# Euroopa Liidu L 176/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.176.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 176 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide10. juuli 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.176.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 176

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide10. juuli 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 583/2010, 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 584/2010 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses standardteate ja eurofondi tõendi vormi ja sisuga, elektroonilise side kasutamisega pädevate asutuste vaheliseks üksteise teavitamiseks, ning kohapealse kontrolli ja uurimise korra ja pädevate asutuste vahelise teabevahetusega (
  1
  ) | 16 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/42/EL, 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses fondide ühinemisi, investor- ja ühiseurofondi struktuure ja teatamise korda käsitlevate sätetega (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni direktiiv nr 2010/43/EL, 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 583/2010, 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 584/2010 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses standardteate ja eurofondi tõendi vormi ja sisuga, elektroonilise side kasutamisega pädevate asutuste vaheliseks üksteise teavitamiseks, ning kohapealse kontrolli ja uurimise korra ja pädevate asutuste vahelise teabevahetusega (
  1
  )

1

16

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/42/EL, 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses fondide ühinemisi, investor- ja ühiseurofondi struktuure ja teatamise korda käsitlevate sätetega (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni direktiiv nr 2010/43/EL, 1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 583/2010,

1. juuli 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud), (1) eriti selle artikli 75 lõiget 4, artikli 78 lõiget 7, artikli 81 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2009/65/EÜ on sätestatud põhimõtted, mida tuleb järgida investorile esitatava põhiteabe koostamisel ja esitamisel, sealhulgas vormi ja esitusviisi käsitlevad nõuded, põhiteabe eesmärgid, avalikustatava teabe peamised elemendid, teabe edastaja ja teabe saaja ning sellise edastamise viisid. Sisu ja vormi üksikasjad tuleb kindlaks määrata rakendusmeetmetega, mis peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et tagada investoritele teave, mida nad vajavad seoses eri fondistruktuuridega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2009/65/EÜ on sätestatud põhimõtted, mida tuleb järgida investorile esitatava põhiteabe koostamisel ja esitamisel, sealhulgas vormi ja esitusviisi käsitlevad nõuded, põhiteabe eesmärgid, avalikustatava teabe peamised elemendid, teabe edastaja ja teabe saaja ning sellise edastamise viisid. Sisu ja vormi üksikasjad tuleb kindlaks määrata rakendusmeetmetega, mis peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et tagada investoritele teave, mida nad vajavad seoses eri fondistruktuuridega.

| (2) | Määruse kasutamine on põhjendatud, kuna ainult seda laadi õigusaktiga tagatakse, et investorile esitatava põhiteabe põhjalik sisu oleks ühtne. Investorile esitatav põhiteave on tõhusam, kui kõigis liikmesriikides kohaldatakse selle suhtes samu nõudeid. Kõik sidusrühmad peaksid saama kasu teabe avalikustamise vormi ja sisu reguleerivast ühtsest korrast, millega tagatakse ühtne ja võrreldav teave investeerimisvõimaluste kohta eurofondide turul. |
| --- | --- |

(2)

Määruse kasutamine on põhjendatud, kuna ainult seda laadi õigusaktiga tagatakse, et investorile esitatava põhiteabe põhjalik sisu oleks ühtne. Investorile esitatav põhiteave on tõhusam, kui kõigis liikmesriikides kohaldatakse selle suhtes samu nõudeid. Kõik sidusrühmad peaksid saama kasu teabe avalikustamise vormi ja sisu reguleerivast ühtsest korrast, millega tagatakse ühtne ja võrreldav teave investeerimisvõimaluste kohta eurofondide turul.

| (3) | Mõnel juhul saab investorile esitatavat põhiteavet edastada tõhusamalt veebilehel või lisatuna muule potentsiaalsetele investoritele esitatavale dokumendile. Sellistel juhtudel ei tohiks investorile esitatava põhiteabe kontekst vähendada investorile esitatava põhiteabe dokumendi usaldusväärsust ega jätta muljet, et see on reklaammaterjal või et lisatud reklaammaterjalid on jaeinvestori jaoks sama olulised või isegi olulisemad. |
| --- | --- |

(3)

Mõnel juhul saab investorile esitatavat põhiteavet edastada tõhusamalt veebilehel või lisatuna muule potentsiaalsetele investoritele esitatavale dokumendile. Sellistel juhtudel ei tohiks investorile esitatava põhiteabe kontekst vähendada investorile esitatava põhiteabe dokumendi usaldusväärsust ega jätta muljet, et see on reklaammaterjal või et lisatud reklaammaterjalid on jaeinvestori jaoks sama olulised või isegi olulisemad.

| (4) | Tuleb tagada, et teabe sisu on asjakohane, teabe esitusviis loogiline ja väljendusviis jaeinvestoritele sobiv. Selleks tuleks käesoleva määrusega tagada, et investorile esitatava põhiteabe dokument pakuks investoritele huvi ning aitaks tänu oma vormile, esitusviisile ning selgele ja asjakohasele väljendusviisile võrrelda erinevaid investeerimisvõimalusi. Käesoleva määruse eesmärk on tagada dokumendi ühtne vorm, sealhulgas ühtne ülesehitus ja ühtsed jagude pealkirjad. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb tagada, et teabe sisu on asjakohane, teabe esitusviis loogiline ja väljendusviis jaeinvestoritele sobiv. Selleks tuleks käesoleva määrusega tagada, et investorile esitatava põhiteabe dokument pakuks investoritele huvi ning aitaks tänu oma vormile, esitusviisile ning selgele ja asjakohasele väljendusviisile võrrelda erinevaid investeerimisvõimalusi. Käesoleva määruse eesmärk on tagada dokumendi ühtne vorm, sealhulgas ühtne ülesehitus ja ühtsed jagude pealkirjad.

| (5) | Käesolevas määruses määratakse kindlaks eurofondi investeerimiseesmärke ja -poliitikat käsitleva teabe sisu, nii et investorid saaksid lihtsalt hinnata seda, kas fond vastab nende vajadustele. Seepärast peaks teave osutama sellele, kas tootlus kavatsetakse tagada kapitalikasvu, väljamakstava tulu või nende kombineeritud vormis. Investeerimispoliitika kirjeldus peaks andma investorile ülevaate eurofondi eesmärkidest ja nende saavutamise viisist. Seoses finantsinstrumentidega, millesse investeeritakse, tuleb märkida ainult need instrumendid, mis võivad oluliselt mõjutada eurofondi tootlust, mitte kõik nõuetele vastavad instrumendid. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses määratakse kindlaks eurofondi investeerimiseesmärke ja -poliitikat käsitleva teabe sisu, nii et investorid saaksid lihtsalt hinnata seda, kas fond vastab nende vajadustele. Seepärast peaks teave osutama sellele, kas tootlus kavatsetakse tagada kapitalikasvu, väljamakstava tulu või nende kombineeritud vormis. Investeerimispoliitika kirjeldus peaks andma investorile ülevaate eurofondi eesmärkidest ja nende saavutamise viisist. Seoses finantsinstrumentidega, millesse investeeritakse, tuleb märkida ainult need instrumendid, mis võivad oluliselt mõjutada eurofondi tootlust, mitte kõik nõuetele vastavad instrumendid.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatakse investeeringu riski ja tootluse profiili esitamise üksikasjalikud eeskirjad, millega on ette nähtud sünteetilise näitaja kasutamine ning millega täpsustatakse kõnealust näitajat käsitleva jutustava selgituse sisu ja riskid, mida näitaja ei hõlma, kuid mis võivad oluliselt mõjutada eurofondi riski ja tootluse profiili. Sünteetilist näitajat käsitlevate eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta sünteetilise näitaja arvutamise metoodikat, mille on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega. Fondivalitseja peaks iga juhtumi puhul eraldi otsustama, millised teatavad riskid tuleb avalikustada, analüüsides iga fondi eripära ja pidades silmas vajadust vältida dokumendi ülekoormamist teabega, millest investoril on raske aru saada. Lisaks tuleks kehtestada piirang seoses riski ja tootluse profiili jutustava selgituse mahuga investorile esitatava põhiteabe dokumendis. Samuti peaks olema võimalik lisada ristviiteid eurofondi prospektile, kus on esitatud üksikasjalikud andmed asjaomaste riskide kohta. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatakse investeeringu riski ja tootluse profiili esitamise üksikasjalikud eeskirjad, millega on ette nähtud sünteetilise näitaja kasutamine ning millega täpsustatakse kõnealust näitajat käsitleva jutustava selgituse sisu ja riskid, mida näitaja ei hõlma, kuid mis võivad oluliselt mõjutada eurofondi riski ja tootluse profiili. Sünteetilist näitajat käsitlevate eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta sünteetilise näitaja arvutamise metoodikat, mille on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega. Fondivalitseja peaks iga juhtumi puhul eraldi otsustama, millised teatavad riskid tuleb avalikustada, analüüsides iga fondi eripära ja pidades silmas vajadust vältida dokumendi ülekoormamist teabega, millest investoril on raske aru saada. Lisaks tuleks kehtestada piirang seoses riski ja tootluse profiili jutustava selgituse mahuga investorile esitatava põhiteabe dokumendis. Samuti peaks olema võimalik lisada ristviiteid eurofondi prospektile, kus on esitatud üksikasjalikud andmed asjaomaste riskide kohta.

| (7) | Tuleks tagada, et investorile esitatava põhiteabe dokumendi kohane riskide selgitus oleks kooskõlas riskijuhtimise sisekorraga, mille fondivalitseja on kehtestanud vastavalt komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiivile 2010/43/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (2). Näiteks tuleks vastavuse tagamiseks võimaluse korral võimaldada alalist riskijuhtimisfunktsiooni täitval isikul vaadata läbi investorile esitatava põhiteabe dokumendi riski ja tootluse profiili jagu ning lisada sinna märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks tagada, et investorile esitatava põhiteabe dokumendi kohane riskide selgitus oleks kooskõlas riskijuhtimise sisekorraga, mille fondivalitseja on kehtestanud vastavalt komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiivile 2010/43/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (2). Näiteks tuleks vastavuse tagamiseks võimaluse korral võimaldada alalist riskijuhtimisfunktsiooni täitval isikul vaadata läbi investorile esitatava põhiteabe dokumendi riski ja tootluse profiili jagu ning lisada sinna märkusi.

| (8) | Käesolevas määruses täpsustatakse tasude esituse ja selgituse ühtne vorm, sealhulgas asjakohased hoiatused, et seega tagada investorite nõuetekohane teavitamine neilt võetavatest tasudest ja kõnealuste tasude osakaalust tegelikult fondi investeeritud kapitalis. Kõnealuste eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta tasude arvutamise metoodikat, mille on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses täpsustatakse tasude esituse ja selgituse ühtne vorm, sealhulgas asjakohased hoiatused, et seega tagada investorite nõuetekohane teavitamine neilt võetavatest tasudest ja kõnealuste tasude osakaalust tegelikult fondi investeeritud kapitalis. Kõnealuste eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta tasude arvutamise metoodikat, mille on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega.

| (9) | Eelmiste perioodide tootlust käsitleva teabe esitamise üksikasjalikud eeskirjad põhinevad seda laadi teabe esitamist reguleerivatel nõuetel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (3). Käesoleva määrusega täiendatakse direktiivi 2004/39/EÜ eeskirju, lisades teatavad nõuded teabe ühtlustamiseks, et lihtsustada erinevate investorile esitatava põhiteabe dokumentide võrdlemist. Eelkõige nähakse käesoleva määrusega ette, et esitatakse ainult aastase puhastootluse andmed, kasutades selleks tulpdiagrammi. Reguleerida tuleks tulpdiagrammi esitamise teatavad aspektid, sealhulgas kindlaks määrata piiratud asjaolud, mille puhul võib kasutada modelleeritud andmeid. |
| --- | --- |

(9)

Eelmiste perioodide tootlust käsitleva teabe esitamise üksikasjalikud eeskirjad põhinevad seda laadi teabe esitamist reguleerivatel nõuetel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (3). Käesoleva määrusega täiendatakse direktiivi 2004/39/EÜ eeskirju, lisades teatavad nõuded teabe ühtlustamiseks, et lihtsustada erinevate investorile esitatava põhiteabe dokumentide võrdlemist. Eelkõige nähakse käesoleva määrusega ette, et esitatakse ainult aastase puhastootluse andmed, kasutades selleks tulpdiagrammi. Reguleerida tuleks tulpdiagrammi esitamise teatavad aspektid, sealhulgas kindlaks määrata piiratud asjaolud, mille puhul võib kasutada modelleeritud andmeid.

| (10) | Tuleks märkida, et ristviitamine teabele võib olla investorile kasulik, kuid et investorile esitatava põhiteabe dokument peab sisaldama kogu teavet, mida on investoril vaja eurofondi olulistest elementidest arusaamiseks. Kui dokumendis kasutatakse ristviiteid muudele teabeallikatele kui prospekt ja perioodilised aruanded, tuleks täpsustada, et prospekt ja perioodilised aruanded on investori jaoks lisateabe peamised allikad, ja tagada, et ristviited ei vähendaks nende olulisust. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks märkida, et ristviitamine teabele võib olla investorile kasulik, kuid et investorile esitatava põhiteabe dokument peab sisaldama kogu teavet, mida on investoril vaja eurofondi olulistest elementidest arusaamiseks. Kui dokumendis kasutatakse ristviiteid muudele teabeallikatele kui prospekt ja perioodilised aruanded, tuleks täpsustada, et prospekt ja perioodilised aruanded on investori jaoks lisateabe peamised allikad, ja tagada, et ristviited ei vähendaks nende olulisust.

| (11) | Investorile esitatava põhiteabe dokument tuleks läbi vaadata ja seda tuleks vajaduse korral muuta nii sageli kui vaja, et tagada selle vastavus direktiivi 2009/65/EÜ artikli 78 lõike 2 ja artikli 79 lõike 1 kohastele investorile esitatava põhiteabe nõuetele. Hea tava kohaselt peaks fondivalitseja vaatama investorile esitatava põhiteabe läbi enne mis tahes uut algatust, mille tulemusel võib fondi osakuid omandada märkimisväärne hulk uusi investoreid. |
| --- | --- |

(11)

Investorile esitatava põhiteabe dokument tuleks läbi vaadata ja seda tuleks vajaduse korral muuta nii sageli kui vaja, et tagada selle vastavus direktiivi 2009/65/EÜ artikli 78 lõike 2 ja artikli 79 lõike 1 kohastele investorile esitatava põhiteabe nõuetele. Hea tava kohaselt peaks fondivalitseja vaatama investorile esitatava põhiteabe läbi enne mis tahes uut algatust, mille tulemusel võib fondi osakuid omandada märkimisväärne hulk uusi investoreid.

| (12) | Võib juhtuda, et investorile esitatava põhiteabe vormi ja sisu on vaja teatavatel juhtudel kohandada. Seepärast kehtestatakse käesoleva määrusega kõigi eurofondide suhtes kohaldatavad üldeeskirjad, et võtta arvesse teatavat tüüpi eurofondide eripära, nt erinevate investeerimisüksustega või aktsiaklassidega fondid, fondifondi struktuuriga fondid, investor- ja ühiseurofondi struktuuriga fondid ning struktureeritud fondid nagu kapitali kaitsega või muud samalaadsed eurofondid. |
| --- | --- |

(12)

Võib juhtuda, et investorile esitatava põhiteabe vormi ja sisu on vaja teatavatel juhtudel kohandada. Seepärast kehtestatakse käesoleva määrusega kõigi eurofondide suhtes kohaldatavad üldeeskirjad, et võtta arvesse teatavat tüüpi eurofondide eripära, nt erinevate investeerimisüksustega või aktsiaklassidega fondid, fondifondi struktuuriga fondid, investor- ja ühiseurofondi struktuuriga fondid ning struktureeritud fondid nagu kapitali kaitsega või muud samalaadsed eurofondid.

| (13) | Mitme aktsiaklassiga eurofondide puhul ei tuleks kehtestada kohustust koostada iga sellise aktsiaklassi kohta eraldiseisev investorile esitatava põhiteabe dokument, kui sellega ei kahjustata investorite huvisid. Kahe või enama klassi andmed võib koondada ühtsesse investorile esitatava põhiteabe dokumenti ainult juhul, kui selle tagajärjel ei muutu dokument liiga keeruliseks või sisutihedaks. Teise võimalusena võib valida esindava klassi, kuid ainult juhul, kui eri klassid on piisavalt sarnased, nii et esindava klassi kajastav teave on tõene, selge ja mitteeksitav ka kajastatavate klasside puhul. Selleks et teha kindlaks, kas esindava klassi kasutamine on tõene, selge ja mitteeksitav, tuleks arvesse võtta eurofondi tunnuseid, eri klassidele omaste erinevuste olemust ja igale investorile või investorirühmale pakutavate valikute ulatust. |
| --- | --- |

(13)

Mitme aktsiaklassiga eurofondide puhul ei tuleks kehtestada kohustust koostada iga sellise aktsiaklassi kohta eraldiseisev investorile esitatava põhiteabe dokument, kui sellega ei kahjustata investorite huvisid. Kahe või enama klassi andmed võib koondada ühtsesse investorile esitatava põhiteabe dokumenti ainult juhul, kui selle tagajärjel ei muutu dokument liiga keeruliseks või sisutihedaks. Teise võimalusena võib valida esindava klassi, kuid ainult juhul, kui eri klassid on piisavalt sarnased, nii et esindava klassi kajastav teave on tõene, selge ja mitteeksitav ka kajastatavate klasside puhul. Selleks et teha kindlaks, kas esindava klassi kasutamine on tõene, selge ja mitteeksitav, tuleks arvesse võtta eurofondi tunnuseid, eri klassidele omaste erinevuste olemust ja igale investorile või investorirühmale pakutavate valikute ulatust.

| (14) | Fondifondide puhul esitatakse teave nii, et see kajastaks võrdselt nii eurofondi, millesse investor investeerib, kui ka kõnealuse eurofondi allfonde. Seepärast tuleb fondifondi puhul koostada investorile esitatava põhiteabe dokument põhimõttel, et investor ei soovi või ei vaja, et teda üksikasjalikult teavitatakse iga allfondi konkreetsetest tunnusjoontest, mis tõenäoliselt võivad eurofondi aktiivse valitsemise käigus aja jooksul pidevalt muutuda. Selleks et investorile esitatava põhiteabe dokument kajastaks tõhusalt fondifondi eesmärke ja investeerimispoliitikat, riskitegureid ja tasude struktuuri, peaksid allfonde iseloomustavad andmed olema läbipaistvad. |
| --- | --- |

(14)

Fondifondide puhul esitatakse teave nii, et see kajastaks võrdselt nii eurofondi, millesse investor investeerib, kui ka kõnealuse eurofondi allfonde. Seepärast tuleb fondifondi puhul koostada investorile esitatava põhiteabe dokument põhimõttel, et investor ei soovi või ei vaja, et teda üksikasjalikult teavitatakse iga allfondi konkreetsetest tunnusjoontest, mis tõenäoliselt võivad eurofondi aktiivse valitsemise käigus aja jooksul pidevalt muutuda. Selleks et investorile esitatava põhiteabe dokument kajastaks tõhusalt fondifondi eesmärke ja investeerimispoliitikat, riskitegureid ja tasude struktuuri, peaksid allfonde iseloomustavad andmed olema läbipaistvad.

| (15) | Investor- ja ühiseurofondi struktuuri puhul ei tohiks investor-eurofondi riski ja tootluse profiil oluliselt erineda ühiseurofondi investorile esitatava põhiteabe dokumendi vastavas jaos esitatud profiilist, nii et investor-eurofond saaks vajadusel korral kasutada ühiseurofondi investorile esitatava põhiteabe dokumendi koopiat. Kõnealusele teabele tuleks siiski lisada asjakohased märkused või seda tuleks kohandada, kui investor-eurofondi hoitavatest täiendavatest varadest tulenevalt võib tema riskiprofiil ühiseurofondi profiilist erineda, samuti tuleks käsitleda kõnealuse täiendava varaga seotud riske, näiteks juhul, kui kasutatakse tuletisinstrumente. Investor-eurofondi ja ühiseurofondi investeerimise kogukulud tuleks investor-eurofondi investoritele avalikustada. |
| --- | --- |

(15)

Investor- ja ühiseurofondi struktuuri puhul ei tohiks investor-eurofondi riski ja tootluse profiil oluliselt erineda ühiseurofondi investorile esitatava põhiteabe dokumendi vastavas jaos esitatud profiilist, nii et investor-eurofond saaks vajadusel korral kasutada ühiseurofondi investorile esitatava põhiteabe dokumendi koopiat. Kõnealusele teabele tuleks siiski lisada asjakohased märkused või seda tuleks kohandada, kui investor-eurofondi hoitavatest täiendavatest varadest tulenevalt võib tema riskiprofiil ühiseurofondi profiilist erineda, samuti tuleks käsitleda kõnealuse täiendava varaga seotud riske, näiteks juhul, kui kasutatakse tuletisinstrumente. Investor-eurofondi ja ühiseurofondi investeerimise kogukulud tuleks investor-eurofondi investoritele avalikustada.

| (16) | Seoses struktureeritud fondidega nagu kapitali kaitsega ja muud samalaadsed eurofondid, tuleks eelmiste perioodide tootluse asemel esitada eeldatavad tootlusstsenaariumid. Prognoositavad tootlusstsenaariumid hõlmavad fondi prognoositava tootluse arvutamist eeldatavalt soodsate, ebasoodsate või neutraalsete turutingimuste korral. Kõnealused stsenaariumid tuleks valida nii, et need vastavalt valemile kajastaksid usaldusväärselt tootluse võimalikke erinevaid tulemusi. |
| --- | --- |

(16)

Seoses struktureeritud fondidega nagu kapitali kaitsega ja muud samalaadsed eurofondid, tuleks eelmiste perioodide tootluse asemel esitada eeldatavad tootlusstsenaariumid. Prognoositavad tootlusstsenaariumid hõlmavad fondi prognoositava tootluse arvutamist eeldatavalt soodsate, ebasoodsate või neutraalsete turutingimuste korral. Kõnealused stsenaariumid tuleks valida nii, et need vastavalt valemile kajastaksid usaldusväärselt tootluse võimalikke erinevaid tulemusi.

| (17) | Kui investorile esitatav põhiteave ja prospekt esitatakse veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil, tuleks investorite kaitseks võtta täiendavaid kaitsemeetmeid, et tagada teabe esitamine investorite vajadustele vastavas vormis, säilitada esitatava teabe terviklikkus, vältida muudatusi, mis raskendavad teabest arusaamist ja vähendavad selle tõhusust, ning vältida seda, et teabega manipuleeriksid või seda muudaksid kõrvalised isikud. Käesolevas määruses osutatakse püsivat andmekandjat käsitlevatele eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivis 2006/73/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega), (4) et tagada investorite võrdne kohtlemine ja võrdsed tingimused finantssektoris. |
| --- | --- |

(17)

Kui investorile esitatav põhiteave ja prospekt esitatakse veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil, tuleks investorite kaitseks võtta täiendavaid kaitsemeetmeid, et tagada teabe esitamine investorite vajadustele vastavas vormis, säilitada esitatava teabe terviklikkus, vältida muudatusi, mis raskendavad teabest arusaamist ja vähendavad selle tõhusust, ning vältida seda, et teabega manipuleeriksid või seda muudaksid kõrvalised isikud. Käesolevas määruses osutatakse püsivat andmekandjat käsitlevatele eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivis 2006/73/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega), (4) et tagada investorite võrdne kohtlemine ja võrdsed tingimused finantssektoris.

| (18) | Selleks et fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid saaksid oma tegevust tõhusalt ja tulemuslikult kohandada käesolevas määruses sätestatud uutele nõuetele, tuleks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev määrata kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ ülevõtmise tähtajaga. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid saaksid oma tegevust tõhusalt ja tulemuslikult kohandada käesolevas määruses sätestatud uutele nõuetele, tuleks käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev määrata kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ ülevõtmise tähtajaga.

| (19) | Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2009/77/EÜ (5). |
| --- | --- |

(19)

Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2009/77/EÜ (5).

| (20) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU JA ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 75 lõike 2, artikli 78 lõigete 2–5 ja artikli 81 lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

Üldpõhimõtted

1.   Käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohaldatakse kõigi fondivalitsejate suhtes seoses kõigi nende valitsetavate eurofondidega.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole määranud direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat.

