dokumendid registreeritakse. Taotluse korral tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 7

Piirangute kestus

1.   Artiklites 3, 4 ja 5 osutatud piiranguid kohaldatakse seni, kuni kehtivad nende kohaldamise põhjused.

2.   Kui artiklis 3 või 5 osutatud piirangu põhjus enam ei kehti, tühistab komisjon selle piirangu ja teatab andmesubjektile piirangu peamised põhjused. Samal ajal teatab komisjon andmesubjektile võimalusest esitada igal ajal kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

3.   Komisjon vaatab artiklites 3 ja 5 osutatud piirangute kohaldamise läbi iga kuue kuu tagant pärast nende vastuvõtmist ning siis, kui uurimine lõpetatakse. Pärast seda hindab piirangu kohaldamise/pikendamise vajalikkust üks kord aastas komisjon või vastutav töötleja.

Artikkel 8

Euroopa Komisjoni andmekaitseametniku teostatav läbivaatamine

1.   Andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta andmesubjektide õiguste piiramisest käesoleva otsuse alusel. Taotluse korral võimaldatakse andmekaitseametnikule juurdepääs põhjusi sisaldavale dokumendile ning kõigile asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavatele dokumentidele.

2.   Andmekaitseametnik võib taotleda piirangute läbivaatamist. Andmekaitseametnikule tuleb taotletud läbivaatamise tulemustest kirjalikult teatada.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 11. detsembrist 2018.

Brüssel, 14. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 16).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

5

(6)  Toimikute säilitamine komisjonis on reguleeritud üldise säilitustähtaegade loeteluga ehk loendi vormis regulatiivse dokumendiga (viimane versioon on avaldatud numbri SEC(2012) 713 all), millega on kehtestatud säilitustähtajad komisjoni eri liiki toimikute jaoks.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

8

(9)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

11

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/45

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 99: ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnituse saanud laternates kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate tüübikinnitust [2018/1997]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 13. täiendus – jõustumiskuupäev: 10. oktoober 2017

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Haldussätted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnilised nõuded |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

7.

LISAD

| 1. | Gaaslahendusvalgusallikate andmelehed |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teatis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis |
| --- | --- |

3.

| 4. | Elektriliste ja fotomeetriliste näitajate mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kaare asendi ja kuju ning elektroodide asendi mõõtmiseks kasutatav optiline seade |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tootja kvaliteedikontrollimenetluste miinimumnõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valimi võtmine ja tootja katseandmete vastavustasemed |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valimi võtmise miinimumnõuded kontrollijale |
| --- | --- |

8.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse 1. lisas osutatud gaaslahendusvalgusallikate suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks mootorsõidukite tüübikinnituse saanud laternates.

2.   HALDUSSÄTTED

2.1.   Mõisted

2.1.1.   Käesolevas eeskirjas kasutatud mõiste „kategooriaŠ“ abil eristatakse standardsete gaaslahendusvalgusallikate põhikonstruktsioone. Igale põhikonstruktsiooni kategooriale vastab eritähis, näiteks „D2S“.

2.1.2.   
  „Eri tüüpi gaaslahendusvalgusallikad“
   (1) – ühe ja sama kategooria gaaslahendusvalgusallikad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

1

| 2.1.2.1. | kaubanimi või kaubamärk; see tähendab:






  a) | ühe ja sama kaubanime või kaubamärgiga gaaslahendusvalgusallikaid, mis on valmistatud erinevate tootjate poolt, käsitatakse eri tüüpidena; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

kaubanimi või kaubamärk; see tähendab:

a)

ühe ja sama kaubanime või kaubamärgiga gaaslahendusvalgusallikaid, mis on valmistatud erinevate tootjate poolt, käsitatakse eri tüüpidena;

| b) | ühe ja sama tootja valmistatud gaaslahendusvalgusallikaid, mis erinevad üksnes kaubanime või kaubamärgi poolest, võib lugeda sama tüüpi gaaslahendusvalgusallikateks; |
| --- | --- |

b)

ühe ja sama tootja valmistatud gaaslahendusvalgusallikaid, mis erinevad üksnes kaubanime või kaubamärgi poolest, võib lugeda sama tüüpi gaaslahendusvalgusallikateks;

| 2.1.2.2. | kolvi ja/või sokli konstruktsioon, kuivõrd need erinevused mõjutavad optilisi tulemusi. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

kolvi ja/või sokli konstruktsioon, kuivõrd need erinevused mõjutavad optilisi tulemusi.

2.2.   Tüübikinnituse taotlemine

2.2.1.   Tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.2.2.   Igale tüübikinnitustaotlusele lisatakse (vt ka punkt 2.4.2):

| 2.2.2.1. | kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi kindlakstegemist; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi kindlakstegemist;

| 2.2.2.2. | tehniline kirjeldus, kaasa arvatud liiteseadise tähis, kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

tehniline kirjeldus, kaasa arvatud liiteseadise tähis, kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud;

| 2.2.2.3. | kolm näidist iga värvuse kohta, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

kolm näidist iga värvuse kohta, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse;

| 2.2.2.4. | üks liiteseadise näidis, kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

üks liiteseadise näidis, kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud.

2.2.3.   Juhul kui gaaslahendusvalgusallikas erineb eelnevalt tüübikinnituse saanud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, on küllaldane, kui esitatakse:

| 2.2.3.1. | tootja avaldus, milles tõendatakse esitatud tüübi (välja arvatud kaubanimi või kaubamärk) identsust juba kinnitatud tüübiga, mis on identifitseeritav vastava tüübikinnitusnumbri abil ning sama tootja toodetud; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

tootja avaldus, milles tõendatakse esitatud tüübi (välja arvatud kaubanimi või kaubamärk) identsust juba kinnitatud tüübiga, mis on identifitseeritav vastava tüübikinnitusnumbri abil ning sama tootja toodetud;

| 2.2.3.2. | kaks uue kaubanime või kaubamärgiga näidist. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

kaks uue kaubanime või kaubamärgiga näidist.

2.2.4.   Tüübikinnitusasutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

2.3.   Märgistus

2.3.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatud gaaslahendusvalgusallika soklile või kolvile peab olema kantud:

| 2.3.1.1. | taotleja kaubanimi või -märk; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

taotleja kaubanimi või -märk;

| 2.3.1.2. | asjaomase kategooria rahvusvaheline tähis; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

asjaomase kategooria rahvusvaheline tähis;

| 2.3.1.3. | nimivõimsus; seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase kategooria rahvusvahelisest tähisest; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

nimivõimsus; seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase kategooria rahvusvahelisest tähisest;

| 2.3.1.4. | piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks.

2.3.2.   Punktis 2.3.1.4 osutatud ala näidatakse tüübikinnitustaotlusele lisatud joonistel.

2.3.3.   Soklile võib kanda ka muid kui punktidega 2.3.1 ja 2.4.4 hõlmatud märgistusi.

2.3.4.   Juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud, kantakse valgusallika tüübikinnitusel kasutatavale liiteseadisele tüübi- ja kaubanimemärgis ning nimipinge ja -võimsus, nagu on osutatud asjaomase gaaslahendusvalgusallika andmelehel.

2.4.   Tüübikinnitus

2.4.1.   Kui kõik punkti 2.2.2.3 või 2.2.3.2 kohaselt esitatud gaaslahendusvalgusallika tüübi näidised vastavad punkti 2.2.2.4 kohaselt liiteseadisega katsetamisel käesoleva eeskirja nõuetele (juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud), antakse tüübikinnitus.

2.4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimene sümbol näitab muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisi tehnilisi muudatusi.

Sellele järgneb kuni kolmekohaline tunnuskood. Kasutada võib ainult joonealuses märkuses (2) loetletud araabia numbreid ja suurtähti.

2

Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi ühele gaaslahendusvalgusallika tüübile antud tüübikinnitusnumbrit anda teisele gaaslahendusvalgusallika tüübile. Taotleja soovil võib sama tüübikinnitusnumbri anda nii valget kui ka valikkollast valgust kiirgavatele gaaslahendusvalgusallikatele (vt punkt 2.1.2).

2.4.3.   Teade gaaslahendusvalgusallika tüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja joonisel, mille taotleja esitab tüübikinnituse jaoks ja mille formaat ei ületa A4 mõõtmeid (210 × 297 mm) ning mille mõõtkava on vähemalt 2:1.

2.4.4.   Igale gaaslahendusvalgusallikale, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile, paigaldatakse punktis 2.3.1.4 osutatud alale lisaks punktis 2.3.1 nõutavale märgistusele rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb alljärgnevast:

| 2.4.4.1. | äralõigatud segmentidega ringis paiknev E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

äralõigatud segmentidega ringis paiknev E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

3

| 2.4.4.2. | tüübikinnitusnumber äralõigatud segmentidega ringi läheduses. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

tüübikinnitusnumber äralõigatud segmentidega ringi läheduses.

2.4.5.   Kui tüübikinnituse taotleja on saanud mitmele kaubanimele või kaubamärgile ühe ja sama tüübikinnitusnumbri, piisab punkti 2.3.1.1 nõude täitmiseks ühest või mõnest kaubanimest või kaubamärgist.

2.4.6.   Punktides 2.3.1 ja 2.4.3 nimetatud märgid ja märgistused peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud.

2.4.7.   Käesoleva eeskirja 3. lisas on näide tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

3.   TEHNILISED NÕUDED

3.1.   Mõisted

Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas resolutsioonis R.E.5 või selle hilisemates muudetud versioonides sätestatud mõisteid.

3.2.   Üldnõuded

3.2.1.   Iga esitatud näidis peab vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele, kui näidist katsetatakse liiteseadusega (kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud) vastavalt punktile 2.2.2.4.

3.2.2.   Gaaslahendusvalgusallikate konstruktsioon peab olema selline, et need oleksid ja püsiksid tavakasutuse korral töökindlad. Peale selle ei tohi neil olla projekteerimis- või tootmisvigu.

3.2.3.   Valguskaar peab olema ainus gaaslahendusvalgusallika detail, mis tekitab ja kiirgab pingestamise korral valgust.

3.3.   Tootmine

3.3.1.   Gaaslahendusvalgusallika kolvil ei tohi olla kriimustusi ega plekke, mis võivad halvendada valgusallika tõhusust ja optilisi omadusi.

3.3.2.   Pärast 15-tunnist tööd liiteseadisega või integreeritud liiteseadisega valgusallikaga katsepingel pühitakse värvilise (välimise) kolvi pinda kergelt puuvillase lapiga, mida on leotatud 70 % (mahu järgi) n-heptaanist ja 30 % tolueenist koosnevas segus. Ligikaudu viie minuti pärast kontrollitakse kolvi pinda visuaalselt. Sellel ei tohi olla nähtavaid muutusi.

3.3.3.   Gaaslahendusvalgusallikatel peavad olema Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaande 60061 sokliandmelehtede tingimustele vastavad standardsoklid, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisa individuaalsetel andmelehtedel.

3.3.4.   Sokkel peab olema tugev ja kindlalt kolvi külge kinnitatud.

3.3.5.   Gaaslahendusvalgusallikate vastavus punktide 3.3.3–3.3.4 nõuetele tehakse kindlaks visuaalse vaatluse, mõõtmete kontrolli ja vajaduse korral katsepaigalduse abil.

3.4.   Katsed

3.4.1.   Gaaslahendusvalgusallikaid vanandatakse vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisale.

3.4.2.   Kõiki näidiseid katsetatakse koos liiteseadisega vastavalt punktile 2.2.2.4, juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud.

3.4.3.   Elektrilised mõõtmised tehakse vähemalt täpsusklassi 0,2 mõõteriistadega (täpsus 0,2 % kogu skaalast).

3.5.   Elektroodide, valguskaare ja ribade asend ning mõõtmed

3.5.1.   Elektroodide geomeetriline asend peab vastama asjaomasel andmelehel kirjeldatule. Valguskaare ja elektroodide asendi mõõtmise meetodi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas. Võib kasutada muid meetodeid.

3.5.1.1.   Valgusallika elektroodide asendit ja mõõtmeid mõõdetakse enne vanandamisperioodi; gaaslahendusvalgusallikas on mõõtmise ajal välja lülitatud ning mõõtmine tehakse optiliste meetoditega läbi klaasümbrise.

3.5.2.   Valguskaare kuju ja asend peab vastama asjaomase andmelehe nõuetele.

3.5.2.1.   Mõõtmine tehakse pärast vanandamist nii, et valgusallikas saab toidet katsepingel liiteseadisest, või nii, et valgusallikasse on integreeritud katsepingel liiteseadis.

3.5.3.   Ribade asend ja mõõtmed ning valgusläbivus peavad vastama asjaomase andmelehe nõuetele.

3.5.3.1.   Mõõtmine tehakse pärast vanandamist nii, et valgusallikas saab toidet katsepingel liiteseadisest, või nii, et valgusallikasse on integreeritud katsepingel liiteseadis.

3.6.   Sisselülitamise, stabiliseerimise ja kaare taassüttimise näitajad

3.6.1.   Sisselülitamine

Käesoleva eeskirja 4. lisa tingimuste kohasel katsetamisel peab gaaslahendusvalgusallikas lülituma sisse kohe ja jääma põlema.

3.6.2.   Stabiliseerimine

3.6.2.1.   Gaaslahendusvalgusallikad, mille sihtvalgusvoog on rohkem kui 2 000 lm

| | Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama: | 1 sekundi pärast: 25 % oma sihtvalgusvoost; |
| --- | --- | --- |

Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama:

1 sekundi pärast: 25 % oma sihtvalgusvoost;

| | 4 sekundi pärast: 80 % oma sihtvalgusvoost. |
| --- | --- |

4 sekundi pärast: 80 % oma sihtvalgusvoost.

| | Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele. |
| --- | --- |

Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele.

3.6.2.2.   Gaaslahendusvalgusallikad, mille sihtvalgusvoog on kuni 2 000 lm ja millel ei ole musti ribasid

| | Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama 1 sekundi pärast vähemalt 800 lm ja 4 sekundi pärast vähemalt 1 000 lm. |
| --- | --- |

Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama 1 sekundi pärast vähemalt 800 lm ja 4 sekundi pärast vähemalt 1 000 lm.

| | Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele. |
| --- | --- |

Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele.

3.6.2.3.   Gaaslahendusvalgusallikad, mille sihtvalgusvoog on kuni 2 000 lm, kuid mis sisaldavad musti ribasid

| | Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama 1 sekundi pärast vähemalt 700 lm ja 4 sekundi pärast vähemalt 900 lm. |
| --- | --- |

Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama 1 sekundi pärast vähemalt 700 lm ja 4 sekundi pärast vähemalt 900 lm.

| | Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele. |
| --- | --- |

Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele.

3.6.2.4.   Gaaslahendusvalgusallikad, millel on rohkem kui üks sihtvalgusvoog ja vähemalt üks sihtvalgusvoogudest ei ületa 2 000 lm

| | Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama 1 sekundi pärast vähemalt 800 lm ja 4 sekundi pärast vähemalt 1 000 lm. |
| --- | --- |

Mõõtmisel 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas kiirgama 1 sekundi pärast vähemalt 800 lm ja 4 sekundi pärast vähemalt 1 000 lm.

| | Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele. |
| --- | --- |

Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasele andmelehele.

3.6.3.   Kaare taassüttimine

Katsetamisel käesoleva eeskirja 4. lisa tingimuste kohaselt peab gaaslahendusvalgusallikas taassüttima kohe pärast andmelehel osutatud ajaks väljalülitamist. Ühe sekundi pärast peab valgusallikas kiirgama vähemalt 80 % oma sihtvalgusvoost.

3.7.   Elektrilised näitajad

Mõõtmisel käesoleva eeskirja 4. lisa tingimuste kohaselt peavad valgusallika pinge ja võimsus jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse.

3.8.   Valgusvoog

Mõõtmisel käesoleva eeskirja 4. lisa tingimuste kohaselt peab valgusvoog jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse. Kui üht ja sama tüüpi valgusallikale on ette nähtud nii valge kui ka valikkollane valgus, kehtib sihtväärtus valge valgusega valgusallikate suhtes; valikkollase valgusega valgusallika valgusvoog peab aga olema vähemalt 68 % ettenähtud väärtusest.

3.9.   Värvus

3.9.1.   Kiiratava valguse värvus peab olema valge või valikkollane. Peale selle peavad kolorimeetrilised näitajad (CIE värvsuskoordinaatidena väljendatuna jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse.

3.9.2.   Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatusseeriates sätestatud kiiratava valguse värvuse mõisteid.

3.9.3.   Värvust mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 10 sätestatud tingimuste kohaselt.

3.9.4.   Gaaslahendusvalgusallika minimaalne punase värvuse sisaldus peab olema niisugune, et:

Formula

kus:

| Ee (λ) | [W/nm] | on radiaalse valgusvoo spektraaljaotus; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | on spektraalne valgusefektiivsus; |
| λ | [nm] | on lainepikkus. |

Ee (λ)

e

[W/nm]

on radiaalse valgusvoo spektraaljaotus;

V (λ)

[1]

on spektraalne valgusefektiivsus;

λ

[nm]

on lainepikkus.

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle.

3.10.   Ultraviolettkiirgus

Gaaslahendusvalgusallika ultraviolettkiirguse tase peab olema nii madal, et see vastaks väikese ultraviolettkiirgusega gaaslahendusvalgusallika tüübile, mis vastab valemile:

Formula

kus:

| S (λ) | [1] | on spektraalne kaalufunktsioon; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | on fotomeetrilise kiirguse ekvivalent. |

S (λ)

[1]

on spektraalne kaalufunktsioon;

km = 683

m

[lm/W]

on fotomeetrilise kiirguse ekvivalent.

(Muude sümbolite määratlusi vt punktist 3.9.4.)

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle.

Ultraviolettkiirgus kaalutakse vastavalt järgmises tabelis esitatud väärtustele.

| λ | S (λ) | λ | S (λ) | λ | S (λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | 305 | 0,060 | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,000090 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

λ

S (λ)

λ

S (λ)

λ

S (λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,000090

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

Valitud lainepikkused on representatiivsed; muud väärtused tuleb interpoleerida.

Väärtused vastavalt Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni Rahvusvahelise Mitteioniseeriva Kiirguse Komitee (IRPA/INIRC) suunistele ultraviolettkiirgusega kokkupuutumise piiramise kohta.

3.11.   Standardsed gaaslahendusvalgusallikad

Standardsed gaaslahendusega (etalon-)valgusallikad peavad vastama valgusallikate tüübikinnitusele esitatavatele nõuetele ja asjaomase andmelehe erinõuetele. Valget ja valikkollast valgust kiirgava valgusallikatüübi korral peab standardne valgusallikas kiirgama valget valgust.

4.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

4.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud gaaslahendusvalgusallikad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, järgides punktis 3 ning käesoleva eeskirja 1. ja 3. lisas sätestatud märgistusi ja tehnilisi nõudeid.

4.2.   Punkti 4.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane tootmise kontroll.

4.3.   Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

| 4.3.1. | tagama toodete kvaliteedi tulemusliku kontrollimise menetluste olemasolu; |
| --- | --- |

4.3.1.

tagama toodete kvaliteedi tulemusliku kontrollimise menetluste olemasolu;

| 4.3.2. | pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

4.3.2.

pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

| 4.3.3. | tagama katsetulemuste registreerimise ning nendega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- |

4.3.3.

tagama katsetulemuste registreerimise ning nendega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel tüübikinnitusasutusega;

| 4.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi, kasutades käesoleva eeskirja 7. lisa kriteeriume, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi; |
| --- | --- |

4.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, kasutades käesoleva eeskirja 7. lisa kriteeriume, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi;

| 4.3.5. | tagama, et iga gaaslahendusvalgusallika tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 6. lisas ettenähtud katsed; |
| --- | --- |

4.3.5.

tagama, et iga gaaslahendusvalgusallika tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 6. lisas ettenähtud katsed;

| 4.3.6. | tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase tootmise vastavus nõuetele. |
| --- | --- |

4.3.6.

tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase tootmise vastavus nõuetele.

4.4.   Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

4.4.1.   Igal kontrollimisel tuleb väliskontrollijale esitada katsearuanded ja tootmise kontrollimise aruanded.

4.4.2.   Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid, mida siis tootja laboris katsetatakse. Näidiste vähima arvu võib kindlaks määrata tootja tehtud kontrollimiste tulemuste põhjal.

4.4.3.   Kui kvaliteet osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 4.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele.

4.4.4.   Tüübikinnitusasutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikkuse põhimõttel valitud näidistega, häirimata seejuures tootja tarnekohustusi ja lähtudes käesoleva eeskirja 8. lisa kriteeriumidest.

4.4.5.   Tüübikinnitusasutus peab püüdma teha kontrolli kord kahe aasta tagant. Kontrolli sagedus sõltub aga tüübikinnitusasutuse äranägemisest ja sellest, kuivõrd tüübikinnitusasutus usaldab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab tüübikinnitusasutus, et võimalikult kiiresti võetakse tootmise nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed.

5.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

5.1.   Gaaslahendusvalgusallikale käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui tootmise nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud nõuded ei ole täidetud.

5.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

6.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud gaaslahendusvalgusallika tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

7.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Valikkollast kolbi või valikkollast välimist lisakolbi, mille ainus otstarve on muuta valge valgusega gaaslahendusvalgusallika värvust, kuid mitte muid omadusi, ei loeta muutuseks gaaslahendusvalgusallika tüübis.

1

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

2

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

1. LISA

GAASLAHENDUSVALGUSALLIKATE ANDMELEHED
   (1)

Asjaomase gaaslahendusvalgusallika kategooria ja rühm, milles see kategooria on loetletud, koos vastava kategooria kasutuspiirangutega kehtivad sellisena, nagu on sätestatud gaaslahendusvalgusallika tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas resolutsioonis R.E.5 (1) või selle hilisemates muudatustes.

---

(1)  Alates 22. juunist 2017 on gaaslahendusvalgusallikate andmelehed, valgusallikakategooriate loetelu ja rühm koos asjaomase kategooria kasutuspiirangute ja andmelehtede numbritega hõlmatud resolutsioonis R.E.5 (ECE/TRANS/WP.29/2016/111).

---

2. LISA

Image 20

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse gaaslahendusvalgusallika tüübi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

kooskõlas eeskirjaga nr 99

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Gaaslahendusvalgusallika — kategooria:

— nimivõimsus:

2. Kaubanimi või kaubamärk

3. Tootja nimi ja aadress

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress

5. Liiteseadise mark ja tüübinumber:

(Juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud.)

6. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev

7. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus

8. Teenistuse väljastatud aruande kuupäev

9. Teenistuse väljastatud aruande number

10. Tüübikinnitus antud / andmata jäetud / laiendatud / tühistatud (2)

11. Koht

12. Kuupäev

13. Allkiri

14. Lisatud joonisel nr ... on kujutatud kogu valgusallikas.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUSE NÄIDIS

(vt käesoleva eeskirja punkt 2.4.4)

a = 2,5 mm min.