Artikkel 3

Investorile esitatava põhiteabe dokumendiga seotud põhimõtted

1.   Käesolevas määruses määratakse investorile esitatavat põhiteavet hõlmava dokumendi (edaspidi „investorile esitatava põhiteabe dokument”) vorm ja sisu täpselt kindlaks. Kõnealusesse dokumenti ei lisata muud teavet ega märkusi, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.

2.   Investorile esitatav põhiteave on tõene, selge ja mitteeksitav.

3.   Investorile esitatava põhiteabe dokument esitatakse sel viisil, et investoril oleks võimalik eristada seda muust teabematerjalist. Eelkõige ei esitata ega edastata seda viisil, mis võib panna investori arvama, et see on vähem oluline kui muu eurofondi ning selle riski ja tootlust käsitlev teave.

II PEATÜKK

INVESTORILE ESITATAVA PÕHITEABE VORM JA ESITUSVIIS

1. JAGU

Dokumendi pealkiri, sisukord ja jagude pealkirjad

Artikkel 4

Dokumendi pealkiri ja sisu

1.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi sisu esitatakse lõigetes 2–13 sätestatud järjekorras.

2.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi esilehe ülaossa märgitakse selgesti eristatavalt pealkiri „Investorile esitatav põhiteave”.

3.   Vahetult pealkirja all esitatakse seletuskiri. Selle sõnastus on järgmine:

„Käesolevas dokumendis esitatakse investorile esitatav põhiteave asjaomase fondi kohta. See ei ole turundusmaterjal. Kõnealuse teabe esitamine on seadusega ette nähtud, et aidata Teil mõista küsimusi ja riske, mis on seotud investeerimisega asjaomasesse fondi. Soovitav on käesolev dokument läbi lugeda, sest see aitab Teil teha teadliku otsuse investeerimise kohta”.

4.   Selgelt eristatavalt märgitakse ka eurofondi tunnused, sealhulgas aktsiaklass või investeerimisüksus. Investeerimisüksuse või aktsiaklassi märkimisel tuleb eurofondi nimi märkida pärast investeerimisüksuse või aktsiaklassi nime. Kui eurofondi, investeerimisüksuse või aktsiaklassi identifitseerimiseks on kasutusel kood, tuleb see märkida eurofondi tunnuste hulgas.

5.   Märgitakse fondivalitseja nimi.

6.   Juhul kui fondivalitseja kuulub õiguslikul, halduslikul või turunduslikul eesmärgil konsolideerimisgruppi, võib märkida kõnealuse konsolideerimisgrupi nime. Lisada võib korporatiivse identiteedi tunnuse, tingimusel, et see ei takista investoritel mõista investeeringu põhielemente ega raskenda investeerimistoodete võrdlemist.

7.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 1. jaos sätestatud teavet.

8.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Riski ja tootluse profiil” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 2. jaos sätestatud teavet.

9.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Tasud” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 3. jaos sätestatud teavet.

10.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eelmiste perioodide tootlus” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 4. jaos sätestatud teavet.

11.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Praktiline teave” sisaldab käesoleva määruse III peatüki 5. jaos sätestatud teavet.

12.   Tegevusloa andmed esitatakse järgmises märkuses:

„Kõnealusele fondile on antud tegevusluba [liikmesriigi nimi] ja fondi üle teostab järelevalvet [pädeva asutuse nimi]”.

Juhul kui eurofondi valitseb direktiivi 2009/65/EÜ artikli 16 kohaste õiguste alusel tegutsev fondivalitseja, lisatakse täiendav märkus:

„Kõnealusele fondivalitsejale on antud tegevusluba [liikmesriigi nimi] ja fondivalitseja üle teostab järelevalvet [pädeva asutuse nimi]”.

13.   Avaldamist käsitlev teabe esitatakse järgmises märkuses:

„Käesolev investorile esitatav põhiteave on täpne [avaldamise kuupäev] seisuga.”

2. JAGU

Väljendusviis, pikkus ja esitusviis

Artikkel 5

Esitus- ja väljendusviis

1.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi puhul järgitakse järgmist:

| a) | dokument esitatakse ja vormistatakse nii, et see oleks kergesti loetav, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke; |
| --- | --- |

a)

dokument esitatakse ja vormistatakse nii, et see oleks kergesti loetav, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke;

| b) | teavet väljendatakse selgelt ja edastatakse kirjalikult, kasutades väljendusviisi, mis aitab investoritel edastatavat teavet mõista ja mille puhul järgitakse järgmist:






  i) | kasutatav väljendusviis on selge, täpne ja arusaadav; |
| --- | --- | --- |

b)

teavet väljendatakse selgelt ja edastatakse kirjalikult, kasutades väljendusviisi, mis aitab investoritel edastatavat teavet mõista ja mille puhul järgitakse järgmist:

i)

kasutatav väljendusviis on selge, täpne ja arusaadav;

| ii) | erialase keele kasutamist välditakse; |
| --- | --- |

ii)

erialase keele kasutamist välditakse;

| iii) | tehnilisi mõisteid välditakse, kui selle asemel saab kasutada tavasõnu; |
| --- | --- |

iii)

tehnilisi mõisteid välditakse, kui selle asemel saab kasutada tavasõnu;

| c) | keskendutakse põhiteabele, mida investorid vajavad. |
| --- | --- |

c)

keskendutakse põhiteabele, mida investorid vajavad.

2.   Erinevate värvide kasutamise korral ei tohiks need piirata teabe arusaadavust juhul, kui investorile esitatava põhiteabe dokument trükitakse või kopeeritakse must-valgelt.

3.   Juhul kui teabe esitamisel kasutatakse fondivalitseja või teda hõlmava konsolideerimisgrupi korporatiivse identiteedi tunnust, ei tohi see investori tähelepanu hajutada ega teksti varjutada.

Artikkel 6

Pikkus

Investorile esitatava põhiteabe dokumendi maht ei ületa printimisel kahte A4-formaadis paberilehte.

III PEATÜKK

INVESTORILE ESITATAVA PÕHITEABE DOKUMENDI JAGUDE SISU

1. JAGU

Eesmärgid ja investeerimispoliitika

Artikkel 7

Kirjelduse konkreetne sisu

1.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” sisalduv kirjeldus hõlmab eurofondi olulisi tunnuseid, millest tuleks investoreid teavitada, isegi kui kõnealused tunnused ei kuulu prospektis esitatud eesmärkide ja investeerimispoliitika kirjelduse hulka, sealhulgas järgmist:

| a) | selliste nõuetele vastavate finantsinstrumentide põhiliigid, kuhu investeeritakse; |
| --- | --- |

a)

selliste nõuetele vastavate finantsinstrumentide põhiliigid, kuhu investeeritakse;

| b) | võimalus, et investorid võivad eurofondi osakud nõudmise korral tagasi anda, lisades sellele märkusele hinnangu osakute tagasivõtmistehingute sageduse kohta; |
| --- | --- |

b)

võimalus, et investorid võivad eurofondi osakud nõudmise korral tagasi anda, lisades sellele märkusele hinnangu osakute tagasivõtmistehingute sageduse kohta;

| c) | kas eurofondil on konkreetne sihteesmärk seoses mis tahes tööstusliku, geograafilise või muu turusektoriga või teatava varaklassiga; |
| --- | --- |

c)

kas eurofondil on konkreetne sihteesmärk seoses mis tahes tööstusliku, geograafilise või muu turusektoriga või teatava varaklassiga;

| d) | kas eurofond võimaldab lubatud ulatuses teha valikuid seoses teatavate investeeringutega ja kas selline lähenemisviis hõlmab võrdlusalust või osutab sellele, kui jah, siis märgitakse see; |
| --- | --- |

d)

kas eurofond võimaldab lubatud ulatuses teha valikuid seoses teatavate investeeringutega ja kas selline lähenemisviis hõlmab võrdlusalust või osutab sellele, kui jah, siis märgitakse see;

| e) | kas dividenditulu jaotatakse või reinvesteeritakse. |
| --- | --- |

e)

kas dividenditulu jaotatakse või reinvesteeritakse.

Punkti d kohaldamisel, kui osutatakse võrdlusalusele, märgitakse olemasoleva valikuvabaduse ulatus seoses kõnealuse võrdlusalusega, ning kui eurofondil on indeksit järgiv eesmärk, märgitakse ka see.

2.   Seni kuni see on asjakohane, hõlmab lõikes 1 osutatud kirjeldus järgmist teavet:

| a) | kas eurofond investeerib võlakirjadesse ning märge selle kohta, kas need on välja lasknud ettevõtted, valitsused või muud üksused, ja vajaduse korral reitingu miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

a)

kas eurofond investeerib võlakirjadesse ning märge selle kohta, kas need on välja lasknud ettevõtted, valitsused või muud üksused, ja vajaduse korral reitingu miinimumnõudeid;

| b) | kui eurofond on struktureeritud fond, kõigi selliste elementide lihtne selgitus, mida on vaja, et õigesti aru saada väljamaksete struktuurist ja teguritest, mis võivad mõjutada tootlust, sealhulgas vajaduse korral viited üksikasjalikele andmetele prospektis esitatud algoritmi ja selle toimimise kohta; |
| --- | --- |

b)

kui eurofond on struktureeritud fond, kõigi selliste elementide lihtne selgitus, mida on vaja, et õigesti aru saada väljamaksete struktuurist ja teguritest, mis võivad mõjutada tootlust, sealhulgas vajaduse korral viited üksikasjalikele andmetele prospektis esitatud algoritmi ja selle toimimise kohta;

| c) | kui varasid valitakse konkreetsete kriteeriumide järgi, kõnealuste kriteeriumide selgitus, nagu kasv, väärtus või suured dividendid. |
| --- | --- |

c)

kui varasid valitakse konkreetsete kriteeriumide järgi, kõnealuste kriteeriumide selgitus, nagu kasv, väärtus või suured dividendid.

| d) | kui kasutatakse teatavaid vara valitsemise tehnikaid, mis võivad hõlmata riskide maandamist, arbitraaži või finantsvõimendust, selliste tegurite lihtne selgitus, mis võivad mõjutada eurofondi tootlust; |
| --- | --- |

d)

kui kasutatakse teatavaid vara valitsemise tehnikaid, mis võivad hõlmata riskide maandamist, arbitraaži või finantsvõimendust, selliste tegurite lihtne selgitus, mis võivad mõjutada eurofondi tootlust;

| e) | kui portfelli tehingukulud võivad eurofondi valitud strateegia tõttu oluliselt mõjutada tootlust, märkus selle kohta, selgitades samas, et portfelli tehingukulud makstakse fondi varadest lisaks käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud tasudele; |
| --- | --- |

e)

kui portfelli tehingukulud võivad eurofondi valitud strateegia tõttu oluliselt mõjutada tootlust, märkus selle kohta, selgitades samas, et portfelli tehingukulud makstakse fondi varadest lisaks käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud tasudele;

| f) | kui prospektis või mis tahes turundusdokumendis soovitatakse eurofondi osakuid hoida vähemalt teatava minimaalse aja jooksul või kui on märgitud, et minimaalne aeg on investeerimisstrateegia oluline element, märkus järgmises sõnastuses: |
| --- | --- |

f)

kui prospektis või mis tahes turundusdokumendis soovitatakse eurofondi osakuid hoida vähemalt teatava minimaalse aja jooksul või kui on märgitud, et minimaalne aeg on investeerimisstrateegia oluline element, märkus järgmises sõnastuses:

„Soovitus: asjaomane fond ei pruugi sobida investoritele, kes kavatsevad oma raha välja võtta [ajavahemik] jooksul”.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohane teave eristab investeerimise erinevaid kategooriaid, mida on käsitletud lõike 1 punktides a ja c ning lõike 2 punktis a, ja kõnealuste investeeringute tegemiseks fondivalitseja poolt kohaldatavaid lähenemisviise, mida on käsitletud lõike 1 punktis d ning lõike 2 punktides b, c ja d.

4.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” võib lisaks lõikes 2 loetletud elementidele sisaldada muid elemente, sealhulgas eurofondi investeerimisstrateegia kirjeldust, kui kõnealused elemendid on vajalikud, et asjakohaselt kirjeldada eurofondi eesmärke ja investeerimispoliitikat.

2. JAGU

Riski ja tootluse profiil

Artikkel 8

Võimalike riskide ja tootluste, sealhulgas sünteetilise näitaja kasutamise selgitus

1.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Riski ja tootluse profiil” hõlmab sünteetilist näitajat, millele lisatakse:

| a) | jutustav selgitus näitaja ja selle peamiste piirangute kohta; |
| --- | --- |

a)

jutustav selgitus näitaja ja selle peamiste piirangute kohta;

| b) | jutustav selgitus selliste riskide kohta, mis on eurofondi puhul väga olulised ja mida sünteetiline näitaja asjakohaselt ei hõlma. |
| --- | --- |

b)

jutustav selgitus selliste riskide kohta, mis on eurofondi puhul väga olulised ja mida sünteetiline näitaja asjakohaselt ei hõlma.

2.   Lõikes 1 osutatud sünteetiline näitaja esitatakse kategooriatena arvskaalal ning eurofond määratakse ühte kategooriasse. Sünteetilise näitaja esitamisel järgitakse I lisas sätestatud nõudeid.

3.   Lõike 1 kohase sünteetilise näitaja arvutamise käik ja näitaja mis tahes hilisem läbivaatamine dokumenteeritakse asjakohaselt.

Fondivalitsejad säilitavad näitaja arvutamist käsitlevad andmed vähemalt viie aasta jooksul. Struktureeritud fondide puhul pikendatakse kõnealust perioodi viie aastani pärast tähtaega.

4.   Lõike 1 punktis a osutatud jutustav selgitus hõlmab järgmist teavet:

| a) | märkus selle kohta, et sünteetilise näitaja arvutamisel kasutatud varasemad andmed ei pruugi olla usaldusväärsed näitajad eurofondi tulevase riskiprofiili hindamisel; |
| --- | --- |

a)

märkus selle kohta, et sünteetilise näitaja arvutamisel kasutatud varasemad andmed ei pruugi olla usaldusväärsed näitajad eurofondi tulevase riskiprofiili hindamisel;

| b) | märkus selle kohta, et osutatud riski- ja tootluskategooria ei pruugi jääda samale tasemele ja et eurofondi asjakohane kategooria võib aja jooksul muutuda; |
| --- | --- |

b)

märkus selle kohta, et osutatud riski- ja tootluskategooria ei pruugi jääda samale tasemele ja et eurofondi asjakohane kategooria võib aja jooksul muutuda;

| c) | märkus selle kohta, et madalaim kategooria ei tähenda riskivaba investeeringut; |
| --- | --- |

c)

märkus selle kohta, et madalaim kategooria ei tähenda riskivaba investeeringut;

| d) | lühiselgitus selle kohta, miks eurofond kuulub teatavasse kategooriasse; |
| --- | --- |

d)

lühiselgitus selle kohta, miks eurofond kuulub teatavasse kategooriasse;

| e) | üksikasjalikud andmed eurofondi pakutava mis tahes kapitaligarantii või -kaitse olemuse, kestvuse ja sisu kohta, sealhulgas osakute tagasivõtmise võimalik mõju väljaspool ajavahemikku, mil on tagatud kapitaligarantii või -kaitse. |
| --- | --- |

e)

üksikasjalikud andmed eurofondi pakutava mis tahes kapitaligarantii või -kaitse olemuse, kestvuse ja sisu kohta, sealhulgas osakute tagasivõtmise võimalik mõju väljaspool ajavahemikku, mil on tagatud kapitaligarantii või -kaitse.

5.   Lõike 1 punktis b osutatud jutustav selgitus hõlmab järgmiseid riskikategooriaid, kui need on olulised:

| a) | krediidirisk, kui oluline osa investeeringutest on tehtud võlainstrumentidesse; |
| --- | --- |

a)

krediidirisk, kui oluline osa investeeringutest on tehtud võlainstrumentidesse;

| b) | likviidsusrisk, kui oluline osa investeeringutest on tehtud finantsinstrumentidesse, mis on piisavalt likviidsed, kuid võivad teatavatel tingimustel olla suhteliselt vähelikviidsed, nii et see mõjutab kogu eurofondi likviidsusriski; |
| --- | --- |

b)

likviidsusrisk, kui oluline osa investeeringutest on tehtud finantsinstrumentidesse, mis on piisavalt likviidsed, kuid võivad teatavatel tingimustel olla suhteliselt vähelikviidsed, nii et see mõjutab kogu eurofondi likviidsusriski;

| c) | vastaspoolerisk, kui fondil on kolmanda poole antud garantii või kui investeeringu riskipositsioon tuleneb olulisel määral ühest või mitmest vastaspoolega sõlmitud lepingust; |
| --- | --- |

c)

vastaspoolerisk, kui fondil on kolmanda poole antud garantii või kui investeeringu riskipositsioon tuleneb olulisel määral ühest või mitmest vastaspoolega sõlmitud lepingust;

| d) | operatsioonirisk ja varade hoidmisega seotud riskid; |
| --- | --- |

d)

operatsioonirisk ja varade hoidmisega seotud riskid;

| e) | direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis g osutatud selliste finantstehnikate mõju, nagu eurofondi riskiprofiili mõjutavad tuletisinstrumentide lepingud, kui kõnealuseid tehnikaid kasutatakse alusvaraga seotud riskipositsiooni võtmiseks, suurendamiseks või vähendamiseks. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis g osutatud selliste finantstehnikate mõju, nagu eurofondi riskiprofiili mõjutavad tuletisinstrumentide lepingud, kui kõnealuseid tehnikaid kasutatakse alusvaraga seotud riskipositsiooni võtmiseks, suurendamiseks või vähendamiseks.

Artikkel 9

Riskide tuvastamise, täpsustamise ja esitamise põhimõtted

Artikli 8 lõike 1 punktis b osutatud riskid tuvastatakse ja täpsustatakse kooskõlas riskide tuvastamise, mõõtmise ja jälgimise sisekorraga, mille eurofondi fondivalitseja kehtestab vastavalt direktiivile 2010/43 /EL. Kui fondivalitseja valitseb mitut eurofondi, tuvastatakse ja täpsustatakse riskid järjepideval viisil.

3. JAGU

Tasud

Artikkel 10

Tasude esitamine

1.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Tasud” esitatakse tasud II lisaga ettenähtud tabeli vormis.

2.   Lõikes 1 osutatud tabel täidetakse järgmiste nõuete kohaselt:

| a) | sisenemis- ja väljumistasud esitatakse maksimaalse protsendina, mille võib maha arvata rahalistest kohustustest, mis on investoril eurofondi ees; |
| --- | --- |

a)

sisenemis- ja väljumistasud esitatakse maksimaalse protsendina, mille võib maha arvata rahalistest kohustustest, mis on investoril eurofondi ees;

| b) | konkreetse arvuna esitatakse eurofondi poolt aasta jooksul võetavad tasud, nn „jooksvad tasud”, mis hõlmavad kõiki aastatasusid ja muid makseid, mida võetakse eurofondi varadest kindlaksmääratud ajavahemiku tagant ja mis põhinevad eelmise aasta näitajatel; |
| --- | --- |

b)

konkreetse arvuna esitatakse eurofondi poolt aasta jooksul võetavad tasud, nn „jooksvad tasud”, mis hõlmavad kõiki aastatasusid ja muid makseid, mida võetakse eurofondi varadest kindlaksmääratud ajavahemiku tagant ja mis põhinevad eelmise aasta näitajatel;

| c) | tabelis loetletakse ja täpsustatakse eurofondi kõik teatavatel konkreetsetel tingimustel võetavad tasud, samuti tasu arvutamise alus ja see, millal tasu kohaldatakse. |
| --- | --- |

c)

tabelis loetletakse ja täpsustatakse eurofondi kõik teatavatel konkreetsetel tingimustel võetavad tasud, samuti tasu arvutamise alus ja see, millal tasu kohaldatakse.