Gaaslahendusvalgusallika külge kinnitatud ülalkujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et valgusallikas on saanud tüübikinnituse Ühendkuningriigis (E11) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0A01. Tüübikinnitusnumbri esimene sümbol näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 99 algversiooni nõuetele.

---

4. LISA

ELEKTRILISTE JA FOTOMEETRILISTE NÄITAJATE MÕÕTMISE MEETOD

1.   ÜLDTEAVE

Sisselülitamise, stabiliseerimise ja kaare taassüttimise katsete tegemiseks ning elektriliste ja fotomeetriliste näitajate mõõtmiseks lastakse gaaslahendusvalgusallikal töötada vabas õhus õhutemperatuuril 25 ± 5 °C.

2.   LIITESEADIS

Kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud, tehakse kõik liiteseadise katsed ja mõõtmised käesoleva eeskirja punkti 2.2.2.4 kohaselt. Sisselülitamis- ja stabiliseerimiskatsetes kasutatav toiteallikas peab tagama tugevvoolu impulsi kiire tõusu.

3.   PÕLEMISASEND

Põlemisasend on ± 10° piires horisontaalne ning juhe on suunatud allapoole. Vanandamis- ja katseasend on identsed. Kui gaaslahendusvalgusallikal lastakse kogemata töötada vales suunas, tuleb see enne mõõtmist uuesti vanandada. Vanandamise ja mõõtmiste ajal ei tohi olla elektrijuhtivusega esemeid 32 mm läbimõõduga ja 60 mm pikkuse silindri kujulises ruumis, mis on nulltelje suhtes kontsentriline ja kaare suhtes sümmeetriline. Peale selle tuleb hoiduda hajunud magnetväljadest.

4.   VANANDAMINE

Kõik katsed tehakse valgusallikatega, mida on vanandatud vähemalt 15 tsükli vältel, milles kasutatakse järgmist lülitamistsüklit:

| | 45 minutit sisse lülitatud, 15 sekundit välja lülitatud, 5 minutit sisse lülitatud, 10 minutit välja lülitatud. |
| --- | --- |

45 minutit sisse lülitatud, 15 sekundit välja lülitatud, 5 minutit sisse lülitatud, 10 minutit välja lülitatud.

5.   TOITEPINGE

Kõik katsed tehakse asjaomasel andmelehel osutatud katsepingel.

6.   SISSELÜLITAMISKATSE

Sisselülitamiskatse tehakse valgusallikatega, mida ei ole vanandatud ega kasutatud vähemalt 24 tunni vältel enne katset.

7.   STABILISEERIMISKATSE

Stabiliseerimiskatse tehakse valgusallikatega, mida ei ole vähemalt üks tund enne katset kasutatud.

8.   KAARE TAASSÜTTIMISE KATSE

Valgusallikas lülitatakse sisse ja seda käitatakse (ka integreeritud) liiteseadisega katsepingel 15 minuti vältel. Seejärel lülitatakse liiteseadise või integreeritud liiteseadisega valgusallika toitepinge asjaomasel andmelehel osutatud väljalülitamisperioodiks välja ning seejärel uuesti sisse.

9.   ELEKTRILINE JA FOTOMEETRILINE KATSE

Enne mõõtmisi stabiliseeritakse valgusallikas 15 minuti vältel.

10.   VÄRVUS

Valgusallika värvust mõõdetakse Ulbrichti kuulis, kasutades mõõtesüsteemi, mis näitab tekkiva valguse CIE värvsuskoordinaate resolutsiooniga ± 0,002.

---

5. LISA

KAARE ASENDI JA KUJU NING ELEKTROODIDE ASENDI MÕÕTMISEKS KASUTATAV OPTILINE SEADE
   (1)

Gaaslahendusvalgusallikas asetatakse nii, nagu on näidatud vastava kategooria põhijoonisel.

Image 22

Optiline süsteem projitseerib ekraanile kaare A kujutise A′ eelistatavalt suurendusega M = s′/s = 20. Optiline süsteem peab olema aplanaatne ja akromaatiline. Optilise süsteemi fookuskaugusel f tekitab diafragma d kaare projektsiooni peaaegu paralleelsete vaatesuundadega. Selleks et poolhajuvuse nurk ei oleks suurem kui μ = 0,5°, ei tohi fookusdiafragma läbimõõt optilise süsteemi fookuskauguse suhtes olla suurem kui d = 2f tan(μ). Optilise süsteemi aktiivne läbimõõt ei tohi olla suurem kui:

| | D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2. (c, b1 ja b2 on esitatud elektroodide asendit kirjeldavatel andmelehtedel.) |
| --- | --- |

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2. (c, b1 ja b2 on esitatud elektroodide asendit kirjeldavatel andmelehtedel.)

Elektroodide asendit võimaldab mõõta ekraanil olev skaala. Paigaldist saab kalibreerida paralleelse valgusvihuga eraldiseisva projektori ja mõõturiga, mille vari projitseeritakse ekraanile. Mõõtur näitab nulltelge ja baastasandiga paralleelset ning sellest „e“ mm kaugusel asuvat tasapinda.

Ekraani tasapinnale tuleb paigaldada vastuvõtja, mis liigub vertikaalsuunas sirgjoonel, mis vastab tasapinnale kaugusel „e“ gaaslahendusvalgusallika baastasandist.

Vastuvõtja suhteline spektraaltundlikkus on sama, mis inimsilmal. Vastuvõtja ei tohi olla suurem kui 0,2 M mm horisontaalsuunas ja 0,025 M mm vertikaalsuunas (M = suurendus). Mõõdetava liikumise ulatus peab olema niisugune, et on võimalik mõõta kaare painet r ja kaare hajumist s. Juhukiirte mõõtmiseks peab vastuvõtja olema ringikujuline ja läbimõõduga 0,2 M mm.

---

(1)  Tegemist on mõõtmismeetodi näidisega; kasutada võib mis tahes muud samaväärse mõõtmistäpsusega meetodit.

---

6. LISA

TOOTJA KVALITEEDIKONTROLLIMENETLUSTE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDTEAVE

Vastavusnõuded loetakse fotomeetrilisest (sh ultraviolettkiirguse aspektist), geomeetrilisest, visuaalsest ja elektrilisest aspektist täidetuks, kui ei ületata seeriatootmises olevatele gaaslahendusvalgusallikatele käesoleva eeskirja 1. lisa asjaomasel andmelehel ja soklite asjaomasel andmelehel esitatud lubatud hälbeid.

2.   TOOTJAPOOLSELE VASTAVUSKONTROLLILE ESITATAVAD MIINIMUMNÕUDED

Tootja või tüübikinnitusmärgi omanik teeb nõutud ajavahemike järel igat liiki gaaslahendusvalgusallikatega asjakohased katsed vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

2.1.   Katsete laad

Kõnealustele nõuetele vastavuse kontrollimiseks tehtavad katsed peavad hõlmama fotomeetrilisi, geomeetrilisi ja optilisi näitajaid.

2.2.   Katsemeetodid

2.2.1.   Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

2.2.2.   Käesoleva lisa punkti 2.2.1 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastavusse viimist tüübikinnitusasutuse tehtud mõõtmiste tulemustega.

2.3.   Valimi võtmine

Gaaslahendusvalgusallikate näidised valitakse ühtliku partii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratud sama tüüpi gaaslahendusvalgusallikate rühma.

2.4.   Kontrollitud ja dokumenteeritud näitajad

Gaaslahendusvalgusallikad kontrollitakse ja katsetulemused registreeritakse, lähtudes käesoleva eeskirja 7. lisa tabelis 1 loetletud näitajate rühmadest.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja või tüübikinnituse omanik peab katsetulemusi statistiliselt uurima, et täita käesoleva eeskirja punktis 4.1 sätestatud tootmise nõuetele vastavuse kontrolli nõuded.

Vastavus on tagatud, kui ei ületata käesoleva eeskirja 7. lisa tabelis 1 esitatud näitajate rühmale lubatud mittevastavuse taset. See tähendab, et gaaslahendusvalgusallikate arv, mis ei vasta gaaslahendusvalgusallika tüübi mis tahes näitajate rühma nõuetele, ei ületa käesoleva eeskirja 7. lisa asjaomastes tabelites 2, 3 või 4 esitatud piirmäärasid.

Märkus: näitajana käsitletakse iga üksikut gaaslahendusvalgusallikale esitatavat nõuet.

---

7. LISA

VALIMI VÕTMINE JA TOOTJA KATSEANDMETE VASTAVUSTASEMED

Tabel 1

Näitajad

| Näitajate rühmitamine | Gaaslahendusvalgusallikate tüüpide katseandmete rühm (*1) | Vähim näidiste arv 12 kuu vältel rühma kohta (*1) | Lubatav mittevastavuste tase ühe näitajate rühma kohta (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Märgistus, loetavus ja vastupidavus | Kõik samade välismõõtmetega tüübid | 315 | 1 |
| Kolvi kvaliteet | Kõik sama kolviga tüübid | 315 | 1 |
| Välismõõtmed (ilma soklita) | Kõik sama kategooria tüübid | 315 | 1 |
| Kaare ja ribade asend ning mõõtmed | Kõik sama kategooria tüübid | 200 | 6,5 |
| Sisselülitamine, stabiliseerimine ja kaare taassüttimine | Kõik sama kategooria tüübid | 200 | 1 |
| Gaaslahendusvalgusallika pinge ja võimsus | Kõik sama kategooria tüübid | 200 | 1 |
| Valgustugevus, värvus ja ultraviolettkiirgus | Kõik sama kategooria tüübid | 200 | 1 |

Näitajate rühmitamine

Gaaslahendusvalgusallikate tüüpide katseandmete rühm (*1)

Vähim näidiste arv 12 kuu vältel rühma kohta (*1)

Lubatav mittevastavuste tase ühe näitajate rühma kohta (%)

Märgistus, loetavus ja vastupidavus

Kõik samade välismõõtmetega tüübid

315

1

Kolvi kvaliteet

Kõik sama kolviga tüübid

315

1

Välismõõtmed (ilma soklita)

Kõik sama kategooria tüübid

315

1

Kaare ja ribade asend ning mõõtmed

Kõik sama kategooria tüübid

200

6,5

Sisselülitamine, stabiliseerimine ja kaare taassüttimine

Kõik sama kategooria tüübid

200

1

Gaaslahendusvalgusallika pinge ja võimsus

Kõik sama kategooria tüübid

200

1

Valgustugevus, värvus ja ultraviolettkiirgus

Kõik sama kategooria tüübid

200

1

Vastuvõetavuse piirmäärad, mis põhinevad iga näitajate rühma katsetulemuste arvudel, on loetletud tabelis 2 maksimaalse mittevastavuste arvuna. Need määrad põhinevad eeldusel, et lubatav mittevastavuse tase on 1 protsent, eeldades, et vastuvõetavuse tõenäosus on vähemalt 0,95.

Tabel 2

| Iga näitaja katsetulemuste arv | Vastuvõetavuse piirmäärad |
| --- | --- |
| ...–200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Iga näitaja katsetulemuste arv

Vastuvõetavuse piirmäärad

...–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

Vastuvõetavuse piirmäärad, mis põhinevad iga näitajate rühma katsetulemuste arvul, on loetletud tabelis 3 maksimaalse mittevastavuste arvuna. Need määrad põhinevad eeldusel, et lubatav mittevastavuse tase on 6,5 protsenti, eeldades, et vastuvõetavuse tõenäosus on vähemalt 0,95.

Tabel 3

| Gaaslahendusvalgusallikate arv aruannetes | Piirmäär | Gaaslahendusvalgusallikate arv aruannetes | Piirmäär | Gaaslahendusvalgusallikate arv aruannetes | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| – 200 | 21 | 541–553 | 47 | 894–907 | 73 |
| 201–213 | 22 | 554–567 | 48 | 908–920 | 74 |
| 214–227 | 23 | 568–580 | 49 | 921–934 | 75 |
| 228–240 | 24 | 581–594 | 50 | 935–948 | 76 |
| 241–254 | 25 | 595–608 | 51 | 949–961 | 77 |
| 255–268 | 26 | 609–621 | 52 | 962–975 | 78 |
| 269–281 | 27 | 622–635 | 53 | 976–988 | 79 |
| 282–295 | 28 | 636–648 | 54 | 989 – 1 002 | 80 |
| 296–308 | 29 | 649–662 | 55 | 1 003 – 1 016 | 81 |
| 309–322 | 30 | 663–676 | 56 | 1 017 – 1 029 | 82 |
| 323–336 | 31 | 677–689 | 57 | 1 030 – 1 043 | 83 |
| 337–349 | 32 | 690–703 | 58 | 1 044 – 1 056 | 84 |
| 350–363 | 33 | 704–716 | 59 | 1 057 – 1 070 | 85 |
| 364–376 | 34 | 717–730 | 60 | 1 071 – 1 084 | 86 |
| 377–390 | 35 | 731–744 | 61 | 1 085 – 1 097 | 87 |
| 391–404 | 36 | 745–757 | 62 | 1 098 – 1 111 | 88 |
| 405–417 | 37 | 758–771 | 63 | 1 112 – 1 124 | 89 |
| 418–431 | 38 | 772–784 | 64 | 1 125 – 1 138 | 90 |
| 432–444 | 39 | 785–798 | 65 | 1 139 – 1 152 | 91 |
| 445–458 | 40 | 799–812 | 66 | 1 153 – 1 165 | 92 |
| 459–472 | 41 | 813–825 | 67 | 1 166 – 1 179 | 93 |
| 473–485 | 42 | 826–839 | 68 | 1 180 – 1 192 | 94 |
| 486–499 | 43 | 840–852 | 69 | 1 193 – 1 206 | 95 |
| 500–512 | 44 | 853–866 | 70 | 1 207 – 1 220 | 96 |
| 513–526 | 45 | 867–880 | 71 | 1 221 – 1 233 | 97 |
| 527–540 | 46 | 881–893 | 72 | 1 234 – 1 249 | 98 |

Gaaslahendusvalgusallikate arv aruannetes

Piirmäär

Gaaslahendusvalgusallikate arv aruannetes

Piirmäär

Gaaslahendusvalgusallikate arv aruannetes

Piirmäär

– 200

21

541–553

47

894–907

73

201–213

22

554–567

48

908–920

74

214–227

23

568–580

49

921–934

75

228–240

24

581–594

50

935–948

76

241–254

25

595–608

51

949–961

77

255–268

26

609–621

52

962–975

78

269–281

27

622–635

53

976–988

79

282–295

28

636–648

54

989 – 1 002

80

296–308

29

649–662

55

1 003 – 1 016

81

309–322

30

663–676

56

1 017 – 1 029

82

323–336

31

677–689

57

1 030 – 1 043

83

337–349

32

690–703

58

1 044 – 1 056

84

350–363

33

704–716

59

1 057 – 1 070

85

364–376

34

717–730

60

1 071 – 1 084

86

377–390

35

731–744

61

1 085 – 1 097

87

391–404

36

745–757

62

1 098 – 1 111

88

405–417

37

758–771

63

1 112 – 1 124

89

418–431

38

772–784

64

1 125 – 1 138

90

432–444

39

785–798

65

1 139 – 1 152

91

445–458

40

799–812

66

1 153 – 1 165

92

459–472

41

813–825

67

1 166 – 1 179

93

473–485

42

826–839

68

1 180 – 1 192

94

486–499

43

840–852

69

1 193 – 1 206

95

500–512

44

853–866

70

1 207 – 1 220

96

513–526

45

867–880

71

1 221 – 1 233

97

527–540

46

881–893

72

1 234 – 1 249

98

Vastuvõetavuse piirmäärad, mis põhinevad iga näitajate rühma katsetulemuste arvul, on loetletud tabelis 4 tulemuste protsendina, eeldades, et vastuvõetavuse tõenäosus on vähemalt 0,95.

Tabel 4

| Iga näitaja katsetulemuste arv | Piirmäärad tulemuste protsendina | Piirmäärad tulemuste protsendina |
| --- | --- | --- |
| Lubatav mittevastavuse tase 1 % | Lubatav mittevastavuse tase 6,5 % |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Iga näitaja katsetulemuste arv

Piirmäärad tulemuste protsendina

Piirmäärad tulemuste protsendina

Lubatav mittevastavuse tase 1 %

Lubatav mittevastavuse tase 6,5 %

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(*1)  Hindamisel vaadeldakse tavaliselt konkreetse tehase poolt seeriatoodanguna toodetud gaaslahendusvalgusallikaid. Tootja võib rühmitada sama tüübi kohta kehtivaid kirjed mitmest tehasest tingimusel, et neis kasutatakse sama kvaliteedisüsteemi ja kvaliteedijuhtimist.

---

8. LISA

VALIMI VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED KONTROLLIJALE

1.   Vastavusnõuded loetakse fotomeetrilisest, geomeetrilisest, visuaalsest ja elektrilisest aspektist täidetuks, kui ei ületata seeriatootmises olevatele gaaslahendusvalgusallikatele 1. lisa asjaomasel andmelehel ja soklite asjaomasel andmelehel esitatud lubatud hälbeid.

2.   Masstoodanguna valmistatud gaaslahendusvalgusallikate nõuetele vastavust ei vaidlustata, kui tulemused vastavad käesoleva lisa punktile 5.

3.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse ja tootjalt nõutakse tootmise nõuetega vastavusse viimist juhul, kui tulemused ei vasta käesoleva lisa punktile 5.

4.   Kui kohaldatakse käesoleva lisa punkti 3, võetakse kahe kuu jooksul 250 gaaslahendusvalgusallikast koosnev täiendav valim, mis valitakse hiljuti toodetud partii hulgast juhuslikult.

5.   Nõuetele vastavuse kinnitamine või mittekinnitamine otsustatakse tabeli väärtuste põhjal. Gaaslahendusvalgusallikad kiidetakse heaks või lükatakse tagasi iga näitajate rühma alusel vastavalt tabelis esitatud väärtustele (1).

| Valim | 1 % (*1) | 6,5 % (*1) |
| --- | --- | --- |
| Heaks kiita | Tagasi lükata | Heaks kiita | Tagasi lükata |
| Esimese valimi suurus: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Kui mittevastavate ühikute arv on suurem kui 2 (11) ja väiksem kui 5 (16), tuleb võtta teine 125 ühikust koosnev valim ja hinnata 250 ühikut koos | 6 | 7 | 26 | 27 |

Valim

1 % (*1)

6,5 % (*1)

Heaks kiita

Tagasi lükata

Heaks kiita

Tagasi lükata

Esimese valimi suurus: 125

2

5

11

16

Kui mittevastavate ühikute arv on suurem kui 2 (11) ja väiksem kui 5 (16), tuleb võtta teine 125 ühikust koosnev valim ja hinnata 250 ühikut koos

6

7

26

27

---

(1)  Kava on ette nähtud selleks, et hinnata gaaslahendusvalgusallikate vastavust lubatavate kõrvalekallete tasemete 1 % ja 6,5 % juures ning see põhineb tavakontrolli kaheastmelisel valimivõtukaval, mis on esitatud IEC väljaandes 60410: „Omaduste kontrollimise valimi võtmise kavad ja menetlused“.

(*1)  Gaaslahendusvalgusallikaid kontrollitakse ja katsetulemused registreeritakse, lähtudes käesoleva eeskirja 7. lisa tabelis 1 loetletud näitajate rühmadest.

---

| 17.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 320/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 320/63

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 128: ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternamoodulites kasutatavate valgusdioodiga valgusallikate (leedvalgusallikate) tüübikinnitust [2018/1998]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 7. täiendus – jõustumise kuupäev: 16. oktoober 2018

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Haldussätted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnilised nõuded |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

7.

LISAD

| 1. | Leedvalgusallikate andmelehed |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teatis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis |
| --- | --- |

3.

| 4. | Elektriliste ja fotomeetriliste omaduste mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tootjapoolsetele kvaliteedikontrollimenetlustele esitatavad miinimumnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Näidiste võtmine ja tootja katseandmete vastavustasemed |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnitusasutuse tehtavatele pistelistele kontrollidele esitatavad miinimumnõuded |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pistelise kontrolliga kinnitatud vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valgust kiirgava ala heleduskontrasti ja heleduse ühtsuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

9.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse 1. lisas osutatud leedvalgusallikate suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse saanud laternates.

2.   HALDUSSÄTTED

2.1.   Mõisted

2.1.1.   Kategooria määratlus

Käesolevas eeskirjas kasutatud mõiste „kategooria“ abil eristatakse standardsete leedvalgusallikate põhikonstruktsioone. Igale põhikonstruktsiooni kategooriale vastab eritähis, näiteks „LW1“, „LY2“, „LR2“.

2.1.2.   Tüübi määratlus

Ühte ja samasse kategooriasse kuuluvad eri tüüpi leedvalgusallikad võivad erineda järgmiste oluliste tunnuste poolest:

| 2.1.2.1. | kaubanimi või kaubamärk;
  ühe ja sama kaubanime või kaubamärgiga leedvalgusallikaid, mis on valmistatud erinevate tootjate poolt, käsitatakse eri tüüpidena. Kui leedvalgusallikad erinevad ainult kaubanime või kaubamärgi poolest ja need on valmistanud üks ja sama tootja, võib neid pidada ühte tüüpi kuuluvaks; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

kaubanimi või kaubamärk;

ühe ja sama kaubanime või kaubamärgiga leedvalgusallikaid, mis on valmistatud erinevate tootjate poolt, käsitatakse eri tüüpidena. Kui leedvalgusallikad erinevad ainult kaubanime või kaubamärgi poolest ja need on valmistanud üks ja sama tootja, võib neid pidada ühte tüüpi kuuluvaks;

| 2.1.2.2. | valgusallika ehitus, juhul kui kõnealused erinevused mõjutavad optilisi mõõtmistulemusi; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

valgusallika ehitus, juhul kui kõnealused erinevused mõjutavad optilisi mõõtmistulemusi;

| 2.1.2.3. | nimipinge. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

nimipinge.

2.2.   Tüübikinnituse taotlemine

2.2.1.   Tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.2.2.   Igale tüübikinnitustaotlusele lisatakse (vt ka punkt 2.4.2):

| 2.2.2.1. | kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi kindlaks tegemist; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi kindlaks tegemist;

| 2.2.2.2. | tehniline lühikirjeldus; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

tehniline lühikirjeldus;

| 2.2.2.3. | viis näidist. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

viis näidist.

2.2.3.   Juhul kui leedvalgusallikas erineb eelnevalt tüübikinnituse saanud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, piisab sellest, kui esitatakse:

| 2.2.3.1. | tootja deklaratsioon selle kohta, et tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp:






  a) | on identne eelnevalt kinnitatud ja tüübikinnitusnumbriga varustatud tüübiga (välja arvatud kaubanime või kaubamärgi poolest); |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1.

tootja deklaratsioon selle kohta, et tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp:

a)

on identne eelnevalt kinnitatud ja tüübikinnitusnumbriga varustatud tüübiga (välja arvatud kaubanime või kaubamärgi poolest);

| b) | ning on valmistatud sama tootja poolt; |
| --- | --- |

b)

ning on valmistatud sama tootja poolt;

| 2.2.3.2. | kaks uue kaubanime või kaubamärgiga näidist. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

kaks uue kaubanime või kaubamärgiga näidist.