Artikkel 11

Tasude kirjeldus ja märkus tasude olulisuse kohta

1.   Jaos „Tasud” esitatakse jutustav selgitus iga tabelis märgitud tasu kohta, sealhulgas järgmine teave:

| a) | seoses sisenemis- ja väljumistasudega:






  i) | märgitakse selgelt, et esitatud on tasude maksimummäärad ja et teatavatel juhtudel tuleb investoril maksta vähem; |
| --- | --- | --- |

a)

seoses sisenemis- ja väljumistasudega:

i)

märgitakse selgelt, et esitatud on tasude maksimummäärad ja et teatavatel juhtudel tuleb investoril maksta vähem;

| ii) | lisatakse märkus selle kohta, et investor saab teavet tegelike väljumis- ja sisenemistaude kohta oma finantsnõustajalt või isikult, kes talle teenust vahendab; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse märkus selle kohta, et investor saab teavet tegelike väljumis- ja sisenemistaude kohta oma finantsnõustajalt või isikult, kes talle teenust vahendab;

| b) | seoses jooksvate tasudega märgitakse, et jooksvate tasude näitaja põhineb eelmise [kuu/aasta] lõppenud aasta kuludel ja see võib olla teatavatel juhtudel aastate lõikes erineda. |
| --- | --- |

b)

seoses jooksvate tasudega märgitakse, et jooksvate tasude näitaja põhineb eelmise [kuu/aasta] lõppenud aasta kuludel ja see võib olla teatavatel juhtudel aastate lõikes erineda.

2.   Jakku „Tasud” lisatakse märkus tasude olulisuse kohta, milles osutatakse selgelt, et investoritelt võetavaid tasusid kasutatakse eurofondi tegevuskulude, sealhulgas turundus- ja turustuskulude katmiseks, ja et kõnealused tasud vähendavad investeeringu võimalikku kasvu.

Artikkel 12

Lisanõuded

1.   Tasude struktuuri kõik elemendid esitatakse võimalikult selgelt, et investorid saaksid hinnata tasude kogumõju.

2.   Kui portfelli tehingukulud võivad eurofondi valitud strateegia tõttu oluliselt mõjutada tootlust, tuleb selle kohta vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile e teha märkus jaos „Eesmärgid ja investeerimispoliitika”.

3.   Tulemustasu avalikustatakse vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c. Eurofondi eelmisel majandusaastal väljamakstud tulemustasu esitatakse protsendina.

Artikkel 13

Erijuhud

1.   Kui uus eurofond ei saa täita artikli 10 lõike 2 punktis b ja artikli 11 lõike 1 punktis b esitatud nõudeid, määratakse jooksvad tasud kindlaks hinnanguliselt, tuginedes prognoositavatele kogutasudele.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | kõikehõlmavat fikseeritud tasu kohaldavate fondide puhul, kui selle asemel märgitakse kõnealune fikseeritud tasu; |
| --- | --- |

a)

kõikehõlmavat fikseeritud tasu kohaldavate fondide puhul, kui selle asemel märgitakse kõnealune fikseeritud tasu;

| b) | tasude ülemmäära sätestanud fondide puhul, kui selle asemel märgitakse kõnealune ülemmäär ja kui fondivalitseja kohustub avaldatud näitajat järgima ja kandma ise kõik kulud, mis ületavad kõnealust ülemmäära. |
| --- | --- |

b)

tasude ülemmäära sätestanud fondide puhul, kui selle asemel märgitakse kõnealune ülemmäär ja kui fondivalitseja kohustub avaldatud näitajat järgima ja kandma ise kõik kulud, mis ületavad kõnealust ülemmäära.

Artikkel 14

Ristviited

Jakku „Tasud” lisatakse vajaduse korral ristviited eurofondi prospekti osadele, kust võib leida täiendavat teavet, sealhulgas teavet tulemustasude ja nende arvutamisviisi kohta.

4. JAGU

Eelmiste perioodide tootlus

Artikkel 15

Eelmiste perioodide tootluse esitamine

1.   Eurofondi eelmiste perioodide tootlust käsitlev teave esitatakse tulpdiagrammina, mis hõlmab eurofondi tootlust vähemalt kümne viimase aasta jooksul.

Esimeses lõigus osutatud tulpdiagramm peab olema loetav, kuid selle suurus ei tohi mingil juhul ületada investorile esitatava põhiteabe dokumendi poolt lehekülge.

2.   Vähem kui viis tervet kalendriaastat tegutsenud eurofondide puhul hõlmab tootlust käsitlev teave ainult viis viimast aastat.

3.   Iga aasta puhul, mille kohta ei ole andmeid, märgitakse ainult kuupäev ilma igasuguste muude märkusteta.

4.   Seoses eurofondidega, mille puhul ei ole veel terve kalendriaasta tootlust kajastavaid andmeid, lisatakse märkus, et puuduvad piisavad andmeid, et anda investoritele kasulikku teavet fondi eelmiste perioodide tootluse kohta.

5.   Tulpdiagrammile lisatakse selgelt eristatavalt märkused, mis:

| a) | hoiatavad, et eelmiste perioodide tootlus ei pruugi olla tulevase tootluse asjakohane näitaja; |
| --- | --- |

a)

hoiatavad, et eelmiste perioodide tootlus ei pruugi olla tulevase tootluse asjakohane näitaja;

| b) | kirjeldavad lühidalt, milliseid kulusid ja tasusid on eelmiste perioodide tootluse arvutamisel arvesse võetud ja millised on välja jäetud; |
| --- | --- |

b)

kirjeldavad lühidalt, milliseid kulusid ja tasusid on eelmiste perioodide tootluse arvutamisel arvesse võetud ja millised on välja jäetud;

| c) | osutavad fondi asutamise aastale; |
| --- | --- |

c)

osutavad fondi asutamise aastale;

| d) | osutavad vääringule, milles eelmiste perioodide tootlus on arvutatud. |
| --- | --- |

d)

osutavad vääringule, milles eelmiste perioodide tootlus on arvutatud.

Punktis b sätestatud nõudeid ei kohaldata eurofondide suhtes, millel ei ole sisenemis- või väljumistasusid.

6.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendis ei märgita eelmiste perioodide tootlust kajastavaid andmeid üheski seoses jooksva kalendriaasta mis tahes osaga.

Artikkel 16

Eelmiste perioodide tootluse arvutamise metoodika

Eelmiste perioodide tootluse arvutamisel tuginetakse eurofondi varade puhasväärtusele ja eeldusele, et fondi mis tahes jaotatav tulu on reinvesteeritud.

Artikkel 17

Oluliste muudatuste mõju ja käsitlemine

1.   Kui artiklis 15 osutatud tulpdiagrammiga hõlmatud ajavahemikul on eurofondi eesmärke ja investeerimispoliitikat oluliselt muudetud, näidatakse jätkuvalt oluliste muudatuste eelset eurofondi eelmiste perioodide tootlust.

2.   Lõikes 1 osutatud oluliste muudatuste eelne periood kajastatakse tulpdiagrammis ja sellele lisatakse selge hoiatus, et tootlus saavutati tingimustes, mis praegu enam ei kehti.

Artikkel 18

Võrdlusaluse kasutamine koos eelmiste perioodide tootlusega

1.   Kui investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” osutatakse võrdlusalusele, lisatakse diagrammi igale eurofondi eelmiste perioodide tootlust kajastavale tulbale kõnealuse võrdlusaluse tootlust kajastav tulp.

2.   Eurofondide puhul, millel puudub eelmiste perioodide tootlus viie või kümne aasta kohta, ei esitata võrdlusalust nende aastate kohta, mil eurofond ei tegutsenud.

Artikkel 19

Modelleeritud andmete kasutamine eelmiste perioodide tootluse kajastamisel

1.   Modelleeritud tootluse kasutamine ajavahemiku puhul, mil andmed puuduvad, on lubatud ainult järgmistel juhtudel, tingimusel, et kõnealused tootlusandmed on tõesed, selged ja mitteeksitavad:

| a) | olemasoleva eurofondi või investeerimisüksuse uue aktsiaklassi tootlust võib modelleerida teise aktsiaklassi tootluse alusel, tingimusel, et kahe aktsiaklassi osakaal eurofondi varades ei erine oluliselt; |
| --- | --- |

a)

olemasoleva eurofondi või investeerimisüksuse uue aktsiaklassi tootlust võib modelleerida teise aktsiaklassi tootluse alusel, tingimusel, et kahe aktsiaklassi osakaal eurofondi varades ei erine oluliselt;

| b) | investor-eurofond võib modelleerida oma tootlust ühiseurofondi tulemuste alusel, tingimusel, et täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  i) | investor-eurofondi strateegia ja eesmärgid ei võimalda tal hoida muid varasid, kui ühiseurofondi osakud ja lisakäibekapital; |
| --- | --- | --- |

b)

investor-eurofond võib modelleerida oma tootlust ühiseurofondi tulemuste alusel, tingimusel, et täidetud on üks järgmistest tingimustest:

i)

investor-eurofondi strateegia ja eesmärgid ei võimalda tal hoida muid varasid, kui ühiseurofondi osakud ja lisakäibekapital;

| ii) | investor-eurofondi näitajad ei erine oluliselt ühiseurofondi näitajatest. |
| --- | --- |

ii)

investor-eurofondi näitajad ei erine oluliselt ühiseurofondi näitajatest.

2.   Kõigil juhtudel, mil tootlus on modelleeritud lõike 1 kohaselt, on tulpdiagrammil selgelt eristatav märkus selle kohta, et tootlus on modelleeritud.

3.   Õiguslikku vormi muutnud eurofond, kes on jätkuvalt asutatud samas liikmesriigis, säilitab tootlust kajastavad andmed ainult juhul, kui liikmesriigi pädev asutus põhjendatult leiab, et õigusliku vormi muutus ei mõjuta eurofondi tootlust.

4.   Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punki p alapunktides i ja iii osutatud ühinemiste korral säilitatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendis ainult ühendava eurofondi eelmiste perioodide tootluse andmed.

5. JAGU

Praktiline teave ja ristviited

Artikkel 20

Jao „Praktiline teave” sisu

1.   Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Praktiline teave” sisaldab järgmist teavet, mis on oluline kõigi selliste liikmesriikide investoritele, kus eurofondi turustatakse:

| a) | depositooriumi nimi; |
| --- | --- |

a)

depositooriumi nimi;

| b) | kust ja kuidas saada täiendavat teavet eurofondi kohta, samuti fondi prospekti, viimase aastaaruande ja varasemate poolaastaaruannete koopiaid, märkides samas, millises keeles on kõnealused dokumendid kättesaadavad ja et neid võib saada tasuta; |
| --- | --- |

b)

kust ja kuidas saada täiendavat teavet eurofondi kohta, samuti fondi prospekti, viimase aastaaruande ja varasemate poolaastaaruannete koopiaid, märkides samas, millises keeles on kõnealused dokumendid kättesaadavad ja et neid võib saada tasuta;

| c) | kust ja kuidas saada praktilist teavet, sealhulgas kust leida teavet osakute kõige värskemate hindade kohta; |
| --- | --- |

c)

kust ja kuidas saada praktilist teavet, sealhulgas kust leida teavet osakute kõige värskemate hindade kohta;

| d) | märkus, et eurofondi päritoluliikmesriigi maksuseadused võivad mõjutada investori maksupositsiooni; |
| --- | --- |

d)

märkus, et eurofondi päritoluliikmesriigi maksuseadused võivad mõjutada investori maksupositsiooni;

| e) | järgmine märkus: |
| --- | --- |

e)

järgmine märkus:

„[Märkida äriühinguna asutatud fondi või fondivalitseja nimi] võidakse vastutusele võtta ainult käesolevas dokumendis esitatud selliste märkuste alusel, mis on eksitavad, ebatäpsed või ei ole kooskõlas eurofondi prospekti asjakohaste osadega.”

2.   Kui investorile esitatava põhiteabe dokument käsitleb eurofondi investeerimisüksust, hõlmab jagu „Praktiline teave” artikli 25 lõikes 2 täpsustatud teavet, sealhulgas investori õigust vahetada investeerimisüksusi.

3.   Vajaduse korral esitatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Praktiline teave” artikli 26 kohaselt nõutav teave olemasolevate aktsiaklasside kohta.

Artikkel 21

Muudele teabeallikatele osutavate ristviidete kasutamine

1.   Ristviiteid muudele teabeallikatele, sealhulgas prospektile ja aasta- või poolaastaaruannetele, võib lisada investorile esitatava põhiteabe dokumenti tingimusel, et kogu teave, mis on investorile vajalik investeeringu põhielementide mõistmiseks, on esitatud ka investorile esitatava põhiteabe dokumendis.

Ristviiteid lubatakse teha eurofondi või fondivalitseja veebilehe, sealhulgas mis tahes sellise veebilehe osale, milles on esitatud prospekt ja perioodilised aruanded.

2.   Lõikes 1 osutatud ristviited juhivad investori asjakohase teabeallika konkreetsesse jakku. Investorile esitatava põhiteabe dokumendis võib kasutada mitut erinevat ristviidet, kuid seda tuleks teha võimalikult vähe.

6. JAGU

Investorile esitatava põhiteabe dokumendi läbivaatamine ja muutmine

Artikkel 22

Investorile esitatava põhiteabe läbivaatamine

1.   Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond tagab, et investorile esitatav põhiteave vaadatakse läbi vähemalt iga 12 kuu tagant.

2.   Investorile esitatav põhiteave vaadatakse läbi enne prospekti, fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja kavandatud muutmist, kui kõnealused muudatused ei kuulu lõike 1 kohasele läbivaatamisele.

3.   Investorile esitatav põhiteave vaadatakse läbi enne või pärast mis tahes muudatusi, mis võivad oluliselt mõjutada investorile esitatava põhiteabe dokumendis sisalduvat teavet.

Artikkel 23

Muudetud versiooni avaldamine

1.   Kui artikli 22 kohase läbivaatamise käigus selgub, et investorile esitatava põhiteabe dokumenti tuleb muuta, tehakse muudetud versioon kättesaadavaks viivitamata.

2.   Kui investorile esitatava põhiteabe dokumendi muudatus tulenes fondivalitseja oodatavast otsusest, sealhulgas prospekti, fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja muudatustest, tehakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi muudetud versioon kättesaadavaks enne muudatuste jõustumist.

3.   Investorile esitatava põhiteabe dokument, mis sisaldab eurofondi nõuetekohaselt muudetud eelmiste perioodide tootlust, tehakse kättesaadavaks hiljemalt 35. tööpäeval pärast iga aasta 31. detsembrit.

Artikkel 24

Tasude struktuuri olulised muudatused

1.   Tasusid käsitlev teave kajastab nõuetekohaselt tasude struktuuri mis tahes muudatusi, mis tulenevad investori makstavate ühekordsete tasude maksimaalse lubatud määra suurendamisest.

2.   Kui artikli 10 lõike 2 punkti b kohaselt arvutatud jooksvad tasud ei ole enam usaldusväärsed, arvutab fondivalitseja selle asemel jooksvate tasude näitaja, mis tema põhjendatud hinnangul osutab summale, mida eurofond peab tulevikus tõenäoliselt maksma.

Tasude muutuse kohta lisatakse järgmine märkus:

„Asjaomane jooksvate tasude näitaja kajastab prognoositavaid tasusid. [Lühipõhjendus selle kohta, miks varasematel andmetel põhineva näitaja asemel kasutatakse prognoosidel põhinevat näitajat.] Eurofondi majandusaasta aruandes esitatakse iga aasta puhul üksikasjalikud andmed makstud tasude kohta.”

IV PEATÜKK

TEATAVAD EUROFONDISTRUKTUURID

1. JAGU

Investeerimisüksused

Artikkel 25

Investeerimisüksused

1.   Kui eurofond koosneb kahest või enamast investeerimisüksusest, koostatakse iga investeerimisüksuse kohta eraldi investorile esitatava põhiteabe dokument.

2.   Iga lõike 1 kohane investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Praktiline teave” esitatakse järgmine teave:

| a) | et investorile esitatava põhiteabe dokumendis kirjeldatakse eurofondi üksust ning vajaduse korral, et prospekt ja perioodilised aruanded koostatakse kogu eurofondi kohta, mis on nimetatud investorile esitatava põhiteabe dokumendi alguses; |
| --- | --- |

a)

et investorile esitatava põhiteabe dokumendis kirjeldatakse eurofondi üksust ning vajaduse korral, et prospekt ja perioodilised aruanded koostatakse kogu eurofondi kohta, mis on nimetatud investorile esitatava põhiteabe dokumendi alguses;

| b) | kas iga üksuse varad ja kohustised on seadusjärgselt eraldatud ning kuidas see võib investorit mõjutada; |
| --- | --- |

b)

kas iga üksuse varad ja kohustised on seadusjärgselt eraldatud ning kuidas see võib investorit mõjutada;

| c) | kas investoril on õigus vahetada ühe üksuse osakutesse tehtud investeering teise üksuse osakute vastu; kui jah, siis kust saada teavet kõnealuse õiguse kasutamise kohta. |
| --- | --- |

c)

kas investoril on õigus vahetada ühe üksuse osakutesse tehtud investeering teise üksuse osakute vastu; kui jah, siis kust saada teavet kõnealuse õiguse kasutamise kohta.

3.   Kui fondivalitseja kehtestab investorile tasu lõike 2 punki c kohase investeeringu vahetamise eest ja kui kõnealune tasu erineb standardsest osakute ostu- või müügitasust, märgitakse kõnealune tasu eraldi investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Tasud”.

2. JAGU

Aktsiaklassid

Artikkel 26

Investorile esitatav põhiteave aktsiaklasside kohta

1.   Kui eurofond hõlmab mitut osaku- või aktsiaklassi, koostatakse investorile esitatava põhiteabe dokument iga osaku- või aktsiaklassi kohta.

2.   Investorile esitatavat põhiteavet, mis on asjakohane sama eurofondi kahe või enama klassi puhul, võib esitada ühtse dokumendina tingimusel, et kõnealune dokument vastab täielikult II peatüki 2. jaos sätestatud nõuetele, mis muu hulgas käsitlevad ka dokumendi pikkust.

3.   Fondivalitseja võib eurofondi ühe või mitme klassi kajastamiseks valida ühe esindava klassi, tingimusel, et valik on kõnealuste muude klasside potentsiaalsete investorite jaoks tõene, selge ja mitteeksitav. Sel juhul täpsustatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Riski ja tootluse profiil” olulisi riske, mis on seotud muude kajastatavate klassidega. Esindaval klassil põhinevat investorile esitatava põhiteabe dokumenti võib esitada muude klasside investoritele.

4.   Erinevaid klasse ei koondata ühte lõikes 3 osutatud esindavasse klassi.

5.   Fondivalitseja säilitab andmed muude klasside kohta, mida lõikes 3 osutatud esindav klass kajastab, ja põhjendab esindava klassi valikut.

Artikkel 27

Praktilist teavet kajastav jagu

Vajaduse korral lisatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jakku „Praktiline teave” märkus selle kohta, milline klass on esindavaks klassiks valitud, kasutades eurofondi prospektis määratud nimetust.

Samuti märgitakse kõnealuses jaos, kust investorid saavad teavet eurofondi muude klasside kohta, mida turustatakse nende liikmesriigis.

3. JAGU

Fondifondid

Artikkel 28

Eesmärgid ja investeerimispoliitika

Kui eurofond investeerib olulise osa oma varadest teise eurofondi või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis e osutatud muudesse investeerimisfondidesse, hõlmab kõnealuse eurofondi eesmärkide ja investeerimispoliitika kirjeldus, mis on esitatud investorile esitatava põhiteabe dokumendis, lühiselgitust selle kohta, kuidas teisi investeerimisfonde jooksvalt valitakse.

Artikkel 29

Riski ja tootluse profiil

Artikli 8 lõike 1 punktis b osutatud riskitegurite jutustavas selgituses võetakse arvesse igast allfondist tulenevaid riske sel määral, mil need võivad oluliselt mõjutada kogu eurofondi.

Artikkel 30

Tasude jagu

Tasude kirjeldamisel võetakse arvesse kõiki tasusid, mida eurofond peab allfondi investorina maksma. Kõiki allfondi poolt kohaldatavaid sisenemis- ja väljumistasusid ning jooksvaid tasusid tuleb kajastada eurofondi enda tegevuskulude arvutamisel.

4. JAGU

Investor-eurofondid

Artikkel 31

Eesmärgid ja investeerimispoliitika

1.   Direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 58 määratletud investor-eurofondide puhul hõlmab investorile esitatav põhiteave eesmärkide ja investeerimispoliitika kirjeldust ning teavet investor-eurofondi selliste varade osakaalu kohta, mis on investeeritud ühiseurofondi.

2.   Samuti tuleks investorile esitatav põhiteabe dokumendis kirjeldada ühiseurofondi eesmärke ja investeerimispoliitikat ja lisada sinna vajaduse korral kas:

| i) | märkus selle kohta, et investor-eurofondi tootlus saab olema ühiseurofondi tootlusega väga sarnane, või |
| --- | --- |

i)

märkus selle kohta, et investor-eurofondi tootlus saab olema ühiseurofondi tootlusega väga sarnane, või

| ii) | selgitus selle kohta, kuidas ja miks investor-eurofondi ja ühiseurofondi tootlus võib erineda. |
| --- | --- |

ii)

selgitus selle kohta, kuidas ja miks investor-eurofondi ja ühiseurofondi tootlus võib erineda.

Artikkel 32

Riski ja tootluse profiil

1.   Kui investor-eurofondi riski ja tootluse profiil erineb mingis osas oluliselt ühiseurofondi profiilist, tuleb see ära märkida ja selle põhjuseid selgitada investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Riski ja tootluse profiil”.

2.   Mis tahes likviidsusriski ning ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahel kehtestatud ostu- ja tagasivõtmiskorda selgitatakse investorile esitatava põhiteabe dokumendi jaos „Riski ja tootluse profiil”.

Artikkel 33

Tasud

Investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Tasud” hõlmab nii kulusid, mis on seotud investeerimisega investor-eurofondi, kui ka mis tahes tasusid, mida ühiseurofond võib nõuda investor-eurofondilt.

Lisaks koondatakse investor-eurofondi jooksvatesse tasudesse kokku nii investor-eurofondi kui ka ühiseurofondi jooksvad tasud.

Artikkel 34

Praktilist teavet kajastav jagu

1.   Investor-eurofondi puhul investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Praktiline teave” sisaldab konkreetset investor-eurofondi iseloomustavat teavet.

2.   Lõikes 1 osutatud teave hõlmab järgmist::

| a) | märkus selle kohta, et ühiseurofondi prospekt, investorile esitatava põhiteabe dokument ja perioodilised aruanded on investoritele nõudmise korral kättesaadavad, samuti selle kohta, kuidas ja mis keeles saab neid omandada; |
| --- | --- |

a)

märkus selle kohta, et ühiseurofondi prospekt, investorile esitatava põhiteabe dokument ja perioodilised aruanded on investoritele nõudmise korral kättesaadavad, samuti selle kohta, kuidas ja mis keeles saab neid omandada;

| b) | kas punktis a osutatud dokumendid on kättesaadavad ainult paberkandjal või muul püsival andmekandjal ja kas mõne sellise dokumendi eest tuleb maksta, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2009/65/EÜ artikli 63 lõike 5 kohast tasuta esitamise nõuet; |
| --- | --- |

b)

kas punktis a osutatud dokumendid on kättesaadavad ainult paberkandjal või muul püsival andmekandjal ja kas mõne sellise dokumendi eest tuleb maksta, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2009/65/EÜ artikli 63 lõike 5 kohast tasuta esitamise nõuet;

| c) | kui ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud eri liikmesriikides ja see asjaolu võib mõjutada investor-eurofondi maksustamist, lisatakse selle kohta märkus. |
| --- | --- |

c)

kui ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud eri liikmesriikides ja see asjaolu võib mõjutada investor-eurofondi maksustamist, lisatakse selle kohta märkus.

Artikkel 35

Eelmiste perioodide tootlus

1.   Investor-eurofondi puhul investorile esitatava põhiteabe dokumendis kajastatakse investor-eurofondi eelmiste perioodide tootlust, mitte ühiseurofondi eelmiste perioodide tootlust.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

| a) | kui investor-eurofond kasutab võrdlusalusena ühiseurofondi eelmiste perioodide tootlust või |
| --- | --- |

a)

kui investor-eurofond kasutab võrdlusalusena ühiseurofondi eelmiste perioodide tootlust või

| b) | kui investor-eurofond käivitati investor-eurofondina pärast ühiseurofondi käivitamist ja kui artiklis 19 sätestatud tingimused on täidetud ja kui ühiseurofondi eelmiste perioodide tootluse põhjal on esitatud modelleeritud tootlus aastate kohta, mil investor-eurofond veel ei tegutsenud või |
| --- | --- |

b)

kui investor-eurofond käivitati investor-eurofondina pärast ühiseurofondi käivitamist ja kui artiklis 19 sätestatud tingimused on täidetud ja kui ühiseurofondi eelmiste perioodide tootluse põhjal on esitatud modelleeritud tootlus aastate kohta, mil investor-eurofond veel ei tegutsenud või

| c) | kui investor-eurofondil on võimalik esitada selliste eelmiste perioodide tootlust käsitlevad andmed, mil ta investor-eurofondina veel ei tegutsenud, ja kui kõnealused andmed asjakohaste aastate kohta esitatakse tulpdiagrammil, kusjuures olulised muudatused on kajastatud vastavalt artikli 17 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

kui investor-eurofondil on võimalik esitada selliste eelmiste perioodide tootlust käsitlevad andmed, mil ta investor-eurofondina veel ei tegutsenud, ja kui kõnealused andmed asjakohaste aastate kohta esitatakse tulpdiagrammil, kusjuures olulised muudatused on kajastatud vastavalt artikli 17 lõikele 2.

5. JAGU

Struktureeritud eurofondid

Artikkel 36

Tootlusstsenaariumid

1.   Struktureeritud eurofondide puhul koostatav investorile esitatava põhiteabe dokument ei sisalda jagu „Eelmiste perioodide tootlus”.

Käesoleva jao kohaldamisel käsitletakse struktureeritud eurofondidena eurofonde, kes tagavad investoritele teatavatel kindlaksmääratud kuupäevadel algoritmil põhinevad väljamaksed, mis on seotud finantsvarade, indeksite, võrdlusportfellide või samalaadsete eurofondide tootlusega või hinnamuutustega või muude selliste tingimustega realiseerumisega, mis on seotud finantsvarade, indeksite või võrdlusportfellide või samalaadsete eurofondidega.

2.   Struktureeritud eurofondide puhul koostatav investorile esitatava põhiteabe dokumendi jagu „Eesmärgid ja investeerimispoliitika” sisaldab selgitust selle kohta, kuidas valem toimib või kuidas väljamaksed arvutatakse.

3.   Lõikes 2 osutatud selgitusele lisatakse joonis, mis kirjeldab eurofondi potentsiaalse tootluse vähemalt kolme stsenaariumit. Asjakohased stsenaariumid valitakse nii, et demonstreerida asjaolusid, mil valemi kohaselt arvutades võidakse tulemuseks saada madal, keskmine või kõrge tootlus, sealhulgas vajaduse korral negatiivne tootlus investori jaoks.

4.   Lõikes 3 osutatud stsenaariumid peavad võimaldama investoril täielikult aru saada valemil põhineva arvutamise mehhanismi mõjust.

Stsenaariumid esitatakse tõesel, selgel ja mitteeksitaval viisil, mis on tõenäoliselt arusaadav keskmisele jaeinvestorile. Eelkõige ei tohiks kõnealused stsenaariumid kunstlikult võimendada eurofondi lõpptootluse olulisust.

5.   Lõikes 3 osutatud stsenaariumid põhinevad põhjendatud ja konservatiivsetel prognoosidel tulevaste turutingimuste ja hinnaliikumiste kohta.

Kui valemi kohaselt on investoril võimalik saada olulist varalist kahju, nagu kapitaligarantii korral, mis toimib ainult teatavatel tingimustel, tuleb kõnealust kahju asjakohaselt kirjeldada, isegi kui vastavate turutingimuste tõenäosus on väike.

6.   Lõikes 3 osutatud stsenaariumidele lisatakse märkus selle kohta, et kõnealused stsenaariumid on lisatud valemi illustreerimiseks ja need ei kajasta tulevikuprognoose. Tuleb selgelt märkida, et osutatud stsenaariumide realiseerumise tõenäosus ei pruugi olla sama.

Artikkel 37

Pikkus

Struktureeritud eurofondide puhul ei ületa investorile esitatava põhiteabe dokumendi maht printimisel kolme A4-formaadis paberilehte.

V PEATÜKK

PÜSIV ANDMEKANDJA

Artikkel 38

Tingimused, mida kohaldatakse investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil

1.   Kui direktiivi 2009/65/EÜ kohaldamisel esitatakse investorile esitatav põhiteave või prospekt veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamine asjaomasel püsival andmekandjal vastab tingimustele, milles fondivalitseja ja investori vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, ning |
| --- | --- |

a)

investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamine asjaomasel püsival andmekandjal vastab tingimustele, milles fondivalitseja ja investori vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, ning

| b) | kui isikule, kellele investorile esitatav põhiteave või prospekt esitatakse, antakse valida paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, teeb see isik valiku selgelt viimase kasuks. |
| --- | --- |

b)

kui isikule, kellele investorile esitatav põhiteave või prospekt esitatakse, antakse valida paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, teeb see isik valiku selgelt viimase kasuks.

2.   Kui investorile esitatav põhiteave või prospekt esitatakse veebilehel ja kõnealune teave ei ole investorile adresseeritud isiklikult, peavad lisaks olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõnealuse teabe esitamine asjaomasel andmekandjal vastab kontekstile, milles fondivalitseja ja investori vahelist äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse teabe esitamine asjaomasel andmekandjal vastab kontekstile, milles fondivalitseja ja investori vahelist äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima;

| b) | investor peab andma oma selge nõusoleku kõnealuse teabe esitamiseks asjaomases vormis; |
| --- | --- |

b)

investor peab andma oma selge nõusoleku kõnealuse teabe esitamiseks asjaomases vormis;

| c) | investorit tuleb elektrooniliselt teavitada veebilehe aadressist ja kohast veebilehel, kust teabele juurde pääseb; |
| --- | --- |

c)

investorit tuleb elektrooniliselt teavitada veebilehe aadressist ja kohast veebilehel, kust teabele juurde pääseb;

| d) | teave peab olema ajakohastatud; |
| --- | --- |

d)

teave peab olema ajakohastatud;

| e) | teave peab olema kõnealusel veebilehel kättesaadav pidevalt sellisel ajavahemikul, mille jooksul investoril võib põhjendatult olla vaja sellega tutvuda. |
| --- | --- |

e)

teave peab olema kõnealusel veebilehel kättesaadav pidevalt sellisel ajavahemikul, mille jooksul investoril võib põhjendatult olla vaja sellega tutvuda.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse teabe esitamist elektrooniliselt vastavalt tingimustele, milles fondivalitseja ja investori vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, asjakohasena, kui on tõendeid, et investoril on pidev juurdepääs Internetile. Sellise tõendina käsitletakse seda, kui investor annab kõnealuse äritegevuse läbiviimiseks oma e-posti aadressi.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 39

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuli 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 42.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 241, 2.9.2006, lk 26.

4

(5)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 18.

5

---

I LISA

SÜNTEETILISE NÄITAJA ESITAMISEGA SEOTUD NÕUDED

1.   Sünteetiline näitaja liigitab volatiilsuse alusel fondi ühte kategooriasse skaalal 1–7.

2.   Skaalat kujutatakse kategooriate reana, millel on kasvavas järjekorras vasakult paremale märgitud täisarvud 1–7, mis kajastavad riski ja tootluse tasemeid madalamast kõrgemani.

3.   Skaalal osutatakse selgelt, et väiksema riskiga kaasneb tõenäoliselt väiksem tootlus ja et suurema riskiga kaasneb tõenäoliselt suurem tootlus.

4.   Kategooria, kuhu eurofond kuulub, märgitakse silmatorkavalt.

5.   Skaalal olevate eri andmete eristamiseks ei kasutata eri värve.

---

II LISA

TASUDE ESITAMINE

Tasud esitatakse tabelis, mis on koostatud järgmiselt:

| Enne või pärast investeeringut võetavad ühekordsed tasud |
| --- |
| Sisenemistasu


  Väljumistasu | [] %
  [] % |
| See on maksimaalne määr, mida võib võtta Teie rahalistest vahenditest [enne kui need investeeritakse] [enne kui investeeringust saadud tulu välja makstakse] |
| Iga aasta kohta fondist võetavad tasud |
| Jooksvad tasud | [] % |
| Teatavatel tingimustel fondist võetavad tasud |
| Tulemustasu | [] % aastas mis tahes tootlusest, mille fond saavutab üle kõnealuste tasude võrdlusaluse [sisestada võrdlusalus] |

Enne või pärast investeeringut võetavad ühekordsed tasud

Sisenemistasu

Väljumistasu

[] %

[] %

See on maksimaalne määr, mida võib võtta Teie rahalistest vahenditest [enne kui need investeeritakse] [enne kui investeeringust saadud tulu välja makstakse]

Iga aasta kohta fondist võetavad tasud

Jooksvad tasud

[] %

Teatavatel tingimustel fondist võetavad tasud

Tulemustasu

[] % aastas mis tahes tootlusest, mille fond saavutab üle kõnealuste tasude võrdlusaluse [sisestada võrdlusalus]

| — | Kõik kõnealused tasud esitatakse protsendina. |
| --- | --- |

—

Kõik kõnealused tasud esitatakse protsendina.

| — | Tulemustasu puhul lisatakse protsendina summa, mille eurofond eelmisel majandusaastal välja maksis. |
| --- | --- |

—

Tulemustasu puhul lisatakse protsendina summa, mille eurofond eelmisel majandusaastal välja maksis.

---

III LISA

EELMISTE PERIOODIDE TOOTLUSE ESITAMINE

Eelmiste perioodide tootlust kajastav tulpdiagramm vastab järgmistele kriteeriumidele:

| 1) | Y-telje jaotus on lineaarne, mitte logaritmiline; |
| --- | --- |

1)

Y-telje jaotus on lineaarne, mitte logaritmiline;

| 2) | jaotust kohandatakse vastavalt kujutatud tulpade pikkusele ja see ei tohi tulpasid kokku pressida nii, et tootluse muutusi on raske eristada; |
| --- | --- |

2)

jaotust kohandatakse vastavalt kujutatud tulpade pikkusele ja see ei tohi tulpasid kokku pressida nii, et tootluse muutusi on raske eristada;

| 3) | X-telg seatakse tasemele, mis vastab 0 % tootlusele; |
| --- | --- |

3)

X-telg seatakse tasemele, mis vastab 0 % tootlusele;

| 4) | igale tulbale lisatakse märgis, mis kajastab saavutatud tootlust protsendina; |
| --- | --- |

4)

igale tulbale lisatakse märgis, mis kajastab saavutatud tootlust protsendina;

| 5) | eelmiste perioodide tootlust kajastavad andmed ümardatakse esimese kümnendkohani. |
| --- | --- |

5)

eelmiste perioodide tootlust kajastavad andmed ümardatakse esimese kümnendkohani.

---

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 584/2010

1. juuli 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses standardteate ja eurofondi tõendi vormi ja sisuga, elektroonilise side kasutamisega pädevate asutuste vaheliseks üksteise teavitamiseks, ning kohapealse kontrolli ja uurimise korra ja pädevate asutuste vahelise teabevahetusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 95 lõike 2 punkte a, b ja c, artikli 101 lõiget 9 ja artiklit 105,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on kehtestatud komisjoni rakendusvolitused määrata kindlaks ja ühtlustada vastuvõtvas liikmesriigis eurofondi osakute turustamistest teatamise uue menetluse teatavad aspektid. Selline ühtlustamine peaks pakkuma pädevatele asutustele vajalikku kindlust seoses sellega, kuidas uued nõuded toimivad ning aitama tagada, et uus menetlus toimub tõrgeteta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on kehtestatud komisjoni rakendusvolitused määrata kindlaks ja ühtlustada vastuvõtvas liikmesriigis eurofondi osakute turustamistest teatamise uue menetluse teatavad aspektid. Selline ühtlustamine peaks pakkuma pädevatele asutustele vajalikku kindlust seoses sellega, kuidas uued nõuded toimivad ning aitama tagada, et uus menetlus toimub tõrgeteta.

| (2) | Selleks et lihtsustada teatamise korda, on vaja määrata kindlaks eurofondi kasutatava standardteate vorm ja sisu ning liikmesriigi pädevate asutuste kasutatava selle tõendi vorm ja sisu, millega kinnitatakse, et eurofond vastab direktiivi 2009/65/EÜ tingimustele. Liikmesriikidel peaks olema võimalik teadet ja tõendit edastada elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et lihtsustada teatamise korda, on vaja määrata kindlaks eurofondi kasutatava standardteate vorm ja sisu ning liikmesriigi pädevate asutuste kasutatava selle tõendi vorm ja sisu, millega kinnitatakse, et eurofond vastab direktiivi 2009/65/EÜ tingimustele. Liikmesriikidel peaks olema võimalik teadet ja tõendit edastada elektrooniliselt.

| (3) | Võttes arvesse direktiivi 2009/65/EÜ eesmärki tagada, et eurofond saab turustada oma osakuid teistes liikmesriikides tingimusel, et kohaldatakse teatamise korda, mis põhineb paremal teabevahetusel liikmesriikide pädevate asutuste vahel, on vaja kehtestada pädevate asutuste vahel teate elektroonilise edastamise üksikasjalik kord. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse direktiivi 2009/65/EÜ eesmärki tagada, et eurofond saab turustada oma osakuid teistes liikmesriikides tingimusel, et kohaldatakse teatamise korda, mis põhineb paremal teabevahetusel liikmesriikide pädevate asutuste vahel, on vaja kehtestada pädevate asutuste vahel teate elektroonilise edastamise üksikasjalik kord.

| (4) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on nõutud, et eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused kontrollivad teatefaili täielikkust enne, kui nad edastavad täieliku faili selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada. Samuti annab direktiiv eurofondile õiguse siseneda vastuvõtva liikmesriigi turule kohe pärast seda, kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on täieliku teatefaili edastanud selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada. Õiguskindluse tagamiseks on vaja määrata kindlaks, millal tuleb täielik teatefail edastada. Lisaks peavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastavalt elektroonilise teabevahetuse korrale tagama, et täielik dokumentatsioon edastatakse enne, kui nad teatavad dokumentatsiooni edastamisest eurofondile vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 3. Samuti tuleb kehtestada kord tehniliste probleemide lahendamiseks, mis esinevad eurofondi päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vahel teatefaili edastamise käigus. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on nõutud, et eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused kontrollivad teatefaili täielikkust enne, kui nad edastavad täieliku faili selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada. Samuti annab direktiiv eurofondile õiguse siseneda vastuvõtva liikmesriigi turule kohe pärast seda, kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on täieliku teatefaili edastanud selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada. Õiguskindluse tagamiseks on vaja määrata kindlaks, millal tuleb täielik teatefail edastada. Lisaks peavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastavalt elektroonilise teabevahetuse korrale tagama, et täielik dokumentatsioon edastatakse enne, kui nad teatavad dokumentatsiooni edastamisest eurofondile vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 3. Samuti tuleb kehtestada kord tehniliste probleemide lahendamiseks, mis esinevad eurofondi päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vahel teatefaili edastamise käigus.

| (5) | Selleks et lihtsustada teatefaili edastamist ning võtta arvesse elektroonilise teabevahetuse tehnilist arengut ja keerulisemate süsteemide väljatöötamise võimalikkust, võivad pädevad asutused ühiselt parandada teatefaili elektroonilist edastamist eelkõige seoses süsteemi turvalisusega ja krüpteerimismehhanismide kasutamisega. Pädevad asutused peaksid elektroonilise teabevahetuse korras kokku leppima ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitees. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et lihtsustada teatefaili edastamist ning võtta arvesse elektroonilise teabevahetuse tehnilist arengut ja keerulisemate süsteemide väljatöötamise võimalikkust, võivad pädevad asutused ühiselt parandada teatefaili elektroonilist edastamist eelkõige seoses süsteemi turvalisusega ja krüpteerimismehhanismide kasutamisega. Pädevad asutused peaksid elektroonilise teabevahetuse korras kokku leppima ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitees.

| (6) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on nõutud, et liikmesriigid võtavad vajalikud haldus- ja korralduslikud meetmed, et lihtsustada koostööd. Pädevate asutuste vahelist paremat koostööd on vaja, et tagada, et eurofondid ja eurofondide fondivalitsejad täidavad direktiivi 2009/65/EÜ nõudeid, ning et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja investorite kõrgel tasemel kaitse. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on nõutud, et liikmesriigid võtavad vajalikud haldus- ja korralduslikud meetmed, et lihtsustada koostööd. Pädevate asutuste vahelist paremat koostööd on vaja, et tagada, et eurofondid ja eurofondide fondivalitsejad täidavad direktiivi 2009/65/EÜ nõudeid, ning et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja investorite kõrgel tasemel kaitse.

| (7) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et ühe liikmesriigi pädevad asutused võivad taotleda teise liikmesriigi pädeva asutuse koostööd järelevalve, kohapealse kontrolli või teise liikmesriigi territooriumil läbiviidava uurimise puhul. Juhul kui fondivalitseja valitseb teises liikmesriigis asuvat eurofondi, on oluline luua pädevate asutuste vahelise koostöö mehhanismid ja üksikasjalikud menetlused, mida tuleb kohaldada, kui pädeval asutusel on vaja viia läbi uurimine seoses teises liikmesriigis asuva üksuse või isikuga või teostada kohapealset kontrolli. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et ühe liikmesriigi pädevad asutused võivad taotleda teise liikmesriigi pädeva asutuse koostööd järelevalve, kohapealse kontrolli või teise liikmesriigi territooriumil läbiviidava uurimise puhul. Juhul kui fondivalitseja valitseb teises liikmesriigis asuvat eurofondi, on oluline luua pädevate asutuste vahelise koostöö mehhanismid ja üksikasjalikud menetlused, mida tuleb kohaldada, kui pädeval asutusel on vaja viia läbi uurimine seoses teises liikmesriigis asuva üksuse või isikuga või teostada kohapealset kontrolli.

| (8) | Pädeval asutusel peaks olema õigus taotleda teise pädeva asutuse koostööd küsimuste osas, mis kuuluvad tema järelvalvekohustuste hulka. Asutus, kellelt seda palutakse, peaks pakkuma abi isegi juhul, kui uuritava tegevuse puhul ei ole tema jurisdiktsioonis tegemist rikkumisega. Taotluse saanud asutus võib keelduda abi osutamisest direktiivi 2009/65/EÜ artikli 101 lõikes 6 osutatud juhtudel. |
| --- | --- |

(8)

Pädeval asutusel peaks olema õigus taotleda teise pädeva asutuse koostööd küsimuste osas, mis kuuluvad tema järelvalvekohustuste hulka. Asutus, kellelt seda palutakse, peaks pakkuma abi isegi juhul, kui uuritava tegevuse puhul ei ole tema jurisdiktsioonis tegemist rikkumisega. Taotluse saanud asutus võib keelduda abi osutamisest direktiivi 2009/65/EÜ artikli 101 lõikes 6 osutatud juhtudel.

| (9) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on nõutud, et liikmesriikide pädevad asutused annavad üksteisele viivitamata teavet, mida on vaja käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks. Seepärast on asjakohane kehtestada tavapärase teabevahetuse ja ilma eelneva taotluseta teabevahetuse üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(9)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on nõutud, et liikmesriikide pädevad asutused annavad üksteisele viivitamata teavet, mida on vaja käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks. Seepärast on asjakohane kehtestada tavapärase teabevahetuse ja ilma eelneva taotluseta teabevahetuse üksikasjalikud eeskirjad.

| (10) | Selleks et tagada, et direktiivis 2009/65/EÜ ja käesolevas määruses sätestatud kohustused jõustuvad samal kuupäeval, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast kui direktiivi 2009/65/EÜ ülevõtmise riiklikke meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada, et direktiivis 2009/65/EÜ ja käesolevas määruses sätestatud kohustused jõustuvad samal kuupäeval, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast kui direktiivi 2009/65/EÜ ülevõtmise riiklikke meetmeid.

| (11) | Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega nr 2009/77/EÜ (2). |
| --- | --- |

(11)

Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega nr 2009/77/EÜ (2).