2.2.4.   Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise vastavuse tõhus kontroll.

2.3.   Märgistus

2.3.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatud leedvalgusallikate soklile peab olema kantud:

| 2.3.1.1. | taotleja kaubanimi või -märk; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

taotleja kaubanimi või -märk;

| 2.3.1.2. | nimipinge; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

nimipinge;

| 2.3.1.3. | asjaomase kategooria tähis; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

asjaomase kategooria tähis;

| 2.3.1.4. | piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks.

2.3.2.   Punktis 2.3.1.4 osutatud ala näidatakse tüübikinnitustaotlusele lisatud joonistel.

2.3.3.   Valgusallikale võib kanda ka muid kui punktides 2.3.1 ja 2.4.4 nimetatud märgistusi, kui need ei halvenda valgustusomadusi.

2.4.   Tüübikinnitus

2.4.1.   Kui punktide 2.2.2.3 või 2.2.3.2 kohaselt esitatud leedvalgusallika tüübi kõik näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

2.4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimene number näitab muudatuste seeriat, mis kehtib tüübikinnituse andmise ajal.

Sellele järgneb kuni kolmekohaline tunnusnumber. Kasutada võib ainult järgmisi araabia numbreid ja suurtähti:

„0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z“.

Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi ühele leedvalgusallika tüübile antud numbrit anda teisele leedvalgusallika tüübile.

2.4.3.   Teade leedvalgusallika tüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja joonisel, mille taotleja esitab tüübikinnituse jaoks ja mille formaat ei ületa A4 mõõtmeid (210 × 297 mm) ning mille mõõtkava on vähemalt 2: 1.

2.4.4.   Lisaks punkti 2.3.1 alusel nõutavale märgistusele kantakse igale leedvalgusallikale, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, punktis 2.3.1.4 osutatud alale ka rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

| 2.4.4.1. | äralõigatud segmentidega ringis olev E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (1); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

äralõigatud segmentidega ringis olev E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (1);

1

| 2.4.4.2. | tüübikinnitusnumber äralõigatud segmentidega ringi läheduses. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

tüübikinnitusnumber äralõigatud segmentidega ringi läheduses.

2.4.5.   Kui taotleja on saanud mitmele kaubanimele või kaubamärgile ühe ja sama tüübikinnitusnumbri, piisab punkti 2.3.1.1 nõude täitmiseks neist ühe või mõne nimetamisest.

2.4.6.   Punktides 2.3.1 ja 2.4.4 nimetatud märgid ja märgistus peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud.

2.4.7.   Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis.

3.   TEHNILISED NÕUDED

3.1.   Mõisted

Kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud resolutsioonis R.E.5 või selle hilisemates redaktsioonides esitatud mõisteid.

3.2.   Üldnõuded

3.2.1.   Iga esitatud näidis peab vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele.

3.2.2.   Leedvalgusallikate konstruktsioon peab olema selline, et need püsiksid tavapärase kasutuse korral töökindlana. Peale selle ei tohi neil olla projekteerimis- ega tootmisvigu.

3.2.3.   Leedvalgusallikate optilisel pinnal ei tohi olla kriimustusi ega plekke, mis võiksid halvendada nende tööd ja optilisi omadusi. Seda tuleb kontrollida tüübikinnituskatsete alguses ja siis, kui käesoleva eeskirja asjaomases punktis seda nõutakse.

3.2.4.   Leedvalgusallikatel peavad olema Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaande 60061 sokliandmelehtede tingimustele vastavad standardsoklid, nagu on ette nähtud 1. lisa individuaalsetel andmelehtedel.

3.2.5.   Sokkel peab olema tugev ning kindlalt leedvalgusallika külge kinnitatud.

3.2.6.   Leedvalgusallikate vastavus punktide 3.2.3–3.2.5 nõuetele tehakse kindlaks visuaalse vaatluse, mõõtmete kontrollimise ja vajaduse korral katsepaigalduse abil pessa vastavalt IEC väljaandele 60061.

3.2.7.   Tahkisühendus(ed) ja võimalusel üks või mitu fluorestsentsil põhineva ülekande elementi peavad olema ainsa(te)ks leedvalgusallika detaili(de)ks, mis tekitavad ja kiirgavad pingestamise korral valgust.

3.3.   Katsed

3.3.1.   Leedvalgusallikaid tuleb kõigepealt katsepingel 48 tundi vanandada. Mitmeotstarbeliste leedvalgusallikate puhul tuleb iga funktsiooni vanandada eraldi.

3.3.2.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kasutatakse elektrilistel ja fotomeetrilistel mõõtmistel asjaomaseid katsepingeid.

3.3.3.   Elektrilised mõõtmised 4. lisa kohaselt tehakse vähemalt 0,2-klassi mõõteriistadega (täpsus 0,2 % kogu skaalast).

3.4.   Valgust kiirgava ala asetus ja mõõtmed

3.4.1.   Valgust kiirgava ala asetus ja mõõtmed peavad vastama 1. lisa asjaomase andmelehe nõuetele.

3.4.2.   Mõõtmine tehakse pärast leedvalgusallika vanandamist vastavalt punktile 3.3.1.

3.5.   Valgusvoog

3.5.1.   Mõõtmisel vastavalt 4. lisa tingimustele peab valgusvoog jääma 1. lisa vastaval andmelehel märgitud piiridesse.

3.5.2.   Mõõtmine tehakse pärast leedvalgusallika vanandamist vastavalt punktile 3.3.1.

3.6.   Valgustugevuse standardjaotus või kumulatiivse valgusvoo jaotus

3.6.1.   Mõõtmisel käesoleva eeskirja 4. lisa katsetingimustes peab valgustugevuse standardjaotus ja/või kumulatiivse valgusvoo jaotus jääma 1. lisa vastaval andmelehel märgitud piiridesse.

3.6.2.   Mõõtmine tehakse pärast leedvalgusallika vanandamist vastavalt punktile 3.3.1.

3.7.   Värvus

3.7.1.   Leedvalgusallika valguse värvus peab olema kindlaks määratud asjaomasel andmelehel. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatuste seeriates sätestatud kiiratava valguse värvuse määratlusi.

3.7.2.   Kiiratava valguse värvust mõõdetakse 4. lisas kindlaksmääratud meetodil. Värvsuskoordinaatide mõõdetud integraalväärtus peab olema nõutud värvsusalas.

3.7.2.1.   Valget valgust kiirgavate leedvalgusallikate puhul, mida kasutatakse sõidusuunas valgustavas seadmes, mõõdetakse värvi suundades, mis vastavad asjaomasel andmelehel ette nähtud valgustugevuse jaotusele, kuid ainult juhul, kui määratletud vähim valgustugevus on suurem kui 50 cd/klm. Värvsuskoordinaatide iga mõõdetud väärtus peab olema hälvete vahemikus 0,025 ühikut x suunas ja 0,050 ühikut y suunas, kusjuures vahemik sisaldab mõõdetud integraalväärtust. Suurima valgustugevuse suunas mõõdetud väärtus ja kõik standardse (etalon-) leedvalgusallika mõõdetud väärtused peavad samuti olema valge valguse puhul nõutud värvsusalas.

3.7.3.   Valget valgust kiirgavate leedvalgusallikate puhul peab valguse minimaalne punase värvuse sisaldus olema selline, et:

Formula

kus:

| Ee(λ) | (ühik: W) | on kiirgusintensiivsuse spektraaljaotus; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | (ühik: 1) | on spektraalne valgusefektiivsus; |
| λ | (ühik: nm) | on lainepikkus. |

Ee(λ)

e

(ühik: W)

on kiirgusintensiivsuse spektraaljaotus;

V(λ)

(ühik: 1)

on spektraalne valgusefektiivsus;

λ

(ühik: nm)

on lainepikkus.

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle.

3.8.   Ultraviolettkiirgus

Leedvalgusallika ultraviolettkiirguse tase peab olema nii madal, et see vastaks väikese ultraviolettkiirgusega leedvalgusallika tüübile, mis vastab valemile:

Formula

kus:

| S(λ) (ühik: 1) | on spektraalne kaalufunktsioon; |
| --- | --- |
| km = 683 lm/W | on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus. |

S(λ) (ühik: 1)

on spektraalne kaalufunktsioon;

km = 683 lm/W

m

on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus.

(Muude tähiste määratlusi vaata punktist 3.7.3.)

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle. Ultraviolettkiirgus kaalutakse alljärgnevas tabelis esitatud väärtustega:

| λ | S(λ) | λ | S(λ) | λ | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | 305 | 0,060 | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,00009

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

Märkus: väärtused vastavalt Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni Rahvusvahelise Mitteioniseeriva Kiirguse Komitee (IRPA/INIRC) suunistele ultraviolettkiirgusega kokkupuutumise piiramise kohta. Valitud lainepikkused (nanomeetrites) on representatiivsed; muud väärtused tuleb interpoleerida.

Märkus

3.9.   Standardsed leedvalgusallikad

Täiendavad nõuded standardsetele (etalon-) leedvalgusallikatele on esitatud vastavatel andmelehtedel 1. lisas.

3.10.   Maksimaalne katsetemperatuur

Kui 1. lisa asjaomasel andmelehel on kindlaks määratud maksimaalne katsetemperatuur, kohaldatakse järgmisi nõudeid.

| 3.10.1. | Mõõtmisel vastavalt 4. lisa punkti 5 tingimustele:






  a) | peavad kõrgel temperatuuril mõõdetud valgusvoo väärtused jääma 1. lisa vastaval andmelehel märgitud piiridesse ja |
| --- | --- | --- |

3.10.1.

Mõõtmisel vastavalt 4. lisa punkti 5 tingimustele:

a)

peavad kõrgel temperatuuril mõõdetud valgusvoo väärtused jääma 1. lisa vastaval andmelehel märgitud piiridesse ja

| b) | värvivariatsioon ei või olla suurem kui 0,010. |
| --- | --- |

b)

värvivariatsioon ei või olla suurem kui 0,010.

| 3.10.2. | Pärast punktis 3.10.1 ette nähtud mõõtmise lõpetamist peab leedvalgusallikas töötama nõutud katsepinge(te)l pidevalt 1 000 tundi ning






  a) | integreeritud soojusvaheti puhul ümbritseva õhu temperatuuril, mis vastab 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud maksimaalsele katsetemperatuurile; |
| --- | --- | --- |

3.10.2.

Pärast punktis 3.10.1 ette nähtud mõõtmise lõpetamist peab leedvalgusallikas töötama nõutud katsepinge(te)l pidevalt 1 000 tundi ning

a)

integreeritud soojusvaheti puhul ümbritseva õhu temperatuuril, mis vastab 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud maksimaalsele katsetemperatuurile;

| b) | kui on kindlaks määratud punkt Tb, siis väärtusel Tb, mis vastab 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud maksimaalsele katsetemperatuurile. |
| --- | --- |

b)

kui on kindlaks määratud punkt Tb, siis väärtusel Tb, mis vastab 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud maksimaalsele katsetemperatuurile.

b

b

| 3.10.3. | Pärast punktis 3.10.2 ette nähtud menetluse lõpetamist, kui mõõtmine toimub vastavalt 4. lisa punkti 5 tingimustele:






  a) | ei tohi kõrgel temperatuuril mõõdetud valgusvoo väärtused erineda punkti 3.10.1 kohaselt mõõdetud üksiknäidise vastavast väärtusest rohkem kui ± 10 % ja |
| --- | --- | --- |

3.10.3.