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

TEATAMISE KORD

Artikkel 1

Teate vorm ja sisu

Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (eurofond) koostab direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 1 osutatud teate vastavalt käesoleva määruse lisaga kehtestatud näidisele.

Artikkel 2

Eurofondi tõendi vorm ja sisu

Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused koostavad vastavalt käesoleva määruse II lisaga kehtestatud näidisele tõendi selle kohta, et eurofond täidab direktiivi 2009/65/EÜ tingimusi, nagu on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 93 lõikes 3.

Artikkel 3

Määratud e-posti aadress

1.   Pädevad asutused määravad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 3 osutatud dokumentatsiooni edastamiseks ja kõnealuse artikliga kehtestatud teatamise korraga seotud teabe vahetamiseks e-posti aadressi.

2.   Pädevad asutused teatavad määratud e-posti aadressi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja tagavad, et kõnealuse aadressi muutmisest teatatakse neile koheselt.

3.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõike 3 teises lõigus osutatud kõik dokumendid üksnes selle liikmesriigi pädevate asutuste määratud e-posti aadressile, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada.

4.   Pädevad asutused kehtestavad korra, millega nad tagavad, et nende teadete saamiseks määratud e-posti kontrollitakse igal tööpäeval.

Artikkel 4

Teate edastamine

1.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad e-posti teel direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõike 3 teises lõigus osutatud täieliku dokumentatsiooni selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada.

Kõik teate lisad, nagu on määratletud I lisas, loetletakse e-postis ning saadetakse üldkasutatavas vormingus, nii et neid on võimalik vaadata ja välja trükkida.

2.   Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõike 3 teises lõigus osutatud täieliku dokumentatsiooni edastamine loetakse mittetoimunuks üksnes järgmistel juhtudel:

| a) | edastada tulev dokument on puudu, ebatäielik või muus vormingus kui lõikes 1 sätestatud; |
| --- | --- |

a)

edastada tulev dokument on puudu, ebatäielik või muus vormingus kui lõikes 1 sätestatud;

| b) | eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei kasuta seda e-posti aadressi, mille on määranud selle liikmesriigi pädevad asutused, kus eurofond kavatseb turustada oma osakuid vastavalt artikli 3 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei kasuta seda e-posti aadressi, mille on määranud selle liikmesriigi pädevad asutused, kus eurofond kavatseb turustada oma osakuid vastavalt artikli 3 lõikele 1;

| c) | eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel ebaõnnestus täieliku dokumentatsiooni saatmine nende elektroonilise süsteemi tehnilise rikke tõttu. |
| --- | --- |

c)

eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel ebaõnnestus täieliku dokumentatsiooni saatmine nende elektroonilise süsteemi tehnilise rikke tõttu.

3.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 3 osutatud täielik dokumentatsioon edastatakse eurofondile enne, kui nad eurofondi sellest teavitavad.

4.   Kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele antakse teada või nad saavad teada, et täielikku dokumentatsiooni edastamine ei õnnestunud, võtavad nad kohe meetmeid täieliku dokumentatsiooni edastamiseks.

5.   Pädevad asutused võivad olla nõus vahetama direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõike 3 teises lõigus osutatud täieliku dokumentatsiooni edastamise viisi elektroonilise side e-postist arenenuma vahendi vastu või kehtestama täiendavad menetlused, et parandada saadetud e-posti turvalisust.

Mis tahes alternatiivne meetod või täiendatud menetlus järgib direktiivi 2009/65/EÜ XI peatükis sätestatud teatamise ajalisi piirmäärasid ning ei vähenda eurofondi võimalusi siseneda muu liikmesriigi kui päritoluliikmesriigi turule.

Artikkel 5

Teate saamine

1.   Juhul kui selle liikmesriigi pädevad asutused, kus eurofond kavatseb turustada oma osakuid, saab dokumendid, mis tuleb neile edastada vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 3, kinnitavad nad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul alates kõnealuste dokumentide saamise kuupäevast, kas:

| a) | kõik manused, mis tuleb loetleda vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 1, on kätte saadud; ning |
| --- | --- |

a)

kõik manused, mis tuleb loetleda vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 1, on kätte saadud; ning

| b) | kõiki dokumente, mis tuleb neile edastada, saab vaadata või välja trükkida. |
| --- | --- |

b)

kõiki dokumente, mis tuleb neile edastada, saab vaadata või välja trükkida.

Kinnituse võib saata e-posti teel eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutustele, kasutades vastavalt artikli 3 lõikele 1 määratud aadressi, välja arvatud juhul, kui asjaomased pädevad asutused on leppinud kokku, et nad kasutavad kättesaamise kinnitamiseks keerukamat meetodit.

2.   Juhul kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole saanud kinnitust selle liikmesriigi, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada, pädevatelt asutustelt lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, võtavad nad ühendust selle liikmesriigi, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada, pädevate asutustega, ja kontrollivad, kas täielik dokumentatsioon on edastatud.

II PEATÜKK

JÄRELEVALVEALANE KOOSTÖÖ

1. JAGU

Kohapealse kontrolli ja uurimise menetlus

Artikkel 6

Abi taotlus kohapealse kontrolli või uurimise läbiviimiseks

1.   Pädev asutus, kes kavatseb viia teise liikmesriigi territooriumil läbi kohapealse kontrolli või uurimise (taotlev asutus), esitab kirjaliku taotluse kõnealuse teise liikmesriigi pädevale asutusele (taotluse saanud asutus). Taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | taotluse põhjused, sealhulgas õigusnormid, mida kohaldatakse taotleva asutuse jurisdiktsioonis ning millel taotlus põhineb; |
| --- | --- |

a)

taotluse põhjused, sealhulgas õigusnormid, mida kohaldatakse taotleva asutuse jurisdiktsioonis ning millel taotlus põhineb;

| b) | kohapealse kontrolli või uurimise ulatus; |
| --- | --- |

b)

kohapealse kontrolli või uurimise ulatus;

| c) | taotleva asutuse juba võetud meetmed; |
| --- | --- |

c)

taotleva asutuse juba võetud meetmed;

| d) | meetmed, mida taotluse saanud asutus peab võtma; |
| --- | --- |

d)

meetmed, mida taotluse saanud asutus peab võtma;

| e) | kohapealse kontrolli või uurimise kavandatud metoodika ning põhjused, miks taotlev asutus selle valis. |
| --- | --- |

e)

kohapealse kontrolli või uurimise kavandatud metoodika ning põhjused, miks taotlev asutus selle valis.

2.   Taotlus esitatakse piisavalt vara enne kohapealse kontrolli või uurimise toimumist.

3.   Juhul kui kohapealse kontrolli või uurimise abi taotlus on pakiline, võib selle edastada e-postiga ja täiendavalt kinnitada kirjalikult.

4.   Taotluse saanud asutus kinnitab taotluse saamist ilma liigse viivituseta.

5.   Taotlev asutus esitab taotluse saanud asutusele kogu teabe, mida see soovib, et taotluse saanud asutus saaks pakkuda vajalikku abi.

6.   Taotluse saanud asutus esitab seoses kohapealse kontrolli või uurimise põhjuste ja ulatusega ilma liigse viivituseta kogu teabe ja kõik dokumendid, mis talle on kättesaadavad ja on olulised või kasulikud taotlevale asutusele.

7.   Taotluse saanud asutus ja taotlev asutus hindavad uuesti kohapealse kontrolli ja uurimise vajalikkust vastavalt lõikele 5 või 6 esitatud dokumentide või teabe põhjal.

8.   Taotluse saanud asutus otsustab, kas ta viib kohapealse kontrolli või uurimise läbi ise või lubab taotleval asutusel viia läbi kohapealse kontrolli või uurimise, või kas ta lubab audiitoritel või teistel ekspertidel viia läbi kohapealse kontrolli või uurimise.

9.   Taotluse saanud asutus ja taotlev asutus lepivad kokku kohapealse kontrolli või uurimisega seotud kulude jagamises.

Artikkel 7

Kohapealse kontrolli ja uurimise läbiviimine taotluse saanud asutuse poolt

1.   Juhul kui taotluse saanud asutus on otsustanud kohapealse kontrolli või uurimise viia läbi ise, teeb ta seda vastavalt selle liikmesriigi seadustele, kus kohapealne kontroll või uurimine toimub.

2.   Juhul kui taotlev asutus on palunud, et tema ametnikud saadavad taotluse saanud asutuse ametnikke kontrolli või uurimise ajal vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 101 lõikele 5, lepivad taotlev ja taotluse saanud asutus kokku sellise osalemise praktilistes üksikasjades.

Artikkel 8

Kohapealse kontrolli ja uurimise läbiviimine taotleva asutuse poolt

1.   Juhul kui taotluse saanud asutus on otsustanud lubada viia kohapealse kontrolli või uurimise läbi taotleval asutusel, viiakse kohapealne kontroll või uurimine läbi vastavalt selle liikmesriigi seadustele, kus kohapealne kontroll või uurimine toimub.

2.   Juhul kui taotluse saanud asutus on otsustanud lubada viia kohapealse kontrolli või uurimise läbi taotleval asutusel, pakub ta vajalikku abi, et lihtsustada kohapealse kontrolli või uurimise läbiviimist.

3.   Juhul kui taotlev asutus avastab olulist teavet, mis on oluline taotluse saanud asutusele ülesannete täitmiseks kohapealse kontrolli või uurimise läbiviimise ajal, edastab ta selle viivitamata taotluse saanud asutusele.

Artikkel 9

Kohapealse kontrolli või uurimise läbiviimine audiitorite või ekspertide poolt

1.   Juhul kui taotluse saanud asutus on otsustanud lubada kohapealse kontrolli või uurimise läbi viia audiitoritel või ekspertidel, viiakse kõnealune kontroll või uurimine läbi vastavalt selle liikmesriigi seadusele, kelle territooriumil kohapealne kontroll või uurimine toimub.

2.   Juhul kui taotluse saanud asutus on otsustanud lubada viia kohapealse kontrolli või uurimise läbi audiitoritel või ekspertidel, pakub ta vajalikku abi, et lihtsustada kõnealustel audiitoritel ülesannete täitmist.

3.   Juhul kui taotlev asutus teeb ettepaneku määrata audiitorid või eksperdid, edastab ta kõnealuste audiitorite ja ekspertide isikuandmed ja nende kutsekvalifikatsiooni taotluse saanud asutusele.

Taotluse saanud asutus teavitab koheselt taotlevat asutust sellest, kas ta nõustub ettepanekuga.

Juhul kui taotluse saanud asutus ei nõustu ettepanekuga või kui taotlev asutus ei tee ettepanekut määrata audiitorid või eksperdid, on taotluse saanud asutusel õigus teha audiitorite või ekspertide määramise ettepanek.

4.   Juhul kui taotluse saanud asutus ja taotlev asutus ei suuda kokku leppida audiitorite või ekspertide määramises, otsustab taotluse saanud asutus, kas ta viib kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi või lubab seda teha taotleval asutusel.

5.   Kui taotluse saanud asutus ja taotlev asutus ei lepi kokku teisiti, kannab asjaomased kulud see asutus, kes tegi audiitorite või ekspertide määramise ettepaneku.

6.   Kui audiitorid või eksperdid avastavad kohapealse kontrolli või uurimise käigus olulist teavet, mis on taotluse saanud asutusele tema ülesannete täitmisel oluline, edastavad nad kõnealuse teabe koheselt taotluse saanud asutusele.

Artikkel 10

Abi taotlus intervjuude läbiviimiseks teises liikmesriigis asuvate isikutega

1.   Juhul kui taotlev asutus peab vajalikuks intervjueerida teise liikmesriigi territooriumil asuvaid isikuid, esitab ta kirjaliku taotluse kõnealuse teise liikmesriigi pädevatele asutustele.

2.   Taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | taotluse põhjused, sealhulgas õigusnormid, mida kohaldatakse taotleva asutuse jurisdiktsioonis ning millel taotlus põhineb; |
| --- | --- |

a)

taotluse põhjused, sealhulgas õigusnormid, mida kohaldatakse taotleva asutuse jurisdiktsioonis ning millel taotlus põhineb;

| b) | intervjuude ulatus; |
| --- | --- |

b)

intervjuude ulatus;

| c) | taotleva asutuse juba võetud meetmed; |
| --- | --- |

c)

taotleva asutuse juba võetud meetmed;

| d) | meetmed, mida taotluse saanud asutus peab võtma; |
| --- | --- |

d)

meetmed, mida taotluse saanud asutus peab võtma;

| e) | intervjuude läbiviimise kavandatud metoodika ning taotleva asutuse põhjused selle valimiseks. |
| --- | --- |

e)

intervjuude läbiviimise kavandatud metoodika ning taotleva asutuse põhjused selle valimiseks.

3.   Taotlus esitatakse piisavalt vara enne intervjuude toimumist.

4.   Juhul kui abi taotlus teise liikmesriigi territooriumil asuvate isikutega intervjuude läbiviimiseks on pakiline, võib selle edastada e-postiga ja täiendavalt kinnitada kirjalikult.

5.   Taotluse saanud asutus kinnitab taotluse saamist ilma liigse viivituseta.

6.   Taotlev asutus esitab taotluse saanud asutusele kogu teabe, mida see soovib, et taotluse saanud asutus saaks osutada vajalikku abi.

7.   Taotluse saanud asutus esitab seoses intervjueerimise põhjuste ja ulatusega ilma liigse viivituseta kogu teabe ja kõik dokumendid, mis talle on kättesaadavad ja on olulised või kasulikud taotlevale asutusele.

8.   Taotluse saanud asutus ja taotlev asutus hindavad uuesti intervjuude vajalikkust vastavalt lõikele 6 või 7 esitatud dokumentide või teabe põhjal.

9.   Taotluse saanud asutus otsustab, kas ta teeb intervjuud ise või lubab need teha taotleval asutusel.

10.   Taotluse saanud asutus ja taotlev asutus lepivad kokku intervjuudega seotud kulude jagamises.

11.   Taotlev asutus võib osaleda vastavalt lõikele 1 taotletud intervjuudes. Enne intervjuusid ja nende ajal võib taotlev asutus esitada küsimused, mida tuleb küsida.

Artikkel 11

Kohapealse kontrolli või uurimisega seotud erisätted

1.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad üksteist mis tahes kohapealsetest kontrollidest ja uurimistest, mis tuleb läbi viia seoses fondivalitseja või eurofondi üle teostatava järelevalvega. Pärast kõnealust teavitamist võib teavitatud pädev asutus koheselt taotleda, et teavitav pädev asutus lisab kohapealse kontrolli või uurimise ulatusse teemad, mis kuuluvad teavitatud asutuse järelevalve alla.

2.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad taotleda, et eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus osutab vajaduse korral abi seoses eurofondi depositooriumi kohapealse kontrolli ja uurimisega, et täita oma järelevalveülesandeid, mis on seotud fondivalitsejaga.

3.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused lepivad kokku korras, kuidas jagada nende järelevalve alla kuuluva fondivalitseja ja eurofondi kohapealse kontrolli või uurimise tulemusi.

4.   Vajaduse korral lepivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused kokku edasistes meetmetes, mida tuleb võtta seoses kohapealse kontrolli ja uurimisega.

2. JAGU

Teabevahetus

Artikkel 12

Tavapärane teabevahetus

1.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad kohe eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi ning kui eurofondi valitseb fondivalitseja, kes asub teises liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriigis, fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi järgmisest:

| a) | otsus tühistada eurofondi tegevusluba; |
| --- | --- |

a)

otsus tühistada eurofondi tegevusluba;

| b) | kõik otsused, mis on kehtestatud eurofondi suhtes seoses tema osakute väljalaskmise, tagasiostmise või tagasivõtmisega; |
| --- | --- |

b)

kõik otsused, mis on kehtestatud eurofondi suhtes seoses tema osakute väljalaskmise, tagasiostmise või tagasivõtmisega;

| c) | mis tahes muu oluline meede, mida on võetud eurofondi suhtes. |
| --- | --- |

c)

mis tahes muu oluline meede, mida on võetud eurofondi suhtes.

2.   Juhul kui eurofondi valitseb fondivalitseja, kes asub teises liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriik, teavitavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused koheselt eurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi, kui fondivalitseja võime korralikult täita eurofondi valitsemisega seotud ülesandeid võib olla tõsiselt kahjustatud või et fondivalitseja ei vasta direktiivi 2009/65/EÜ III peatüki nõuetele.

3.   Juhul kui eurofondi valitseb fondivalitseja, kes asub teises liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriik, lihtsustavad eurofondi päritoluliikmesriik ja fondivalitseja päritoluliikmesriik teabevahetust, mida on vaja direktiivi 2009/65/EÜ kohaste ülesannete täitmiseks, sealhulgas kehtestavad asjakohase teabevahetuse korra. See hõlmab teabevahetust, mis toimub järgmistel põhjustel:

| a) | fondivalitsejale tegevusloa andmise protseduur tegevuste sooritamiseks teise liikmesriigi territooriumil vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklitele 17 ja 18; |
| --- | --- |

a)

fondivalitsejale tegevusloa andmise protseduur tegevuste sooritamiseks teise liikmesriigi territooriumil vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklitele 17 ja 18;

| b) | fondivalitsejale tegevusloa andmise protseduur, mille kohaselt ta võib vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 20 valitseda eurofondi, kellel on teise liikmesriigi kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi tegevusluba; |
| --- | --- |

b)

fondivalitsejale tegevusloa andmise protseduur, mille kohaselt ta võib vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 20 valitseda eurofondi, kellel on teise liikmesriigi kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi tegevusluba;

| c) | fondivalitsejate ja eurofondide pidev järelevalve. |
| --- | --- |

c)

fondivalitsejate ja eurofondide pidev järelevalve.

Artikkel 13

Omaalgatuslik teabevahetus

Pädevad asutused edastavad eelnevalt luba küsimata ja liigselt viivitamata teisele pädevale asutuse kogu valiku teabe, mis võib olla oluline ülesannete täitmiseks vastavalt direktiivile 2009/65/EÜ.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuli 2010

Komisjoni nimel

President

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

1

(2)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 18.

2

---

I LISA

TEADE

Image

Image

Image

Image

---

II LISA

EUROFONDI TÕEND

Image

Image

---

DIREKTIIVID

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/28

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/42/EL,

1. juuli 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses fondide ühinemisi, investor- ja ühiseurofondi struktuure ja teatamise korda käsitlevate sätetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 43 lõiget 5, artikli 60 lõike 6 punkte a ja c, artikli 61 lõiget 3, artikli 62 lõiget 4, artikli 64 lõike 4 punkti a ja artikli 95 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt eurofondide ühinemise korral osakuomanikele esitatav teave peaks kajastama ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanike erinevaid vajadusi ning aitama osakuomanikel olukorda paremini mõista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt eurofondide ühinemise korral osakuomanikele esitatav teave peaks kajastama ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanike erinevaid vajadusi ning aitama osakuomanikel olukorda paremini mõista.

| (2) | Ühinevalt eurofondilt või ühendavalt eurofondilt ei tuleks nõuda muu teabe esitamist teabedokumendis, kui see, millele osutatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõikes 3 ja käesoleva direktiivi artiklites 3–5. Ühinev eurofond või ühendav eurofond võivad siiski lisada muud teavet, mis on kavandatud ühinemist arvestades oluline. |
| --- | --- |

(2)

Ühinevalt eurofondilt või ühendavalt eurofondilt ei tuleks nõuda muu teabe esitamist teabedokumendis, kui see, millele osutatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõikes 3 ja käesoleva direktiivi artiklites 3–5. Ühinev eurofond või ühendav eurofond võivad siiski lisada muud teavet, mis on kavandatud ühinemist arvestades oluline.

| (3) | Kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohasele teabedokumendile on lisatud kokkuvõte, ei peaks see vabastama eurofondi kohustusest vältida pikki või tehnilisi selgitusi teabedokumendi muudes osades. |
| --- | --- |

(3)

Kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohasele teabedokumendile on lisatud kokkuvõte, ei peaks see vabastama eurofondi kohustusest vältida pikki või tehnilisi selgitusi teabedokumendi muudes osades.

| (4) | Ühendava eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt esitatava teabe puhul tuleks eeldada, et kõnealused osakuomanikud on juba piisavalt teadlikud ühendava eurofondi tunnustest, sellega seotud õigustest ning selle toimimise põhimõtetest. Seepärast tuleks teabes käsitleda eelkõige ühinemise läbiviimist ja selle võimalikku mõju ühendavale eurofondile. |
| --- | --- |

(4)

Ühendava eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt esitatava teabe puhul tuleks eeldada, et kõnealused osakuomanikud on juba piisavalt teadlikud ühendava eurofondi tunnustest, sellega seotud õigustest ning selle toimimise põhimõtetest. Seepärast tuleks teabes käsitleda eelkõige ühinemise läbiviimist ja selle võimalikku mõju ühendavale eurofondile.

| (5) | Direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 43 ja 64 kohaselt osakuomanikele esitatava teabe esitamise viis peaks olema ühtlustatud. Kõnealuse teabe eesmärk on võimaldada osakuomanikel teadlikult hinnata, kas nad soovivad investeerimist jätkata või nõuda osakute tagasivõtmist, kui eurofond kas osaleb ühinemises, kujundatakse ümber investor-eurofondiks või vahetab ühiseurofondi. Osakuomanikud peaksid olema teadlikud eespool osutatud suurest muudatusest, mis toimub eurofondiga, ning neil peaks olema võimalus lugeda kõnealust teavet. Sel põhjusel peaks teave olema osakuomanikele isiklikult adresseeritud kas paberil või muul püsival andmekandjal, näiteks elektronposti teel. Elektrooniliste vahendite kasutamine peaks eurofondil võimaldama edastada teavet kulutõhusal viisil. Käesoleva direktiiviga ei tohiks nõuda, et eurofond teavitab oma osakuomanikke otse, kuid tuleks võtta igati arvesse eripärasid teatavates liikmesriikides, kus eurofondid või nende fondivalitsejad ei saa kas õiguslikel või praktilistel põhjustel osakuomanikega otse kontakteeruda. Lisaks peaks eurofondidel olema võimalik anda teavet depositooriumi või vahendajate kaudu tingimusel, et on tagatud, et kõik osakuomanikud saavad teabe õigel ajal. Käesoleva direktiiviga peaks ühtlustama ainult selle, mil viisil direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 43 ja 64 kohane teave esitatakse osakuomanikele. Liikmesriigid võivad siseriiklike eeskirjadega reguleerida muud liiki teabe esitamist osakuomanikele. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 43 ja 64 kohaselt osakuomanikele esitatava teabe esitamise viis peaks olema ühtlustatud. Kõnealuse teabe eesmärk on võimaldada osakuomanikel teadlikult hinnata, kas nad soovivad investeerimist jätkata või nõuda osakute tagasivõtmist, kui eurofond kas osaleb ühinemises, kujundatakse ümber investor-eurofondiks või vahetab ühiseurofondi. Osakuomanikud peaksid olema teadlikud eespool osutatud suurest muudatusest, mis toimub eurofondiga, ning neil peaks olema võimalus lugeda kõnealust teavet. Sel põhjusel peaks teave olema osakuomanikele isiklikult adresseeritud kas paberil või muul püsival andmekandjal, näiteks elektronposti teel. Elektrooniliste vahendite kasutamine peaks eurofondil võimaldama edastada teavet kulutõhusal viisil. Käesoleva direktiiviga ei tohiks nõuda, et eurofond teavitab oma osakuomanikke otse, kuid tuleks võtta igati arvesse eripärasid teatavates liikmesriikides, kus eurofondid või nende fondivalitsejad ei saa kas õiguslikel või praktilistel põhjustel osakuomanikega otse kontakteeruda. Lisaks peaks eurofondidel olema võimalik anda teavet depositooriumi või vahendajate kaudu tingimusel, et on tagatud, et kõik osakuomanikud saavad teabe õigel ajal. Käesoleva direktiiviga peaks ühtlustama ainult selle, mil viisil direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 43 ja 64 kohane teave esitatakse osakuomanikele. Liikmesriigid võivad siseriiklike eeskirjadega reguleerida muud liiki teabe esitamist osakuomanikele.

| (6) | Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus tuleks arvesse võtta erivajadusi, mis on investor-eurofondil, kes investeerib vähemalt 85 % oma varast ühiseurofondi ning kelle suhtes samal ajal kehtivad kõik eurofondi kohustused. Seepärast tuleks lepinguga tagada, et ühiseurofond esitab investor-eurofondile kogu vajaliku teabe õigel ajal, et investor-eurofond saaks täita oma kohustusi. Lepinguga tuleks kindlaks määrata ka mõlema poole muud õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

(6)

Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus tuleks arvesse võtta erivajadusi, mis on investor-eurofondil, kes investeerib vähemalt 85 % oma varast ühiseurofondi ning kelle suhtes samal ajal kehtivad kõik eurofondi kohustused. Seepärast tuleks lepinguga tagada, et ühiseurofond esitab investor-eurofondile kogu vajaliku teabe õigel ajal, et investor-eurofond saaks täita oma kohustusi. Lepinguga tuleks kindlaks määrata ka mõlema poole muud õigused ja kohustused.

| (7) | Liikmesriigid ei peaks nõudma, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kohane ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmaks muid elemente kui need, millele on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ VIII peatükis ning käesoleva direktiivi artiklites 8–14. Leping võib siiski hõlmata muid elemente, kui ühiseurofond ja investor-eurofond nii otsustavad. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid ei peaks nõudma, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kohane ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmaks muid elemente kui need, millele on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ VIII peatükis ning käesoleva direktiivi artiklites 8–14. Leping võib siiski hõlmata muid elemente, kui ühiseurofond ja investor-eurofond nii otsustavad.

| (8) | Kui ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline kauplemiskord ei erine sellest, mida kohaldatakse kõigi ühiseurofondi osakuomanike puhul, kes ei ole investor-eurofondi osakuomanikud ning kui see kord on sätestatud ühiseurofondi prospektis, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus ei tuleks seda kauplemise standardkorda dubleerida, kuid võib viidata ühiseurofondi prospekti asjakohastele osadele, et aidata sektoril kulusid kokku hoida ning vähendada halduskoormust. |
| --- | --- |

(8)

Kui ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline kauplemiskord ei erine sellest, mida kohaldatakse kõigi ühiseurofondi osakuomanike puhul, kes ei ole investor-eurofondi osakuomanikud ning kui see kord on sätestatud ühiseurofondi prospektis, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus ei tuleks seda kauplemise standardkorda dubleerida, kuid võib viidata ühiseurofondi prospekti asjakohastele osadele, et aidata sektoril kulusid kokku hoida ning vähendada halduskoormust.

| (9) | Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping peaks sisaldama asjakohaseid menetlusi osakuomanike päringute ja kaebuste käsitlemiseks, pidades silmas kirjavahetuse käsitlemist, mis on ekslikult saadetud investor-eurofondi asemel ühiseurofondile või vastupidi. |
| --- | --- |

(9)

Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping peaks sisaldama asjakohaseid menetlusi osakuomanike päringute ja kaebuste käsitlemiseks, pidades silmas kirjavahetuse käsitlemist, mis on ekslikult saadetud investor-eurofondi asemel ühiseurofondile või vastupidi.

| (10) | Selleks et kokku hoida tehingukulusid ning vältida negatiivset maksumõju, võivad ühiseurofond ja investor-eurofond soovida leppida kokku varade ülekandmises, kui see ei ole siseriikliku õiguse alusel keelatud või ei ole vastuolus kas ühiseurofondi või investor-eurofondi fonditingimuste või põhikirjaga. Võimalus kanda varad ühiseurofondile üle peaks eelkõige aitama neid investor-eurofonde, kes on juba tegutsenud eurofondina, sealhulgas olnud mõne muu ühiseurofondi investor-eurofond, et vältida tehingukulusid, mis tekivad nende varade müügist, millesse on investeerinud nii investor-eurofond kui ka ühiseurofond. Investor-eurofondil peaks soovi korral olema samuti võimalus vastu võtta ühiseurofondilt varasid, sest see võib aidata vähendada tehingukulusid ning vältida negatiivset maksumõju. Varade ülekandmine investor-eurofondile ei peaks olema piiratud üksnes ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise juhtudega, vaid peaks olema võimalik ka muudes olukordades. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kokku hoida tehingukulusid ning vältida negatiivset maksumõju, võivad ühiseurofond ja investor-eurofond soovida leppida kokku varade ülekandmises, kui see ei ole siseriikliku õiguse alusel keelatud või ei ole vastuolus kas ühiseurofondi või investor-eurofondi fonditingimuste või põhikirjaga. Võimalus kanda varad ühiseurofondile üle peaks eelkõige aitama neid investor-eurofonde, kes on juba tegutsenud eurofondina, sealhulgas olnud mõne muu ühiseurofondi investor-eurofond, et vältida tehingukulusid, mis tekivad nende varade müügist, millesse on investeerinud nii investor-eurofond kui ka ühiseurofond. Investor-eurofondil peaks soovi korral olema samuti võimalus vastu võtta ühiseurofondilt varasid, sest see võib aidata vähendada tehingukulusid ning vältida negatiivset maksumõju. Varade ülekandmine investor-eurofondile ei peaks olema piiratud üksnes ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise juhtudega, vaid peaks olema võimalik ka muudes olukordades.

| (11) | Selleks et säilitada vajalik paindlikkus ja samal ajal arvestada investorite huvisid, peaks investor-eurofondil, kes on saanud teatavaid varasid ülekandmise teel, olema võimalik üle kanda kas osa või kõik kõnealustest varadest oma ühiseurofondile, kui ühiseurofond sellega nõus on, või muuta kõnealused varad rahaks, et investeerida raha ühiseurofondi. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et säilitada vajalik paindlikkus ja samal ajal arvestada investorite huvisid, peaks investor-eurofondil, kes on saanud teatavaid varasid ülekandmise teel, olema võimalik üle kanda kas osa või kõik kõnealustest varadest oma ühiseurofondile, kui ühiseurofond sellega nõus on, või muuta kõnealused varad rahaks, et investeerida raha ühiseurofondi.

| (12) | Investor- ja ühiseurofondi struktuuri eripärade tõttu on vajalik, et ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping sisaldab kollisiooninorme, mis kalduvad kõrvale Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I)) (2)artiklitest 3 ja 4 viisil, et kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus peaks olema kas selle liikmesriigi õigus, kus on asutatud investor-eurofond, või selle liikmesriigi õigus, kus on asutatud ühiseurofond. Pooled peaksid olema vabad hindama selle valiku eeliseid ja puuduseid ning võtma arvesse, kas ühiseurofondil on mitu investor-eurofondi ning kas need investor-eurofondid on asutatud ainult ühes või mitmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(12)

Investor- ja ühiseurofondi struktuuri eripärade tõttu on vajalik, et ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping sisaldab kollisiooninorme, mis kalduvad kõrvale Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I)) (2)artiklitest 3 ja 4 viisil, et kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus peaks olema kas selle liikmesriigi õigus, kus on asutatud investor-eurofond, või selle liikmesriigi õigus, kus on asutatud ühiseurofond. Pooled peaksid olema vabad hindama selle valiku eeliseid ja puuduseid ning võtma arvesse, kas ühiseurofondil on mitu investor-eurofondi ning kas need investor-eurofondid on asutatud ainult ühes või mitmes liikmesriigis.

| (13) | Ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise korral, mille puhul on investor-eurofondi osakuomanikele antud direktiiviga 2009/65/EÜ õigus nõuda osakute tagasivõtmist, ei tohiks investor-eurofond piirata seda õigust peatades ajutiselt tagasiostmise või tagasivõtmise, välja arvatud kui erandlikud asjaolud seda nõuavad, et kaitsta osakuomanike huve või kui sellise korralduse on andnud pädevad asutused. |
| --- | --- |

(13)

Ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise korral, mille puhul on investor-eurofondi osakuomanikele antud direktiiviga 2009/65/EÜ õigus nõuda osakute tagasivõtmist, ei tohiks investor-eurofond piirata seda õigust peatades ajutiselt tagasiostmise või tagasivõtmise, välja arvatud kui erandlikud asjaolud seda nõuavad, et kaitsta osakuomanike huve või kui sellise korralduse on andnud pädevad asutused.

| (14) | Kuna ühiseurofondi ühinemine või jagunemine võib jõustuda 60 päeva jooksul, siis tähtaeg, mille jooksul investor-eurofond peab taotlema ja saama nõusoleku oma uutele investeerimisplaanidele ning tagama investor-eurofondi osakuomanike õiguse nõuda osakute tagasiostu või tagasivõtmist 30 päeva jooksul, võib erandlike asjaolude korral olla liiga lühike, et investor-eurofond saaks kindlalt teada, kui palju tema osakuomanikest nõuab osakute tagasivõtmist. Sellises olukorras peaks investor-eurofond olema põhimõtteliselt kohustatud taotlema oma kõigi ühiseurofondis olevate osakute tagasivõtmist. Ebavajalike tehingukulude vältimiseks peaks investor-eurofondil siiski olema võimalik kasutada muid vahendeid tagamaks, et tema osakuomanikud võivad kasutada õigust nõuda osakude tagasivõtmist ning samal ajal oleks tal võimalus vähendada tehingukulusid või vältida muud negatiivset mõju. Eelkõige peaks investor-eurofond taotlema nõusolekut niipea kui võimalik. Lisaks sellele ei peaks investor-eurofond olema näiteks kohustatud nõudma osakute tagasivõtmist, kui tema oma osakuomanikud ei soovi seda võimalust kasutada. Kui investor-eurofond nõuab ühiseurofondilt tagasivõtmist, peaks ta kaaluma, kas tagasivõtmine varana võiks vähendada tehingukulusid ning vältida muud negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(14)

Kuna ühiseurofondi ühinemine või jagunemine võib jõustuda 60 päeva jooksul, siis tähtaeg, mille jooksul investor-eurofond peab taotlema ja saama nõusoleku oma uutele investeerimisplaanidele ning tagama investor-eurofondi osakuomanike õiguse nõuda osakute tagasiostu või tagasivõtmist 30 päeva jooksul, võib erandlike asjaolude korral olla liiga lühike, et investor-eurofond saaks kindlalt teada, kui palju tema osakuomanikest nõuab osakute tagasivõtmist. Sellises olukorras peaks investor-eurofond olema põhimõtteliselt kohustatud taotlema oma kõigi ühiseurofondis olevate osakute tagasivõtmist. Ebavajalike tehingukulude vältimiseks peaks investor-eurofondil siiski olema võimalik kasutada muid vahendeid tagamaks, et tema osakuomanikud võivad kasutada õigust nõuda osakude tagasivõtmist ning samal ajal oleks tal võimalus vähendada tehingukulusid või vältida muud negatiivset mõju. Eelkõige peaks investor-eurofond taotlema nõusolekut niipea kui võimalik. Lisaks sellele ei peaks investor-eurofond olema näiteks kohustatud nõudma osakute tagasivõtmist, kui tema oma osakuomanikud ei soovi seda võimalust kasutada. Kui investor-eurofond nõuab ühiseurofondilt tagasivõtmist, peaks ta kaaluma, kas tagasivõtmine varana võiks vähendada tehingukulusid ning vältida muud negatiivset mõju.

| (15) | Ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelise teabevahetuslepinguga tuleks võimaldada investor-eurofondi depositooriumil saada kogu asjakohane teave ning dokumendid, mida ta vajab oma ülesannete täitmiseks. Arvestades selle lepingu eripära, tuleks sellega ette näha samad Rooma I määruse artiklitest 3 ja 4 kõrvalekaldumist käsitlevad kollisiooninormid nagu ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus. Teabevahetuslepinguga ei tuleks siiski nõuda ühiseurofondilt või investor-eurofondilt ülesannete täitmist, mis on keelatud või mida ei ole sätestatud nende päritoluliikmesriigi õiguses. |
| --- | --- |

(15)

Ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelise teabevahetuslepinguga tuleks võimaldada investor-eurofondi depositooriumil saada kogu asjakohane teave ning dokumendid, mida ta vajab oma ülesannete täitmiseks. Arvestades selle lepingu eripära, tuleks sellega ette näha samad Rooma I määruse artiklitest 3 ja 4 kõrvalekaldumist käsitlevad kollisiooninormid nagu ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus. Teabevahetuslepinguga ei tuleks siiski nõuda ühiseurofondilt või investor-eurofondilt ülesannete täitmist, mis on keelatud või mida ei ole sätestatud nende päritoluliikmesriigi õiguses.

| (16) | Rikkumistest, mille ühiseurofondi depositoorium tuvastab oma päritoluliikmesriigi õiguse alusel oma depositooriumi funktsiooni täitmise käigus, teavitamise eesmärk on kaitsta investor-eurofondi. Sel põhjusel ei tuleks nõuda teavitamist juhul, kui kõnealused rikkumised ei mõjuta investor-eurofondi negatiivselt. Kui ühiseurofondiga seotud rikkumistel on negatiivne mõju investor-eurofondile, tuleks viimast teavitada ka sellest, kas ja kuidas on rikkumised lahendatud. Seepärast peaks ühiseurofondi depositoorium teavitama investor-eurofondi depositooriumit sellest, kuidas ühiseurofond on rikkumise lahendanud või soovib lahendada. Kui investor-eurofondi depositoorium ei ole veendunud, et lahendus on investor-eurofondi osakuomanike huvides, peaks ta koheselt teavitama investor-eurofondi oma seisukohast. |
| --- | --- |

(16)

Rikkumistest, mille ühiseurofondi depositoorium tuvastab oma päritoluliikmesriigi õiguse alusel oma depositooriumi funktsiooni täitmise käigus, teavitamise eesmärk on kaitsta investor-eurofondi. Sel põhjusel ei tuleks nõuda teavitamist juhul, kui kõnealused rikkumised ei mõjuta investor-eurofondi negatiivselt. Kui ühiseurofondiga seotud rikkumistel on negatiivne mõju investor-eurofondile, tuleks viimast teavitada ka sellest, kas ja kuidas on rikkumised lahendatud. Seepärast peaks ühiseurofondi depositoorium teavitama investor-eurofondi depositooriumit sellest, kuidas ühiseurofond on rikkumise lahendanud või soovib lahendada. Kui investor-eurofondi depositoorium ei ole veendunud, et lahendus on investor-eurofondi osakuomanike huvides, peaks ta koheselt teavitama investor-eurofondi oma seisukohast.

| (17) | Ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelise teabevahetuslepinguga tuleks võimaldada investor-eurofondi audiitoril saada kogu asjakohane teave ning dokumendid, mida ta vajab oma ülesannete täitmiseks. Arvestades selle lepingu eripära, tuleks sellega ette näha samad Rooma I määruse artiklitest 3 ja 4 kõrvalekaldumist käsitlevad kollisiooninormid nagu ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus. |
| --- | --- |

(17)

Ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelise teabevahetuslepinguga tuleks võimaldada investor-eurofondi audiitoril saada kogu asjakohane teave ning dokumendid, mida ta vajab oma ülesannete täitmiseks. Arvestades selle lepingu eripära, tuleks sellega ette näha samad Rooma I määruse artiklitest 3 ja 4 kõrvalekaldumist käsitlevad kollisiooninormid nagu ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus.

| (18) | Selle teabe ulatus, mis tuleb muuta elektrooniliselt kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3, tuleks õiguskindluse huvides täpsustada, millised teabekategooriad peaksid olema hõlmatud. |
| --- | --- |

(18)

Selle teabe ulatus, mis tuleb muuta elektrooniliselt kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3, tuleks õiguskindluse huvides täpsustada, millised teabekategooriad peaksid olema hõlmatud.

| (19) | Selleks et näha ette ühtne lähenemisviis selle kohta, kuidas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumendid tuleks teha elektrooniliselt kättesaadavaks eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, on vaja nõuda, et iga eurofond või selle fondivalitseja määrab kindlaks veebilehe, kus sellised dokumendid on muudetud kättesaadavaks üldlevinud elektroonilises vormingus. Samuti on vaja sätestada menetlus, kuidas eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi elektrooniliselt teavitada asjaomaste dokumentide muudatustest vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 93 lõikele 7. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et näha ette ühtne lähenemisviis selle kohta, kuidas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumendid tuleks teha elektrooniliselt kättesaadavaks eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, on vaja nõuda, et iga eurofond või selle fondivalitseja määrab kindlaks veebilehe, kus sellised dokumendid on muudetud kättesaadavaks üldlevinud elektroonilises vormingus. Samuti on vaja sätestada menetlus, kuidas eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi elektrooniliselt teavitada asjaomaste dokumentide muudatustest vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 93 lõikele 7.

| (20) | Selleks et eurofondid ja nende fondivalitsejad saaksid kohaneda uute nõuetega, mis käsitlevad osakuomanikele teabe edastamise meetodit ja viisi artiklites 7 ja 29 osutatud juhtudel, tuleks liikmesriikidele anda pikem tähtaeg kõnealuste nõuete ülevõtmiseks oma õigussüsteemi. See on eriti oluline neil juhtudel, kus eurofondid või nende fondivalitsejad ei saa õiguslikel või praktilistel põhjustel teavitada osakuomanikke otse. Elektrooniliste esitajaaktsiatega eurofondidel peaks olema võimalik välja töötada kord, mis on vajalik tagamaks, et osakuomanikud saavad teabe artiklites 8 ja 32 osutatud juhtudel. Paberkandjal esitajaaktsiatega eurofondidel peaks olema võimalik vahetada need nimelisteks aktsiateks või elektroonilisteks esitajaaktsiateks juhul, kui nad tahavad, et neil oleks võimalik ühineda, ümber kujuneda investor-eurofondiks või vahetada ühiseurofondi. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et eurofondid ja nende fondivalitsejad saaksid kohaneda uute nõuetega, mis käsitlevad osakuomanikele teabe edastamise meetodit ja viisi artiklites 7 ja 29 osutatud juhtudel, tuleks liikmesriikidele anda pikem tähtaeg kõnealuste nõuete ülevõtmiseks oma õigussüsteemi. See on eriti oluline neil juhtudel, kus eurofondid või nende fondivalitsejad ei saa õiguslikel või praktilistel põhjustel teavitada osakuomanikke otse. Elektrooniliste esitajaaktsiatega eurofondidel peaks olema võimalik välja töötada kord, mis on vajalik tagamaks, et osakuomanikud saavad teabe artiklites 8 ja 32 osutatud juhtudel. Paberkandjal esitajaaktsiatega eurofondidel peaks olema võimalik vahetada need nimelisteks aktsiateks või elektroonilisteks esitajaaktsiateks juhul, kui nad tahavad, et neil oleks võimalik ühineda, ümber kujuneda investor-eurofondiks või vahetada ühiseurofondi.

| (21) | Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega nr 2009/77/EÜ (3). |
| --- | --- |

(21)

Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega nr 2009/77/EÜ (3).

| (22) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 5, artikli 60 lõike 6 punktide a ja c, artikli 61 lõike 3, artikli 62 lõike 4, artikli 64 lõike 4 ja artikli 95 lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „portfelli tasakaalustamine” – eurofondi portfelli koosseisu oluline muutmine; |
| --- | --- |

1)

„portfelli tasakaalustamine” – eurofondi portfelli koosseisu oluline muutmine;

| 2) | „riski ja tootluse sünteetilised näitajad” – sünteetilised näitajad komisjoni 1. juuli 2010. aasta määruse (EÜ) nr 583/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil) (4) artikli 8 tähenduses. |
| --- | --- |

2)

„riski ja tootluse sünteetilised näitajad” – sünteetilised näitajad komisjoni 1. juuli 2010. aasta määruse (EÜ) nr 583/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil) (4) artikli 8 tähenduses.