Pärast punktis 3.10.2 ette nähtud menetluse lõpetamist, kui mõõtmine toimub vastavalt 4. lisa punkti 5 tingimustele:

a)

ei tohi kõrgel temperatuuril mõõdetud valgusvoo väärtused erineda punkti 3.10.1 kohaselt mõõdetud üksiknäidise vastavast väärtusest rohkem kui ± 10 % ja

| b) | värvivariatsioon ei või erineda punkti 3.10.1 kohaselt mõõdetud üksiknäidise vastavast väärtusest rohkem kui ± 0,010 võrra. |
| --- | --- |

b)

värvivariatsioon ei või erineda punkti 3.10.1 kohaselt mõõdetud üksiknäidise vastavast väärtusest rohkem kui ± 0,010 võrra.

| 3.10.4. | Pärast punktis 3.10.3 ette nähtud mõõtmise lõpetamist tuleb uuesti kontrollida punkti 3.2.3 nõuete täitmist. |
| --- | --- |

3.10.4.

Pärast punktis 3.10.3 ette nähtud mõõtmise lõpetamist tuleb uuesti kontrollida punkti 3.2.3 nõuete täitmist.

3.11.   Üldiste piiranguteta leedvalgusallikad

3.11.1.   Valgust kiirgava ala omadused

Nominaalkiirguskasti suurus ja asend ning valgust kiirgava ala valguspiiri tekitav(ad) külg (küljed) on ette nähtud 1. lisa asjaomasel andmelehel.

Järgmiste omaduste väärtused määratakse kindlaks 9. lisas kirjeldatud meetodi alusel:

| a) | heleduskontrast; |
| --- | --- |

a)

heleduskontrast;

| b) | alade 1a ja 1b suurus ja asend; |
| --- | --- |

b)

alade 1a ja 1b suurus ja asend;

| c) | pinna suhted R0,1 ja R0,7; |
| --- | --- |

c)

pinna suhted R0,1 ja R0,7;

0,1

0,7

| d) | suurima hälbe ΔL väärtus. |
| --- | --- |

d)

suurima hälbe ΔL väärtus.

3.11.2.   Valgust kiirgava ala heleduskontrast

3.11.2.1.   Valgust kiirgava ala heleduskontrasti väärtused peavad jääma 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud piiridesse.

3.11.2.2.   Kui asjaomasel andmelehel on valguspiiri tekitavana määratletud ainult üks valgust kiirgava ala külg, peab ala 1b asetsema lähemal asjaomasele ala 1a küljele kui vastasküljele.

3.11.3.   Valgust kiirgava ala heleduse ühtlus

3.11.3.1.   Ala 1a (valgust kiirgav ala) peab jääma 1. lisa asjaomasel andmelehel määratletud nominaalkiirguskasti sisse ja valgust kiirgava ala suurus peab olema 1. lisa asjaomasel andmelehel kindlaksmääratud piirides.

3.11.3.2.   R0,1 väärtus peab jääma 1. lisa asjaomasel andmelehel sätestatud piiridesse.

0,1

3.11.3.3.   R0,7 väärtus peab jääma 1. lisa asjaomasel andmelehel sätestatud piiridesse.

0,7

3.11.3.4.   Heleduse hälve ΔL ei või olla suurem kui ± 20 protsenti.

4.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

4.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud leedvalgusallikad peavad olema valmistatud nii, et nad vastaksid kinnitatud tüübile, kusjuures tuleb järgida käesoleva eeskirja punkti 3 ning 1., 4. ja 5. lisa märgistus- ja tehnilisi nõudeid.

4.2.   Punkti 4.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane toodangu kontroll.

4.3.   Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

| 4.3.1. | tagama toodete kvaliteedi tulemusliku kontrollimise menetluste olemasolu; |
| --- | --- |

4.3.1.

tagama toodete kvaliteedi tulemusliku kontrollimise menetluste olemasolu;

| 4.3.2. | pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

4.3.2.

pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

| 4.3.3. | tagama katsetulemuste registreerimise ning nendega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kooskõlas tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- |

4.3.3.

tagama katsetulemuste registreerimise ning nendega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kooskõlas tüübikinnitusasutusega;

| 4.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi ja kohaldama 6. lisa kriteeriume, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi; |
| --- | --- |

4.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi ja kohaldama 6. lisa kriteeriume, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi;

| 4.3.5. | tagama, et iga leedvalgusallika tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud katsed; |
| --- | --- |

4.3.5.

tagama, et iga leedvalgusallika tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud katsed;

| 4.3.6. | tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase tootmise nõuetele vastavus. |
| --- | --- |

4.3.6.

tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase tootmise nõuetele vastavus.

4.4.   Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

4.4.1.   Igal kontrollimisel tuleb kontrollijale esitada katsetulemused ja toodangu ülevaatuse tulemused.

4.4.2.   Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu võib kindlaks määrata tootja tehtud kontrollide tulemuste põhjal.

4.4.3.   Kui kvaliteet osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 4.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele.

4.4.4.   Pädev asutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid. Kui pädev asutus otsustab teha pistelisi kontrolle, rakendatakse käesoleva eeskirja 7. ja 8. lisa kriteeriume.

4.4.5.   Tavapärane pädeva asutuse poolt heakskiidetud inspekteerimiste sagedus on üks kord kahe aasta kohta. Nende kontrollide käigus avastatud ebarahuldavate tulemuste korral tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed tootmise nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks.

5.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

5.1.   Leedvalgusallika tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev leedvalgusallikas ei vasta kinnitatud tüübile.

5.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

6.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud leedvalgusallika tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

7.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise või tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2).

1

---

1. LISA

LEEDVALGUSALLIKATE ANDMELEHED
   (1)

Asjaomase leedvalgusallika kategooria andmelehti ja rühma, kus nimetatud kategooria on koos selle suhtes kohaldatavate piirangutega loetletud, kohaldatakse nii, nagu need on inkorporeeritud resolutsiooni R.E.5 või selle hilisematesse redaktsioonidesse, mis kehtisid leedvalgusallika tüübikinnitustaotluse esitamise ajal.

---

(1)  Leedvalgusallikate andmelehed, valgusallikakategooriate loetelu ja rühm koos selle kategooria suhtes kohaldatavate piirangutega ning andmelehtede numbrid on inkorporeeritud resolutsiooni R.E.5 märke ECE/TRANS/WP.29/2016/111 all.

---

2. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse (2): tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses leedvalgusallika tüübiga vastavalt eeskirjale nr 128.

Tüübikinnituse nr Laienduse nr

1. Seadme kaubanimi või kaubamärk:

2. Seadme tüübile tootja poolt antud nimetus:

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

6. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

7. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

8. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

9. Lühikirjeldus:

leedvalgusallika kategooria:

nimipinge:

kiiratava valguse värvus(ed): valge/merevaigukollane/punane (2)

10. Tüübikinnitusmärgi asukoht:

11. Laienduse põhjus(ed) (vajaduse korral):

12. Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (2):

13. Koht:

14. Kuupäev:

15. Allkiri:

16. Järgmised ülal näidatud tüübikinnitusmärki kandvad dokumendid on saadaval taotluse korral:

(1) Tüübikinnituse andnud, andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUSE NÄIDIS

(vt punkt 2.4.4)

Image 24

Leedvalgusallikale kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et valgusallikas on saanud tüübikinnituse Suurbritannias (E11) tüübikinnitusnumbri 0A01 all. Tüübikinnitusnumbri esimene number näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 128 (*1) algversiooni nõuetele.

---

(*1)  Ei vaja tüübikinnitusnumbri muutmist.

---

4. LISA

ELEKTRILISTE JA FOTOMEETRILISTE OMADUSTE MÕÕTMISE MEETOD

Kõikide kategooriate leedvalgusallikaid, millel on integreeritud soojusvaheti, mõõdetakse tuulevaikuses ümbritseva õhu temperatuuril 23 ± 2 °C. Nende mõõtmiste puhul tuleb hoida andmelehtedel ette nähtud minimaalset vaba õhuruumi.

Kõikide selliste kategooriate leedvalgusallikate mõõtmisel, millele on ette kirjutatud temperatuur Tb, stabiliseeritakse Tb-punkt vastava kategooria andmelehel määratud temperatuuril.

Kui 1. lisa asjaomasel andmelehel on kindlaks määratud maksimaalne katsetemperatuur, tehakse käesoleva lisa punktis 5 kirjeldatud meetodi kohaselt täiendavad mõõtmised kõrgetel temperatuuridel.

1.   VALGUSVOOG

1.1.   Valgusvoo mõõtmine integreeritud meetodi abil tehakse:

| a) | integreeritud soojusvaheti puhul 1 minut ja 30 minutit pärast sisselülitamist või |
| --- | --- |

a)

integreeritud soojusvaheti puhul 1 minut ja 30 minutit pärast sisselülitamist või

| b) | pärast temperatuuri stabiliseerumist punktis Tb. |
| --- | --- |

b)

pärast temperatuuri stabiliseerumist punktis Tb.

1.2.   Valgusvoo väärtused, mõõdetuna

| a) | 30 minuti järel või |
| --- | --- |

a)

30 minuti järel või

| b) | pärast temperatuuri Tb stabiliseerumist |
| --- | --- |

b)

pärast temperatuuri Tb stabiliseerumist

peavad vastama miinimumi ja maksimumi nõuetele.

Variandi a puhul peab kõnealune väärtus olema vahemikus 100–80 % 1 minuti järel mõõdetud väärtusest, kui andmelehel ei ole ette nähtud teisiti.

1.3.   Mõõtmised tuleb teha nõutud katsepingel ning asjaomase pingevahemiku miinimum- ja maksimumväärtuste juures. Kui andmelehel ei ole sätestatud teisiti, ei tohi valgusvoo kõrvalekalle ületada järgmisi lubatud hälbe piire.

| Nimipinge | Miinimumpinge | Maksimumpinge |
| --- | --- | --- |
| 6 | 6,0 | 7,0 |
| 12 | 12,0 | 14,0 |
| 24 | 24,0 | 28,0 |
| Valgusvoo lubatud hälve (*1) | ± 30 % | ± 15 % |

Nimipinge

Miinimumpinge

Maksimumpinge

6

6,0

7,0

12

12,0

14,0

24

24,0

28,0

Valgusvoo lubatud hälve (*1)

± 30 %

± 15 %

2.   NORMALISEERITUD VALGUSTUGEVUS/KUMULATIIVNE VALGUSVOOG

2.1.   Valgustugevuse mõõtmine algab:

| a) | integreeritud soojusvaheti puhul 30 minutit pärast sisselülitamist või |
| --- | --- |

a)

integreeritud soojusvaheti puhul 30 minutit pärast sisselülitamist või

| b) | kui asjaomasel andmelehel on kindlaks määratud punkt Tb, pärast temperatuuri stabiliseerumist punktis Tb. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomasel andmelehel on kindlaks määratud punkt Tb, pärast temperatuuri stabiliseerumist punktis Tb.

2.2.   Mõõtmised tuleb teha nõutud katsepingel.

2.3.   Katsenäidise normaliseeritud valgustugevuse arvutamiseks jagatakse käesoleva lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohaselt mõõdetud valgustugevuse jaotus käesoleva lisa punkti 1.2 kohaselt mõõdetud valgusvooga.