II PEATÜKK

EUROFONDIDE ÜHINEMINE

1. JAGU

Ühinemist käsitleva teabe sisu

Artikkel 3

Osakuomanikele esitatava teabe sisu käsitlevad üldeeskirjad

1.   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt osakuomanikele esitatav teave on esitatud lühidalt ja mittetehnilises keeles, mis võimaldab osakuomanikel teadlikult hinnata kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule.

Kavandatud piiriülese ühinemise korral selgitavad vastavalt ühinev eurofond ja ühendav eurofond lihtsas keeles teise eurofondiga seotud mis tahes tingimusi või menetlusi, mis erinevad teises liikmesriigis üldkasutatavatest tingimustest ja menetlustest.

2.   Ühineva eurofondi osakuomanikele esitatav teave vastab selliste investorite vajadustele, kellel puuduvad eelteadmised ühendava eurofondi tunnustest või tegevuse põhimõtetest. Teabes viidatakse ühendava eurofondi investorile esitatavale põhiteabele ja rõhutatakse, et selle lugemine on soovitatav.

3.   Ühendava eurofondi osakuomanikele esitatav teave käsitleb eelkõige ühinemise läbiviimist ja selle võimalikku mõju ühendavale eurofondile.

Artikkel 4

Osakuomanikele esitatava teabe sisu käsitlevad erieeskirjad

1.   Liikmesriigid nõuavad, et ühineva eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 3 punkti b kohaselt esitatav teave hõlmab ka järgmist:

| a) | üksikasjad mis tahes erinevuste kohta ühineva eurofondi osakuomanike õigustes enne ja pärast kavandatud ühinemise jõustumist; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad mis tahes erinevuste kohta ühineva eurofondi osakuomanike õigustes enne ja pärast kavandatud ühinemise jõustumist;

| b) | kui ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi investorile esitatavast põhiteabest nähtuvad riski ja tootluse sünteetilised näitajad erinevates kategooriates või lisatud selgituses on tuvastatud erinevad olulised riskid, siis nende erinevuste võrdlus; |
| --- | --- |

b)

kui ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi investorile esitatavast põhiteabest nähtuvad riski ja tootluse sünteetilised näitajad erinevates kategooriates või lisatud selgituses on tuvastatud erinevad olulised riskid, siis nende erinevuste võrdlus;

| c) | mõlema eurofondi kõigi tasude ja kulude võrdlus, mis põhineb nende investorile esitatavas põhiteabes avaldatud summadel; |
| --- | --- |

c)

mõlema eurofondi kõigi tasude ja kulude võrdlus, mis põhineb nende investorile esitatavas põhiteabes avaldatud summadel;

| d) | kui ühinev eurofond rakendab tulemusel põhinevat tasu, siis selgitus selle kohta, kuidas seda rakendatakse kuni ühinemise jõustumise hetkeni; |
| --- | --- |

d)

kui ühinev eurofond rakendab tulemusel põhinevat tasu, siis selgitus selle kohta, kuidas seda rakendatakse kuni ühinemise jõustumise hetkeni;

| e) | kui ühendav eurofond rakendab tulemusel põhinevat tasu, siis kuidas seda edaspidi rakendatakse, et tagada nende osakuomanike õiglane kohtlemine, kes eelnevalt omasid osakuid ühinevas eurofondis; |
| --- | --- |

e)

kui ühendav eurofond rakendab tulemusel põhinevat tasu, siis kuidas seda edaspidi rakendatakse, et tagada nende osakuomanike õiglane kohtlemine, kes eelnevalt omasid osakuid ühinevas eurofondis;

| f) | juhtudel, kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 46 kohaselt lubatakse ühinemise ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud kulud kanda kas ühineval või ühendaval eurofondil või mõnel nende osanikuomanikul, siis üksikasjad selle kohta, kuidas need kulud jaotatakse; |
| --- | --- |

f)

juhtudel, kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 46 kohaselt lubatakse ühinemise ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud kulud kanda kas ühineval või ühendaval eurofondil või mõnel nende osanikuomanikul, siis üksikasjad selle kohta, kuidas need kulud jaotatakse;

| g) | selgitus, kas ühineva eurofondi fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond kavatseb enne ühinemise jõustumist portfelli tasakaalustada. |
| --- | --- |

g)

selgitus, kas ühineva eurofondi fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond kavatseb enne ühinemise jõustumist portfelli tasakaalustada.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et ühendava eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 3 punkti b kohaselt esitatav teave hõlmab ka selgitust selle kohta, kas ühendava eurofondi fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond eeldab, et ühinemisel on mis tahes oluline mõju ühendava fondi portfellile, ning kas ta kavatseb enne või pärast ühinemise jõustumist tasakaalustada portfelli.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 3 punkti c kohaselt esitatav teave hõlmab ka järgmist:

| a) | üksikasjad selle kohta, kuidas asjaomases eurofondis käsitletakse mis tahes viitlaekumisi; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad selle kohta, kuidas asjaomases eurofondis käsitletakse mis tahes viitlaekumisi;

| b) | teave selle kohta, kuidas on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 42 lõikes 3 osutatud sõltumatu audiitori või depositooriumi aruanne kättesaadav. |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, kuidas on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 42 lõikes 3 osutatud sõltumatu audiitori või depositooriumi aruanne kättesaadav.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et kui kavandatud ühinemise tingimused hõlmavad rahalisi väljamakseid käsitlevaid sätteid vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti p alapunktidele i ja ii, siis ühineva eurofondi osakuomanikele esitatav teave sisaldab selle kavandatud väljamakse üksikasju, sealhulgas seda, millal ja kuidas ühineva eurofondi osakuomanikud saavad rahalise väljamakse.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et artikli 43 lõike 3 punkti d kohaselt esitatav teave hõlmab järgmist:

| a) | kui see on siseriikliku õiguse alusel konkreetse eurofondi puhul asjakohane, siis teave menetluse kohta, millega osakuomanikel palutakse heaks kiita ühinemise ettepanek, ja korra kohta, mille alusel teavitatakse neid tulemusest; |
| --- | --- |

a)

kui see on siseriikliku õiguse alusel konkreetse eurofondi puhul asjakohane, siis teave menetluse kohta, millega osakuomanikel palutakse heaks kiita ühinemise ettepanek, ja korra kohta, mille alusel teavitatakse neid tulemusest;

| b) | üksikasjad osakutega tehtavate tehingute mis tahes kavandatud peatamise kohta, mille eesmärk on ühinemise tõhus elluviimine; |
| --- | --- |

b)

üksikasjad osakutega tehtavate tehingute mis tahes kavandatud peatamise kohta, mille eesmärk on ühinemise tõhus elluviimine;

| c) | millal ühinemine jõustub vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 47 lõikele 1. |
| --- | --- |

c)

millal ühinemine jõustub vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 47 lõikele 1.

6.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui siseriikliku õiguse alusel tuleb konkreetse eurofondi puhul ühinemise ettepanek osakuomanikel heaks kiita, võib teave sisaldada asjaomase fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi juhatuse soovitust.

7.   Liikmesriigid nõuavad, et ühineva eurofondi osakuomanikele esitatav teave sisaldab järgmist:

| a) | ajavahemik, mille jooksul osakuomanikud saavad jätkata ühinevas eurofondis osakute märkimist ja taotleda tagasivõtmist; |
| --- | --- |

a)

ajavahemik, mille jooksul osakuomanikud saavad jätkata ühinevas eurofondis osakute märkimist ja taotleda tagasivõtmist;

| b) | ajavahemik, mille jooksul osakuomanikud, kes ei kasuta direktiivi 2009/65/EÜ artikli 45 lõikega 1 antud õigust asjakohase ajaperioodi jooksul, võivad kasutada oma õigusi ühendava eurofondi osakuomanikena; |
| --- | --- |

b)

ajavahemik, mille jooksul osakuomanikud, kes ei kasuta direktiivi 2009/65/EÜ artikli 45 lõikega 1 antud õigust asjakohase ajaperioodi jooksul, võivad kasutada oma õigusi ühendava eurofondi osakuomanikena;

| c) | selgitus, et juhtudel, kui siseriikliku õiguse alusel tuleb ühinemise ettepanek ühineva eurofondi osakuomanikel heaks kiita ning ettepanek kiidetakse heaks nõutava häälteenamusega, siis nendest osakuomanikest, kes hääletavad ettepaneku vastu või ei hääleta üldse, ning kes ei kasuta oma direktiivi 2009/65/EÜ artikli 45 lõike 1 alusel tagatud õigusi asjakohase ajaperioodi jooksul, saavad ühendava eurofondi osakuomanikud. |
| --- | --- |

c)

selgitus, et juhtudel, kui siseriikliku õiguse alusel tuleb ühinemise ettepanek ühineva eurofondi osakuomanikel heaks kiita ning ettepanek kiidetakse heaks nõutava häälteenamusega, siis nendest osakuomanikest, kes hääletavad ettepaneku vastu või ei hääleta üldse, ning kes ei kasuta oma direktiivi 2009/65/EÜ artikli 45 lõike 1 alusel tagatud õigusi asjakohase ajaperioodi jooksul, saavad ühendava eurofondi osakuomanikud.

8.   Kui teabedokumendi alguses on esitatud ühinemise ettepaneku peamiste punktide kokkuvõte, siis tuleb seal viidata teabedokumendi osadele, kus on esitatud täiendav teave.

Artikkel 5

Investorile esitatav põhiteave

1.   Liikmesriigid tagavad, et ühineva eurofondi olemasolevatele osakuomanikele esitatakse ühendava eurofondi investorile esitatava põhiteabe ajakohastatud versioon.

2.   Ühendava eurofondi olemasolevatele osakuomanikele esitatakse ühendava eurofondi investorile esitatav põhiteave, kui seda on muudetud kavandatud ühinemise tõttu.

Artikkel 6

Uued osakuomanikud

Ajavahemikul, mis kestab alates päevast, kui osakuomanikele esitatakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõikele 1 teabedokument, kuni ühinemise jõustumise päevani, esitatakse teabedokument ja ühendava eurofondi investorile esitatav ajakohastatud põhiteave igale isikule, kes ostab või märgib osakuid kas ühinevas eurofondis või ühendavas eurofondis või soovib saada ükskõik kumma eurofondi fonditingimuste või põhikirja, prospekti või investorile esitatava põhiteabe koopiat.

2. JAGU

Teabe esitamise viis

Artikkel 7

Osakuomanikele teabe esitamise viis

1.   Liikmesriigid tagavad, et ühinev ja ühendav eurofond esitavad osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohase teabe paberil või muul püsival andmekandjal.

2.   Kui kõigile või teatavatele osakuomanikele esitatakse teave muul püsival andmekandjal kui paberil, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | teabe esitamine vastab kontekstile, milles osakuomaniku ja ühineva või ühendava eurofondi, või vajaduse korral vastava fondivalitseja, vahel äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima; |
| --- | --- |

a)

teabe esitamine vastab kontekstile, milles osakuomaniku ja ühineva või ühendava eurofondi, või vajaduse korral vastava fondivalitseja, vahel äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima;

| b) | kui osakuomanikule, kellele teave esitatakse, antakse valida paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, valib see osakuomanik muu püsiva andmekandja kui paberi. |
| --- | --- |

b)

kui osakuomanikule, kellele teave esitatakse, antakse valida paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, valib see osakuomanik muu püsiva andmekandja kui paberi.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel käsitletakse teabe esitamist elektrooniliselt sellistes tingimustes, milles ühineva ja ühendava eurofondi või nende vastava fondivalitseja ja osakuomaniku vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, asjakohasena, kui on tõendeid, et osakuomanikul on pidev juurdepääs Internetile. Sellise tõendina käsitletakse seda, kui osakuomanik annab kõnealuse äritegevuse läbiviimiseks oma e-posti aadressi.

III PEATÜKK

INVESTOR- JA ÜHISEUROFONDI STRUKTUUR

1. JAGU

Investor-eurofondi ja ühiseurofondi vaheline leping ning äritegevuse sise-eeskirjad

1. Alajagu

Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu sisu

Artikkel 8

Juurdepääs teabele

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab teabele juurdepääsu kohta järgmist:

| a) | kuidas ja millal ühiseurofond esitab investor-eurofondile koopia oma fonditingimustest või põhikirjast, prospektist ja investorile esitatavast põhiteabest või nende mis tahes muudatustest; |
| --- | --- |

a)

kuidas ja millal ühiseurofond esitab investor-eurofondile koopia oma fonditingimustest või põhikirjast, prospektist ja investorile esitatavast põhiteabest või nende mis tahes muudatustest;

| b) | kuidas ja millal teavitab ühiseurofond investor-eurofondi investeeringute valitsemise ja riskijuhtimise ülesannete edasiandmisest kolmandatele isikutele vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 13; |
| --- | --- |

b)

kuidas ja millal teavitab ühiseurofond investor-eurofondi investeeringute valitsemise ja riskijuhtimise ülesannete edasiandmisest kolmandatele isikutele vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 13;

| c) | vajaduse korral seda, kuidas ja millal esitab ühiseurofond investor-eurofondile ettevõttesisesed tegevust kajastavad dokumendid, nagu näiteks riskijuhtimise protseduuri ning vastavusaruanded; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral seda, kuidas ja millal esitab ühiseurofond investor-eurofondile ettevõttesisesed tegevust kajastavad dokumendid, nagu näiteks riskijuhtimise protseduuri ning vastavusaruanded;

| d) | millised üksikasjad ühiseurofondi poolt seaduste, fonditingimuste või põhikirja ning ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu rikkumiste kohta teatab ühiseurofond investor-eurofondile ning mil viisil ja millal; |
| --- | --- |

d)

millised üksikasjad ühiseurofondi poolt seaduste, fonditingimuste või põhikirja ning ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu rikkumiste kohta teatab ühiseurofond investor-eurofondile ning mil viisil ja millal;

| e) | kui investor-eurofond kasutab riskide maandamise eesmärgil tuletisinstrumente, siis kuidas ja millal esitab ühiseurofond investor-eurofondile teabe oma tegeliku tuletisinstrumentidega seotud riski kohta, et investor-eurofond saaks arvutada oma enda üldriski, nagu on ette nähtud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 58 lõike 2 teise lõigu punktiga a; |
| --- | --- |

e)

kui investor-eurofond kasutab riskide maandamise eesmärgil tuletisinstrumente, siis kuidas ja millal esitab ühiseurofond investor-eurofondile teabe oma tegeliku tuletisinstrumentidega seotud riski kohta, et investor-eurofond saaks arvutada oma enda üldriski, nagu on ette nähtud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 58 lõike 2 teise lõigu punktiga a;

| f) | märkus, et ühiseurofond teavitab investor-eurofondi mis tahes muust kolmandate isikutega kokkulepitud teabevahetuse korrast ning vajaduse korral sellest, kuidas ja millal teeb ühiseurofond kõnealuse muu teabevahetuse korra investor-eurofondile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

f)

märkus, et ühiseurofond teavitab investor-eurofondi mis tahes muust kolmandate isikutega kokkulepitud teabevahetuse korrast ning vajaduse korral sellest, kuidas ja millal teeb ühiseurofond kõnealuse muu teabevahetuse korra investor-eurofondile kättesaadavaks.

Artikkel 9

Investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise alused

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise aluste kohta järgmist:

| a) | märkus selle kohta, millised ühiseurofondi aktsiaklassid on investor-eurofondile investeerimiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

a)

märkus selle kohta, millised ühiseurofondi aktsiaklassid on investor-eurofondile investeerimiseks kättesaadavad;

| b) | investor-eurofondi kantavad kulud ning üksikasjad ühiseurofondi poolt tasude või kulude mis tahes vähendamise või tagastamise kohta; |
| --- | --- |

b)

investor-eurofondi kantavad kulud ning üksikasjad ühiseurofondi poolt tasude või kulude mis tahes vähendamise või tagastamise kohta;

| c) | vajaduse korral tingimused, mille alusel võib teha varade esmase või hilisema ülekande investor-eurofondilt ühiseurofondile. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral tingimused, mille alusel võib teha varade esmase või hilisema ülekande investor-eurofondilt ühiseurofondile.

Artikkel 10

Kauplemise standardkord

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab kauplemise standardkorra puhul järgmist:

| a) | varade puhasväärtuse arvutamise sageduse ja aja ning osakute hinna avaldamise koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

varade puhasväärtuse arvutamise sageduse ja aja ning osakute hinna avaldamise koordineerimine;

| b) | investor-eurofondi tehingukorralduste edastamise, sealhulgas vajaduse korral eurofondi tehingute administreerijate või mis tahes muu kolmanda isiku rolli koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

investor-eurofondi tehingukorralduste edastamise, sealhulgas vajaduse korral eurofondi tehingute administreerijate või mis tahes muu kolmanda isiku rolli koordineerimine;

| c) | vajaduse korral mis tahes kord, mida on vaja arvestamaks, et üks või mõlemad eurofondid on järelturul noteeritud või kaubeldavad; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral mis tahes kord, mida on vaja arvestamaks, et üks või mõlemad eurofondid on järelturul noteeritud või kaubeldavad;

| d) | vajaduse korral muud asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 2 nõuete järgimine; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral muud asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 2 nõuete järgimine;

| e) | kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi osakud on nomineeritud erinevas vääringus, siis tehingukorralduste konverteerimise alus; |
| --- | --- |

e)

kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi osakud on nomineeritud erinevas vääringus, siis tehingukorralduste konverteerimise alus;

| f) | ühiseurofondi osakute ostmise või märkimise ja tagasiostmise või tagasivõtmise arveldustsüklid ja makse üksikasjad, sealhulgas tingimused (kui poolte vahel on kokku lepitud), mille alusel ühiseurofond võib tagasivõtmise taotlused arveldada varade investor-eurofondile ülekandmise teel, eelkõige direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

f)

ühiseurofondi osakute ostmise või märkimise ja tagasiostmise või tagasivõtmise arveldustsüklid ja makse üksikasjad, sealhulgas tingimused (kui poolte vahel on kokku lepitud), mille alusel ühiseurofond võib tagasivõtmise taotlused arveldada varade investor-eurofondile ülekandmise teel, eelkõige direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel;

| g) | menetlused, millega tagatakse, et osakuomanike esitatud päringute ja kaebustega tegeletakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

g)

menetlused, millega tagatakse, et osakuomanike esitatud päringute ja kaebustega tegeletakse asjakohaselt;

| h) | kui ühiseurofondi fonditingimustest või põhikirjast ja prospektist tuleneb talle teatavaid õigusi või volitusi osakuomanike suhtes ning ühiseurofond otsustab neid piirata või neist loobuda seoses investor-eurofondiga, siis märkus tingimuste kohta, mille alusel ta seda teeb. |
| --- | --- |

h)

kui ühiseurofondi fonditingimustest või põhikirjast ja prospektist tuleneb talle teatavaid õigusi või volitusi osakuomanike suhtes ning ühiseurofond otsustab neid piirata või neist loobuda seoses investor-eurofondiga, siis märkus tingimuste kohta, mille alusel ta seda teeb.

Artikkel 11

Kauplemiskorda mõjutavad sündmused

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab kauplemiskorda mõjutavate sündmuste puhul järgmist:

| a) | kuidas ja millal kumbki eurofond teatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise, ostmise või märkimise ajutisest peatamisest ja jätkamisest; |
| --- | --- |

a)

kuidas ja millal kumbki eurofond teatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise, ostmise või märkimise ajutisest peatamisest ja jätkamisest;

| b) | kord, mille alusel teatatakse ühiseurofondis esinevatest hinna määramise vigadest ja neid vigu parandatakse. |
| --- | --- |

b)

kord, mille alusel teatatakse ühiseurofondis esinevatest hinna määramise vigadest ja neid vigu parandatakse.

Artikkel 12

Auditi aruande standardkord

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab auditi aruande standardkorra puhul järgmist:

| a) | kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi aruandlusaastad kattuvad, siis nende perioodiliste aruannete koostamise koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi aruandlusaastad kattuvad, siis nende perioodiliste aruannete koostamise koordineerimine;

| b) | kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, siis kord, mille alusel investor-eurofond saab ühiseurofondilt mis tahes vajaliku teabe, et ta saaks koostada oma perioodilised aruanded õigel ajal ja millega tagatakse, et ühiseurofondi audiitoril on võimalik koostada ad hoc aruanne investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimesele lõigule. |
| --- | --- |

b)

kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, siis kord, mille alusel investor-eurofond saab ühiseurofondilt mis tahes vajaliku teabe, et ta saaks koostada oma perioodilised aruanded õigel ajal ja millega tagatakse, et ühiseurofondi audiitoril on võimalik koostada ad hoc aruanne investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimesele lõigule.

Artikkel 13

Alalise korra muudatused

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab alalise korra muudatuste puhul järgmist:

| a) | kuidas ja millal ühiseurofond teatab oma fonditingimuste või põhikirja, prospekti või investorile esitatava põhiteabe kavandatud ja jõustunud muudatustest, kui need üksikasjad erinevad ühiseurofondi fonditingimustes, põhikirjas või prospektis sätestatud osakuomanike teavitamise standardkorrast; |
| --- | --- |

a)

kuidas ja millal ühiseurofond teatab oma fonditingimuste või põhikirja, prospekti või investorile esitatava põhiteabe kavandatud ja jõustunud muudatustest, kui need üksikasjad erinevad ühiseurofondi fonditingimustes, põhikirjas või prospektis sätestatud osakuomanike teavitamise standardkorrast;

| b) | kuidas ja millal teatab ühiseurofond likvideerimisest, ühinemisest või jagunemisest, mis on kavas või mille ettepanek on tehtud; |
| --- | --- |

b)

kuidas ja millal teatab ühiseurofond likvideerimisest, ühinemisest või jagunemisest, mis on kavas või mille ettepanek on tehtud;

| c) | kuidas ja millal ühiseurofond või investor-eurofond teatab, et ta enam ei täida või ei hakka täitma vastavalt ühiseurofondina või investor-eurofondina tegutsemise tingimusi; |
| --- | --- |

c)

kuidas ja millal ühiseurofond või investor-eurofond teatab, et ta enam ei täida või ei hakka täitma vastavalt ühiseurofondina või investor-eurofondina tegutsemise tingimusi;

| d) | kuidas ja millal kumbki eurofond teatab, et ta kavatseb asendada oma fondivalitseja, depositooriumi, audiitori või mis tahes kolmandad isikud, kes on volitatud teostama investeeringute valitsemise või riskijuhtimise funktsioone; |
| --- | --- |

d)

kuidas ja millal kumbki eurofond teatab, et ta kavatseb asendada oma fondivalitseja, depositooriumi, audiitori või mis tahes kolmandad isikud, kes on volitatud teostama investeeringute valitsemise või riskijuhtimise funktsioone;

| e) | kuidas ja millal esitab ühiseurofond teate alalise korra muude muudatuste kohta. |
| --- | --- |

e)

kuidas ja millal esitab ühiseurofond teate alalise korra muude muudatuste kohta.