2.4.   Katsenäidise kumulatiivne valgusvoog arvutatakse CIE väljaande nr 84-1989 jao 4.3 põhjal, liites kokku ruuminurka sisaldava koonuse punktide 2.1 ja 2.2 kohaselt mõõdetud valgustugevuse väärtused.

3.   VÄRVUS

Käesoleva lisa punkti 1.1 tingimustega võrdsetel tingimustel mõõdetud kiiratava valguse värvus peab olema samas nõutud värvusevahemikus.

4.   VÕIMSUSTARVE

4.1.   Võimsustarvet mõõdetakse samadel tingimustel, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 1.1, ja käesoleva eeskirja punkti 3.3.3 nõuete kohaselt.

4.2.   Võimsustarbe mõõtmised tuleb teha nõutud katsepingel.

4.3.   Saadud väärtused peavad vastama asjaomasel andmelehel esitatud miinimum- ja maksimumväärtuste nõuetele.

5.   FOTOMEETRILINE MÕÕTMINE, KUI MAKSIMAALNE KATSETEMPERATUUR ON KINDLAKS MÄÄRATUD

5.1.   Temperatuur ja temperatuurivahemik

5.1.1.   Punktides 5.3, 5.4 ja 5.5 ette nähtud fotomeetrilised mõõtmised tehakse kõrgetel temperatuuridel T, tõstes temperatuuri korraga kuni 25 °C võrra ja hoides leedvalgusllikat pidevalt töös.

5.1.1.1.   Kui leedvalgusallikas kuulub kategooriasse, millel on integreeritud soojusvaheti, ulatub temperatuurivahemik ümbritseva õhu temperatuurist 23 ± 2 °C kuni 1. lisa asjaomasel andmelehel määratletud maksimaalse katsetemperatuurini; sealjuures tuleb säilitada asjaomasel andmelehel ette nähtud minimaalset vaba õhuruumi ning valgusallikas peab enne iga ümbritseva õhu temperatuuri tõstmist töötama 30 minutit.

5.1.1.2.   Kui leedvalgusallikas kuulub kategooriasse, mille puhul on kindlaks määratud temperatuur Tb, ulatub temperatuurivahemik asjaomasel andmelehel ette nähtud temperatuurist Tb kuni 1. lisa asjaomasel andmelehel määratletud maksimaalse katsetemperatuurini; sealjuures stabiliseeritakse enne iga mõõtmist temperatuur punktis Tb.

5.2.   Pinge

Mõõtmised tuleb teha nõutud katsepingel.

5.3.   Valgustugevuse ja värvuskoordinaatide mõõtmise suund

Kõiki valgustugevuse ja värvuskoordinaatide väärtusi võib punktis 5.1 määratletud temperatuurivahemikus mõõta samas suunas. Suund peab olema selline, kus valgustugevus on kõigi mõõtmiste puhul suurem kui 20 cd.

5.4.   Valgusvoo väärtused kõrgetel temperatuuridel

Valgusvoo väärtusi punktis 5.1 määratletud temperatuurivahemikku kuuluvatel kõrgetel temperatuuridel T võib arvutada, kui korrigeerida käesoleva lisa punkti 1.2 kohaselt mõõdetud valgusvoo väärtust punktis 5.3 kirjeldatud valgustugevuse väärtuste ja järgmistel temperatuuridel mõõdetud valgustugevuse väärtuse suhtega:

| a) | 23 °C integreeritud soojusvaheti puhul; |
| --- | --- |

a)

23 °C integreeritud soojusvaheti puhul;

| b) | Tb, kui temperatuur Tb on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

Tb, kui temperatuur Tb on kindlaks määratud.

5.5.   Värvivariatsioon

Värvivariatsioon on kõigi värvipunktide (määratud värvsuskoordinaatidega x, y) maksimaalne hälve värvipunktist (x0, y0) punktis 5.1 määratletud temperatuurivahemikku kuuluvatel kõrgetel temperatuuridel T järgmiselt:

| a) | 23 °C integreeritud soojusvaheti puhul:
  max{√[(x(T) – x0(23 °C))2 + (y(T) – y0(23 °C))2]}; |
| --- | --- |

a)

23 °C integreeritud soojusvaheti puhul:

max{√[(x(T) – x0(23 °C))2 + (y(T) – y0(23 °C))2]};

| b) | Tb, kui temperatuur Tb on kindlaks määratud:
  max{√[(x(T) – x0(Tb))2 + (y(T) – y0(Tb))2]}. |
| --- | --- |

b)

Tb, kui temperatuur Tb on kindlaks määratud:

max{√[(x(T) – x0(Tb))2 + (y(T) – y0(Tb))2]}.

---

(*1)  Valgusvoo maksimaalne kõrvalekalle lubatud hälbe piiridest arvutatakse katsepingel mõõdetud valgusvoogu aluseks võttes. Katsepinge ja pingevahemiku piiride vahel peab valgusvoo käitumine olema üldjoontes ühtlane.

---

5. LISA

TOOTJA KVALITEEDIKONTROLLIMENETLUSTELE ESITATAVAD MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDOSA

Vastavusnõuded loetakse fotomeetrilisest, geomeetrilisest, visuaalsest ja elektrilisest aspektist täidetuks, kui seeriatootmise leedvalgusallikate puhul ei ületata 1. lisa vastavatel andmelehtedel ja soklite vastavatel andmelehtedel esitatud lubatud hälbeid.

2.   TOOTJAPOOLSELE VASTAVUSKONTROLLILE ESITATAVAD MIINIMUMNÕUDED

Tootja või tüübikinnitusmärgi omanik peab vajalike ajavahemike tagant iga leedvalgusallika tüüpi vastavalt käesoleva eeskirja sätetele kontrollima.

2.1.   Katsete laad

Käesolevatele spetsifikatsioonidele vastavuse kontrollimiseks tehtavad katsed peavad hõlmama fotomeetrilisi, geomeetrilisi ja optilisi omadusi.

2.2.   Katsemeetodid

2.2.1.   Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

2.2.2.   Käesoleva lisa punkti 2.2.1 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastavusse viimist pädeva asutuse tehtud mõõtmiste tulemustega.

2.3.   Valimi võtmine

Leedvalgusallikate näidised valitakse ühtliku partii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi leedvalgusallikate rühma.

2.4.   Kontrollitud ja dokumenteeritud parameetrid

Leedvalgusallikaid tuleb kontrollida ja katsetulemused registreerida vastavalt 6. lisa tabelis 1 esitatud omaduste rühmadele.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja või tüübikinnituse omanik vastutab katsetulemuste statistilise uurimise eest, et täita tehnilised nõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 4.1 seoses tootmise nõuetele vastavuse kontrollimisega.

Nõuetele vastavus on tagatud siis, kui 6. lisa tabelis 1 esitatud omaduste rühma puhul ei ületata lubatavate kõrvalekallete taset. See tähendab, et nõuetele mittevastavate leedvalgusallikate arv mis tahes leedvalgusallika tüübi mis tahes omaduste rühmas ei ületa 6. lisa vastavas tabelis 2, 3 või 4 esitatud nõuetele vastavuse norme.

Märkus: iga üksikut leedvalgusallika suhtes kohaldatavat nõuet tuleb käsitada ühe omadusena.

---

6. LISA

NÄIDISTE VÕTMINE JA TOOTJA KATSEANDMETE VASTAVUSTASEMED

Tabel 1

Omadused

| Omaduste rühmitamine | Katseandmete rühmitamine (*1) valgusallika tüüpide järgi | Vähim näidiste arv 12 kuu vältel rühma kohta (*1) | Lubatav mittevastavuste tase ühe omaduste rühma kohta (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Märgistus, loetavus ja vastupidavus | Kõik samade välismõõtmetega tüübid | 315 | 1 |
| Leedvalgusallika välismõõtmed (ilma sokli/aluseta) | Kõik sama kategooria tüübid | 200 | 1 |
| Soklite ja aluste mõõtmed | Kõik sama kategooria tüübid | 200 | 6,5 |
| Valgust kiirgava pinna ja siseosade mõõtmed (*2) | Kõik ühte tüüpi leedvalgusallikad | 200 | 6,5 |
| Võimsuse, värvuse ja valgusvoo esialgsed lugemid (*2) | Kõik ühte tüüpi leedvalgusallikad | 200 | 1 |
| Valgustugevuse standardjaotus või kumulatiivse valgusvoo jaotus | Kõik ühte tüüpi leedvalgusallikad | 20 | 6,5 |

Omaduste rühmitamine

Katseandmete rühmitamine (*1) valgusallika tüüpide järgi

Vähim näidiste arv 12 kuu vältel rühma kohta (*1)

Lubatav mittevastavuste tase ühe omaduste rühma kohta (%)

Märgistus, loetavus ja vastupidavus

Kõik samade välismõõtmetega tüübid

315

1

Leedvalgusallika välismõõtmed (ilma sokli/aluseta)

Kõik sama kategooria tüübid

200

1

Soklite ja aluste mõõtmed

Kõik sama kategooria tüübid

200

6,5

Valgust kiirgava pinna ja siseosade mõõtmed (*2)

Kõik ühte tüüpi leedvalgusallikad

200

6,5

Võimsuse, värvuse ja valgusvoo esialgsed lugemid (*2)

Kõik ühte tüüpi leedvalgusallikad

200

1

Valgustugevuse standardjaotus või kumulatiivse valgusvoo jaotus

Kõik ühte tüüpi leedvalgusallikad

20

6,5

Tabelis 2 on loetletud lubatud hälbe ülemmäärad, mis põhinevad erineval arvul katsetulemustel iga omaduste rühma kohta. Need määrad põhinevad eeldusel, et lubatav mittevastavuse tase on 1 protsent, eeldades, et usaldusnivoo on vähemalt 0,95.

Tabel 2

| Iga omaduse katsetulemuste arv | Lubatud hälbe ülemmäärad |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21–50 | 1 |
| 51–80 | 2 |
| 81–125 | 3 |
| 126–200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Iga omaduse katsetulemuste arv

Lubatud hälbe ülemmäärad

20

0

21–50

1

51–80

2

81–125

3

126–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

Tabelis 3 on loetletud lubatud hälbe ülemmäärad, mis põhinevad erineval arvul katsetulemustel iga omaduste rühma kohta. Need määrad põhinevad eeldusel, et lubatav mittevastavuse tase on 6,5 protsenti, eeldades, et usaldusnivoo on vähemalt 0,95.

Tabel 3

| Leedvalgusallikate arv vastavalt katsearuandele | Lubatud hälve | Leedvalgusallikate arv vastavalt katsearuandele | Lubatud hälve | Leedvalgusallikate arv vastavalt katsearuandele | Lubatud hälve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 | 3 | 500–512 | 44 | 881–893 | 72 |
| 21–32 | 5 | 513–526 | 45 | 894–907 | 73 |
| 33–50 | 7 | 527–540 | 46 | 908–920 | 74 |
| 51–80 | 10 | 541–553 | 47 | 921–934 | 75 |
| 81–125 | 14 | 554–567 | 48 | 935–948 | 76 |
| 126–200 | 21 | 568–580 | 49 | 949–961 | 77 |
| 201–213 | 22 | 581–594 | 50 | 962–975 | 78 |
| 214–227 | 23 | 595–608 | 51 | 976–988 | 79 |
| 228–240 | 24 | 609–621 | 52 | 989–1 002 | 80 |
| 241–254 | 25 | 622–635 | 53 | 1 003 – 1 016 | 81 |
| 255–268 | 26 | 636–648 | 54 | 1 017 – 1 029 | 82 |
| 269–281 | 27 | 649–662 | 55 | 1 030 – 1 043 | 83 |
| 282–295 | 28 | 663–676 | 56 | 1 044 – 1 056 | 84 |
| 296–308 | 29 | 677–689 | 57 | 1 057 – 1 070 | 85 |
| 309–322 | 30 | 690–703 | 58 | 1 071 – 1 084 | 86 |
| 323–336 | 31 | 704–716 | 59 | 1 085 – 1 097 | 87 |
| 337–349 | 32 | 717–730 | 60 | 1 098 – 1 111 | 88 |
| 350–363 | 33 | 731–744 | 61 | 1 112 – 1 124 | 89 |
| 364–376 | 34 | 745–757 | 62 | 1 125 – 1 138 | 90 |
| 377–390 | 35 | 758–771 | 63 | 1 139 – 1 152 | 91 |
| 391–404 | 36 | 772–784 | 64 | 1 153 – 1 165 | 92 |
| 405–417 | 37 | 785–798 | 65 | 1 166 – 1 179 | 93 |
| 418–431 | 38 | 799–812 | 66 | 1 180 – 1 192 | 94 |
| 432–444 | 39 | 813–825 | 67 | 1 193 – 1 206 | 95 |
| 445–458 | 40 | 826–839 | 68 | 1 207 – 1 220 | 96 |
| 459–472 | 41 | 840–852 | 69 | 1 221 – 1 233 | 97 |
| 473–485 | 42 | 853–866 | 70 | 1 234 – 1 249 | 98 |
| 486–499 | 43 | 867–880 | 71 | | |

Leedvalgusallikate arv vastavalt katsearuandele

Lubatud hälve

Leedvalgusallikate arv vastavalt katsearuandele

Lubatud hälve

Leedvalgusallikate arv vastavalt katsearuandele

Lubatud hälve

20

3

500–512

44

881–893

72

21–32

5

513–526

45

894–907

73

33–50

7

527–540

46

908–920

74

51–80

10

541–553

47

921–934

75

81–125

14

554–567

48

935–948

76

126–200

21

568–580

49

949–961

77

201–213

22

581–594

50

962–975

78

214–227

23

595–608

51

976–988

79

228–240

24

609–621

52

989–1 002

80

241–254

25

622–635

53

1 003 – 1 016

81

255–268

26

636–648

54

1 017 – 1 029

82

269–281

27

649–662

55

1 030 – 1 043

83

282–295

28

663–676

56

1 044 – 1 056

84

296–308

29

677–689

57

1 057 – 1 070

85

309–322

30

690–703

58

1 071 – 1 084

86

323–336

31

704–716

59

1 085 – 1 097

87

337–349

32

717–730

60

1 098 – 1 111

88

350–363

33

731–744

61

1 112 – 1 124

89

364–376

34

745–757

62

1 125 – 1 138

90

377–390

35

758–771

63

1 139 – 1 152

91

391–404

36

772–784

64

1 153 – 1 165

92

405–417

37

785–798

65

1 166 – 1 179

93

418–431

38

799–812

66

1 180 – 1 192

94

432–444

39

813–825

67

1 193 – 1 206

95

445–458

40

826–839

68

1 207 – 1 220

96

459–472

41

840–852

69

1 221 – 1 233

97

473–485

42

853–866

70

1 234 – 1 249

98

486–499

43

867–880

71

Tabelis 4 on loetletud lubatud hälbe ülemmäärad protsendina, mis põhinevad erineval arvul katsetulemustel iga omaduste rühma kohta, eeldades, et usaldusnivoo on vähemalt 0,95.

Tabel 4

| Iga omaduse katsetulemuste arv | Katsetulemuste lubatud hälbe ülemmäär protsendina.
  Lubatav mittevastavuste tase 1 % | Katsetulemuste lubatud hälbe ülemmäär protsendina.
  Lubatav mittevastavuste tase 6,5 % |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Iga omaduse katsetulemuste arv

Katsetulemuste lubatud hälbe ülemmäär protsendina.

Lubatav mittevastavuste tase 1 %

Katsetulemuste lubatud hälbe ülemmäär protsendina.

Lubatav mittevastavuste tase 6,5 %

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(*1)  Hindamine hõlmab tavaliselt ühe tehase seeriatoodangu leedvalgusallikaid. Tootja võib koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

(*2)  Juhul kui leedvalgusallikal on enam kui üks valgustusfunktsioon, kohaldatakse omaduste (mõõtmete, võimsuse, värvuse ja valgusvoo) rühma igale funktsioonile eraldi.

---

7. LISA

TÜÜBIKINNITUSASUTUSE TEHTAVATELE PISTELISTELE KONTROLLIDELE ESITATAVAD MIINIMUMNÕUDED

1.   Üldosa

Vastavusnõuded loetakse fotomeetrilisest, geomeetrilisest, visuaalsest ja elektrilisest aspektist täidetuks, kui seeriatootmise leedvalgusallikate puhul ei ületata 1. lisa vastavatel andmelehtedel ja soklite vastavatel andmelehtedel esitatud lubatud hälbeid.

2.   Masstootmises olevate leedvalgusallikate nõuetele vastavust ei vaidlustata, kui tulemused on kooskõlas käesoleva eeskirja 8. lisaga.

3.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse ja tootjale antakse korraldus viia tootmine nõuetega vastavusse, kui tulemused ei ole käesoleva eeskirja 8. lisaga kooskõlas.

4.   Kui kohaldatakse käesoleva lisa punkti 3, tuleb kahe kuu jooksul võtta juhuslikult mõnest hiljutisest tootmistsüklist täiendav 250 leedvalgusallikast koosnev valim.

---

8. LISA

PISTELISE KONTROLLIGA KINNITATUD VASTAVUS

Vastavuse kinnitamine või mittekinnitamine otsustatakse tabelis esitatud väärtuste alusel. Iga omaduste rühma kohta kinnitatakse leedvalgusallikate vastavust või jäetakse see kinnitamata vastavalt tabelis esitatud väärtustele (1).

| | 1 % (*1) | 6,5 % (*1) |
| --- | --- | --- |
| Kinnitada | Tagasi lükata | Kinnitada | Tagasi lükata |
| Esimese valimi suurus: 125 ühikut | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Kui mittevastavate ühikute arv on suurem kui 2 (11) ja väiksem kui 5 (16), tuleb võtta teine 125 ühikust koosnev valim ja hinnata 250 ühikut koos | 6 | 7 | 26 | 27 |

1 % (*1)

6,5 % (*1)

Kinnitada

Tagasi lükata

Kinnitada

Tagasi lükata

Esimese valimi suurus: 125 ühikut

2

5

11

16

Kui mittevastavate ühikute arv on suurem kui 2 (11) ja väiksem kui 5 (16), tuleb võtta teine 125 ühikust koosnev valim ja hinnata 250 ühikut koos

6

7

26

27

---

(1)  Kava on ette nähtud selleks, et hinnata leedvalgusallikate vastavust lubatavate kõrvalekallete tasemete 1 % ja 6,5 % juures ning see põhineb tavakontrolli kaheastmelisel valimi võtmise kaval, mis on esitatud IEC väljaandes 60410 „Omaduste kontrollimise valimi võtmise kavad ja menetlused“.

(*1)  Leedvalgusallikaid tuleb kontrollida ja katsetulemused registreerida vastavalt 6. lisa tabelis 1 esitatud omaduste rühmadele.

---

9. LISA

VALGUST KIIRGAVA ALA HELEDUSKONTRASTI JA HELEDUSE ÜHTLUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   Heleduse mõõtmise seadmete abil peab saama selgelt kindlaks määrata, kas valgust kiirgava ala heleduskontrast on ülal- või allpool katsetatava leedvalgusallika puhul nõutavat taset.

Seadme resolutsioon peab alal, mis on suurem kui katsetatava leedvalgusallika valgust kiirgav ala, olema 20 μm või väiksem. Kui seadme resolutsioon on väiksem kui 10 μm, arvutatakse heleduse kahe lähima mõõteväärtuse aritmeetiline keskmine, mis esindab ala heleduse väärtust vahemikus 10–20 μm.

2.   Ala heleduse mõõtmine toimub mõlemas suunas võrdsel kaugusel asuvas ruudustikus.

3.   Alad 1a ja 1b määratakse kindlaks heleduse mõõtmise põhjal alal, mis koosneb 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud nominaalkiirguskastist, mille mõõtmeid on kõigil külgedel suurendatud 10 % võrra (vt joonis 1). Väärtus L98 on heleduse kõigi mõõdetud väärtuste 98. protsentiil.

3.1.   Ala 1a (valgust kiirgav ala) on väikseim nominaalkiirguskasti sees olev ja sellega samasuunaline ristkülik, mis sisaldab kõiki heleduse mõõtmisi väärtusega vähemalt 10 % väärtusest L98. Väärtus L1 on kõigi alal 1a mõõdetud heleduse väärtuste aritmeetiline keskmine (vt joonis 2). Väärtus R0,1 on sellise pinna osa alast 1a, mille heleduse väärtus on suurem kui 10 % väärtusest L1. Väärtus R0,7 on sellise pinna osa alast 1a, mille heleduse väärtus on suurem kui 70 % väärtusest L1.

3.2.   Ala 1b on väikseim nominaalkiirguskasti sees olev ja sellega samasuunaline ristkülik, mis sisaldab kõiki heleduse mõõtmisi väärtusega vähemalt 70 % väärtusest L98.

4.   Ala 2 on mõlemas suunas 1,5 korda suurem kui 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud nominaalkiirguskast ning see asetseb nominaalkiirguskastiga sümmeetriliselt kaugusel d0 = 0,2 mm alast 1a, kui andmelehel ei ole ette nähtud teisiti (vt joonis 3). Väärtus L2 on aritmeetiline keskmine 1 %st kõigist alal 2 mõõdetud heleduse väärtustest (suurimad väärtused).

Kui asjaomasel andmelehel on valguspiiri tekitavana määratletud rohkem kui üks ala 1a (valgust kiirgava ala) külg, määratakse iga külje puhul väärtus L2 kindlaks eespool kirjeldatud viisil.

5.   Heleduskontrasti väärtus(t)eks on ala 1a heleduse väärtuse L1 ja ala(de) 2 heleduse väärtuse L2 suhe.

6.   Kui 1. lisa asjaomasel andmelehel ette nähtud nominaalkiirguskast on jagatud n alaks (nt n = 1 × 4), kehtib sama jaotus ka ala 1a puhul.

6.1.   Iga ala puhul n alast on väärtus L1,i (i = 1, ..., n) vastava ala kõigi mõõdetud heleduse väärtuste aritmeetiline keskmine.

6.2.   Väärtus ΔL on kõigi heleduse väärtuste L1,i suurim suhteline hälve heleduse väärtusest L1.

ΔL = Max {(L1,i – L1)/L1; i = 1, ..., n}

Joonis 1

Nominaalkiirguskasti suurendamine

Nominaalkiirguskast (andmelehel ette nähtud suurus ja asend)

Heleduse mõõtmise ala

Baastasand

Nulltelg

Joonis 2

Alade 1a ja 1b piiritlemine

Ala 1a (kõik väärtused, mis on ≥ 10 % väärtusest L98)

Ala 1b (kõik väärtused, mis on ≥ 70 % väärtusest L98)

Baastasand

Nulltelg

Joonis 3

Ala 2 piiritlemine

— Nominaalkiirguskasti 1,5 × mõõtmed

— kaugus d0 ala 1a valguspiiripoolsest küljest

Ala 2

Baastasand

Nulltelg

---