Artikkel 14

Kohaldatava õiguse valik

1.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui investor-eurofond ja ühiseurofond on asutatud samas liikmesriigis, siis direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus sätestatakse, et lepingu suhtes kohaldatakse kõnealuse liikmesriigi õigust ning mõlemad pooled nõustuvad kõnealuse liikmesriigi kohtute ainupädevusega.

2.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui investor-eurofond ja ühiseurofond on asutatud eri liikmesriikides, siis direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus sätestatakse, et lepingu suhtes kohaldatakse kas selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud investor-eurofond, või selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud ühiseurofond, ning et mõlemad pooled nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega, kelle õiguse nad on määranud lepingu suhtes kohalduvaks.

2. Alajagu

Äritegevuse sise-eeskirjade sisu

Artikkel 15

Huvide konflikt

Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad asjakohaseid meetmeid, et vähendada selliseid huvide konflikte, mis võivad tekkida investor-eurofondi ja ühiseurofondi või investor-eurofondi ja ühiseurofondi teiste osakuomanike vahel ning millega tegelemiseks ei ole piisavad fondivalitseja võetud meetmed, mis peavad vastama nõuetele, mis on esitatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 12 lõike 1 punktis b ja artikli 14 lõike 1 punktis d ning komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/43/EL (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga) (5) III peatükis.

Artikkel 16

Investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise alused

Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise aluste puhul vähemalt järgmist:

| a) | märkus selle kohta, millised ühiseurofondi aktsiaklassid on investor-eurofondile investeerimiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

a)

märkus selle kohta, millised ühiseurofondi aktsiaklassid on investor-eurofondile investeerimiseks kättesaadavad;

| b) | investor-eurofondi tasutavad tasud ja kulud ning üksikasjad ühiseurofondi poolt tasude või kulude mis tahes vähendamise või tagastamise kohta; |
| --- | --- |

b)

investor-eurofondi tasutavad tasud ja kulud ning üksikasjad ühiseurofondi poolt tasude või kulude mis tahes vähendamise või tagastamise kohta;

| c) | vajaduse korral tingimused, mille alusel võib teha varade esmase või hilisema ülekande investor-eurofondilt ühiseurofondile. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral tingimused, mille alusel võib teha varade esmase või hilisema ülekande investor-eurofondilt ühiseurofondile.

Artikkel 17

Kauplemise standardkord

Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad kauplemise standardkorra puhul vähemalt järgmist:

| a) | varade puhasväärtuse arvutamise sageduse ja aja ning osakute hinna avaldamise koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

varade puhasväärtuse arvutamise sageduse ja aja ning osakute hinna avaldamise koordineerimine;

| b) | investor-eurofondi tehingukorralduste edastamise, sealhulgas vajaduse korral eurofondi tehingute administreerija või mis tahes muu kolmanda isiku rolli koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

investor-eurofondi tehingukorralduste edastamise, sealhulgas vajaduse korral eurofondi tehingute administreerija või mis tahes muu kolmanda isiku rolli koordineerimine;

| c) | vajaduse korral mis tahes kord, mida on vaja arvestamaks, et üks või mõlemad eurofondid on järelturul noteeritud või kaubeldavad; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral mis tahes kord, mida on vaja arvestamaks, et üks või mõlemad eurofondid on järelturul noteeritud või kaubeldavad;

| d) | asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 2 nõuete järgimine; |
| --- | --- |

d)

asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 2 nõuete järgimine;

| e) | kui investor-eurofond ja ühiseurofond nomineeritud erinevas vääringus, siis tehingukorralduste konverteerimise alus; |
| --- | --- |

e)

kui investor-eurofond ja ühiseurofond nomineeritud erinevas vääringus, siis tehingukorralduste konverteerimise alus;

| f) | ühiseurofondi osakute ostmise või tagasivõtmise arveldustsüklid ja makse üksikasjad, sealhulgas tingimused (kui nendes on poolte vahel kokku lepitud), mille alusel ühiseurofond võib tagasivõtmise taotlused arveldada varade investor-eurofondile ülekandmise teel, eelkõige direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

f)

ühiseurofondi osakute ostmise või tagasivõtmise arveldustsüklid ja makse üksikasjad, sealhulgas tingimused (kui nendes on poolte vahel kokku lepitud), mille alusel ühiseurofond võib tagasivõtmise taotlused arveldada varade investor-eurofondile ülekandmise teel, eelkõige direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel;

| g) | kui ühiseurofondi fonditingimustest või põhikirjast ja prospektist tuleneb talle teatavaid õigusi või volitusi osakuomanike suhtes ning ühiseurofond otsustab neid piirata või neist loobuda seoses investor-eurofondiga, siis märkus tingimuste kohta, mille alusel ta seda teeb. |
| --- | --- |

g)

kui ühiseurofondi fonditingimustest või põhikirjast ja prospektist tuleneb talle teatavaid õigusi või volitusi osakuomanike suhtes ning ühiseurofond otsustab neid piirata või neist loobuda seoses investor-eurofondiga, siis märkus tingimuste kohta, mille alusel ta seda teeb.

Artikkel 18

Kauplemiskorda mõjutavad sündmused

Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad kauplemiskorda mõjutavate sündmuste puhul vähemalt järgmist:

| a) | kuidas ja millal kumbki eurofond teatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise või märkimise ajutisest peatamisest ja jätkamisest; |
| --- | --- |

a)

kuidas ja millal kumbki eurofond teatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise või märkimise ajutisest peatamisest ja jätkamisest;

| b) | kord, mille alusel teatatakse ühiseurofondis esinevatest hinna määramise vigadest ja neid vigu parandatakse. |
| --- | --- |

b)

kord, mille alusel teatatakse ühiseurofondis esinevatest hinna määramise vigadest ja neid vigu parandatakse.

Artikkel 19

Auditi aruande standardkord

Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad auditi aruande standardkorra puhul vähemalt järgmist:

| a) | kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi aruandlusaastad kattuvad, siis nende perioodiliste aruannete koostamise koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi aruandlusaastad kattuvad, siis nende perioodiliste aruannete koostamise koordineerimine;

| b) | kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, siis kord, mille alusel investor-eurofond saab ühiseurofondilt mis tahes vajaliku teabe, et ta saaks koostada oma perioodilised aruanded õigel ajal ja millega tagatakse, et ühiseurofondi audiitoril on võimalik koostada ad hoc aruanne investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimesele lõigule. |
| --- | --- |

b)

kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, siis kord, mille alusel investor-eurofond saab ühiseurofondilt mis tahes vajaliku teabe, et ta saaks koostada oma perioodilised aruanded õigel ajal ja millega tagatakse, et ühiseurofondi audiitoril on võimalik koostada ad hoc aruanne investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimesele lõigule.

2. JAGU

Ühiseurofondi likvideerimine, ühinemine või jagunemine

1. Alajagu

Menetlused likvideerimise korral

Artikkel 20

Nõusoleku taotlemine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et investor-eurofond esitab oma pädevatele asutustele mitte hiljem kui kaks kuud pärast tähtpäeva, kui ühiseurofond teavitas teda siduvast otsusest likvideerimise kohta, järgmise teabe:

| a) | kui investor-eurofond kavatseb investeerida vähemalt 85 % oma varast teise ühiseurofondi osakutesse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile a:






  i) | taotlus kõnealusele investeeringule nõusoleku saamiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

kui investor-eurofond kavatseb investeerida vähemalt 85 % oma varast teise ühiseurofondi osakutesse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile a:

i)

taotlus kõnealusele investeeringule nõusoleku saamiseks;

| ii) | tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

ii)

tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

| iii) | tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82; |
| --- | --- |

iii)

tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

| iv) | muud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 59 lõike 3 alusel nõutavad dokumendid; |
| --- | --- |

iv)

muud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 59 lõike 3 alusel nõutavad dokumendid;

| b) | kui investor-eurofond kavatsetakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile b kujundada ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond:






  i) | tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

kui investor-eurofond kavatsetakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile b kujundada ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond:

i)

tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

| ii) | tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82; |
| --- | --- |

ii)

tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

| c) | kui investor-eurofond kavatsetakse likvideerida, siis teade selle kohta. |
| --- | --- |

c)

kui investor-eurofond kavatsetakse likvideerida, siis teade selle kohta.

2.   Erandina lõikest 1, kui ühiseurofond teavitas investor-eurofondi oma siduvast otsusest likvideerimise kohta rohkem kui viis kuud enne likvideerimise alguse kuupäeva, siis esitab investor-eurofond oma pädevatele asutustele oma taotluse või teate vastavalt ühele lõike 1 punktidest a, b või c vähemalt kolm kuud enne kõnealust kuupäeva.

3.   Investor-eurofond teavitab oma osakuomanikke oma likvideerimise kavatsusest ilma liigse viivituseta.

Artikkel 21

Nõusolek

1.   Investor-eurofondi teavitatakse 15 tööpäeva jooksul pärast artikli 20 lõike 1 vastavalt punktis a või b osutatud dokumentide täielikku esitamist sellest, kas pädevad asutused on andnud vajalikud nõusolekud.

2.   Saades pädevate asutuste nõusoleku vastavalt lõikele 1, teavitab investor-eurofond sellest ühiseurofondi.

3.   Pärast seda, kui pädevad asutused on andnud käesoleva direktiivi artikli 20 lõike 1 punkti a alusel vajalikud nõusolekud, võtab investor-eurofond direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 nõuete täitmiseks vajalikud meetmed niipea kui võimalik.

4.   Kui ühiseurofondi likvideerimisega seotud maksed tuleb teha enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas teise ühiseurofondi artikli 20 lõike 1 punkti a alusel või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale artikli 20 lõike 1 punkti b kohaselt, annavad investor-eurofondi pädevad asutused nõusoleku järgmiste tingimuste alusel:

| a) | investor-eurofond saab likvideerimisega seotud maksed:






  i) | rahas, või |
| --- | --- | --- |

a)

investor-eurofond saab likvideerimisega seotud maksed:

i)

rahas, või

| ii) | osa või kogu likvideerimisega seotud maksed varade ülekandena, kui investor-eurofond seda soovib ning investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahelises lepingus või äritegevuse sise-eeskirjades ja likvideerimise siduvas otsuses on nii sätestatud; |
| --- | --- |

ii)

osa või kogu likvideerimisega seotud maksed varade ülekandena, kui investor-eurofond seda soovib ning investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahelises lepingus või äritegevuse sise-eeskirjades ja likvideerimise siduvas otsuses on nii sätestatud;

| b) | vastavalt käesolevale lõikele omatud või saadud mis tahes raha võib reinvesteerida ainult rahavoogude tõhusa juhtimise eesmärgil enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas teise ühiseurofondi või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale. |
| --- | --- |

b)

vastavalt käesolevale lõikele omatud või saadud mis tahes raha võib reinvesteerida ainult rahavoogude tõhusa juhtimise eesmärgil enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas teise ühiseurofondi või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale.

Kui kohaldatakse esimese lõigu punkti a alapunkti ii, siis investor-eurofond võib igal ajal muuta ülekantud varadest mis tahes osa rahaks.

2. Alajagu

Menetlused ühinemise või jagunemise korral

Artikkel 22

Nõusoleku taotlemine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et investor-eurofond esitab oma pädevatele asutustele mitte hiljem kui üks kuu pärast tähtpäeva, millal investor-eurofond sai teabe kavandatud ühinemise või jagunemise kohta vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 5 teise lõigule, järgmise teabe:

| a) | kui investor-eurofond kavatseb jätkata sama ühiseurofondi investor-eurofondina:






  i) | tema taotlus selle heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

kui investor-eurofond kavatseb jätkata sama ühiseurofondi investor-eurofondina:

i)

tema taotlus selle heakskiitmiseks;

| ii) | vajaduse korral tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

| iii) | vajaduse korral tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82; |
| --- | --- |

iii)

vajaduse korral tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

| b) | kui investor-eurofond kavatseb jätkata mõne muu sellise ühiseurofondi investor-eurofondina, mis tekib ühiseurofondi ühinemise või jagunemise tulemusena, või kui investor-eurofond kavatseb investeerida vähemalt 85 % oma varast muu sellise ühiseurofondi osakutesse, mis ei ole seotud kõnealuse ühinemise või jagunemisega:






  i) | tema taotlus kõnealuse investeeringu heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

kui investor-eurofond kavatseb jätkata mõne muu sellise ühiseurofondi investor-eurofondina, mis tekib ühiseurofondi ühinemise või jagunemise tulemusena, või kui investor-eurofond kavatseb investeerida vähemalt 85 % oma varast muu sellise ühiseurofondi osakutesse, mis ei ole seotud kõnealuse ühinemise või jagunemisega:

i)

tema taotlus kõnealuse investeeringu heakskiitmiseks;

| ii) | tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

ii)

tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

| iii) | tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82; |
| --- | --- |

iii)

tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

| iv) | muud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 59 lõike 3 alusel nõutavad dokumendid; |
| --- | --- |

iv)

muud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 59 lõike 3 alusel nõutavad dokumendid;

| c) | kui investor-eurofond kavatsetakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile b kujundada ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond:






  i) | tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

kui investor-eurofond kavatsetakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile b kujundada ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond:

i)

tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

| ii) | tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82; |
| --- | --- |

ii)

tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

| d) | kui investor-eurofond kavatsetakse likvideerida, siis teade selle kohta. |
| --- | --- |

d)

kui investor-eurofond kavatsetakse likvideerida, siis teade selle kohta.

2.   Lõike 1 punktide a ja b kohaldamise eesmärgil tuleks arvesse võtta järgmist:

Väljend „jätkab sama ühiseurofondi investor-eurofondina” viitab juhtudele, kui:

| a) | ühiseurofond on kavandatud ühinemises ühendav eurofond; |
| --- | --- |

a)

ühiseurofond on kavandatud ühinemises ühendav eurofond;

| b) | ühiseurofond jätkab oluliste muudatusteta kavandatud jagunemise tulemusena tekkiva ühe eurofondina. |
| --- | --- |

b)

ühiseurofond jätkab oluliste muudatusteta kavandatud jagunemise tulemusena tekkiva ühe eurofondina.

Väljend „muutub ühiseurofondi ühinemise või jagunemise tulemusena tekkiva teise ühiseurofondi investor-eurofondiks” viitab juhtudele, kui:

| a) | ühiseurofond on ühinev eurofond ning ühinemise tõttu muutub investor-eurofond ühendava eurofondi osakuomanikuks; |
| --- | --- |

a)

ühiseurofond on ühinev eurofond ning ühinemise tõttu muutub investor-eurofond ühendava eurofondi osakuomanikuks;

| b) | investor-eurofondist saab jagunemise tulemusena tekkiva sellise eurofondi osakuomanik, mis on oluliselt erinev ühiseurofondist. |
| --- | --- |

b)

investor-eurofondist saab jagunemise tulemusena tekkiva sellise eurofondi osakuomanik, mis on oluliselt erinev ühiseurofondist.

3.   Erandina lõikest 1, kui ühiseurofond esitas investor-eurofondile direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 43 osutatud või sellega võrreldava teabe rohkem kui neli kuud enne kavandatud jõustumise tähtpäeva, esitab investor-eurofond oma pädevatele asutustele oma taotluse või teate vastavalt ühele käesoleva artikli lõike 1 punktidest a–d vähemalt kolm kuud enne ühiseurofondi ühinemise või jaotumise kavandatud jõustumise tähtpäeva.

4.   Investor-eurofond teavitab oma osakuomanikke ja ühiseurofondi oma likvideerimise kavatsusest ilma liigse viivituseta.

Artikkel 23

Nõusolek

1.   Investor-eurofondi teavitatakse 15 tööpäeva jooksul pärast artikli 22 lõike 1 vastavalt punktides a–c osutatud dokumentide täielikku esitamist sellest, kas pädevad asutused on andnud vajalikud nõusolekud.

2.   Saades teabe, et pädevad asutused on andnud nõusoleku vastavalt lõikele 1, teavitab investor-eurofond sellest ühiseurofondi.

3.   Pärast seda, kui investor-eurofond on teatanud, et pädevad asutused on andnud vajalikud nõusolekud vastavalt käesoleva direktiivi artikli 22 lõike 1 punktile b, võtab investor-eurofond direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 nõuete täitmiseks vajalikud meetmed ilma liigse viivituseta.

4.   Käesoleva direktiivi artikli 22 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel kasutab investor-eurofond õigust nõuda oma osakute tagasiostmist või tagasivõtmist ühiseurofondis vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 5 kolmandale lõigule ja artikli 45 lõikele 1, kui investor-eurofondi pädevad asutused ei ole andnud käesoleva direktiivi artikli 22 lõike 1 alusel nõutud vajalikke nõusolekuid tööpäevaks, mis eelneb viimasele päevale, kui investor-eurofond saab taotleda oma osakute tagasiostmist või tagasivõtmist ühiseurofondis enne ühinemise või jagunemise jõustumist.

Investor-eurofond kasutab kõnealust õigust ka tagamaks, et tema enda osakuomanike õigus nõuda investor-eurofondis oma osakute tagasiostmist või -võtmist vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 lõike 1 punktile d ei ole mõjutatud.

Enne esimeses lõigus osutatud õiguse kasutamist kaalub investor-eurofond võimalikke alternatiivseid lahendusi, mis võivad aidata vältida või vähendada tehingukulusid või muud negatiivset mõju tema enda osakuomanike jaoks.

5.   Kui investor-eurofond nõuab oma osakute tagasiostmist või -võtmist ühiseurofondis, saab ta ühe järgmisest:

| a) | tagasiostust või -võtmisest saadava tulu rahana; |
| --- | --- |

a)

tagasiostust või -võtmisest saadava tulu rahana;

| b) | osa või kogu tagasiostmise või -võtmise tulust varade ülekandena, kui investor-eurofond seda soovib ning investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahelises lepingus on nii sätestatud. |
| --- | --- |

b)

osa või kogu tagasiostmise või -võtmise tulust varade ülekandena, kui investor-eurofond seda soovib ning investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahelises lepingus on nii sätestatud.

Kui kohaldatakse esimese lõigu punkti b, siis investor-eurofond võib igal ajal muuta ülekantud varadest mis tahes osa rahaks.

6.   Investor-eurofondi pädevad asutused annavad nõusoleku tingimusel, et kooskõlas lõikega 5 omatud või saadud mis tahes raha võib reinvesteerida ainult rahavoogude tõhusa juhtimise eesmärgil enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas uude ühiseurofondi või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale.

3. JAGU

Depositooriumid ja audiitorid

1. Alajagu

Depositooriumid

Artikkel 24

Depositooriumide vahelise teabevahetuslepingu sisu

Ühiseurofondi depositooriumi ja investor-eurofondi depositooriumi vaheline direktiivi 2009/65/EÜ artikli 61 lõikes 1 osutatud teabevahetusleping hõlmab järgmist:

| a) | selle kindlaksmääramine, milliseid dokumente ja teabekategooriaid tuleb tavapäraselt jagada mõlema depositooriumi vahel ning kas selline teave või dokumendid esitab üks depositoorium teisele või tehakse need kättesaadavaks taotluse korral; |
| --- | --- |

a)

selle kindlaksmääramine, milliseid dokumente ja teabekategooriaid tuleb tavapäraselt jagada mõlema depositooriumi vahel ning kas selline teave või dokumendid esitab üks depositoorium teisele või tehakse need kättesaadavaks taotluse korral;

| b) | ühiseurofondi depositooriumilt investor-eurofondi depositooriumile teabe edastamise viis ja aeg, sealhulgas mis tahes kohaldatavad tähtajad; |
| --- | --- |

b)

ühiseurofondi depositooriumilt investor-eurofondi depositooriumile teabe edastamise viis ja aeg, sealhulgas mis tahes kohaldatavad tähtajad;

| c) | mõlema depositooriumi osalemise koordineerimine ulatuses, mis on asjakohane arvestades nende vastavaid ülesandeid vastavalt siseriiklikule õigusele seoses operatiivküsimustega, sealhulgas:






  i) | kummagi eurofondi varade puhasväärtuse arvutamise menetlus, sealhulgas mis tahes asjakohaste meetmete võtmine, et hoida ära turu ajastamist oma osakute puhul vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

c)

mõlema depositooriumi osalemise koordineerimine ulatuses, mis on asjakohane arvestades nende vastavaid ülesandeid vastavalt siseriiklikule õigusele seoses operatiivküsimustega, sealhulgas:

i)

kummagi eurofondi varade puhasväärtuse arvutamise menetlus, sealhulgas mis tahes asjakohaste meetmete võtmine, et hoida ära turu ajastamist oma osakute puhul vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 2;

| ii) | nende juhiste töötlemine, mis investor-eurofond annab ühiseurofondis osakute ostmise, märkimise või tagasiostmise või tagasivõtmise taotlemise kohta ning selliste tehingute arveldamine, sealhulgas varade ülekandmise mis tahes kord; |
| --- | --- |

ii)

nende juhiste töötlemine, mis investor-eurofond annab ühiseurofondis osakute ostmise, märkimise või tagasiostmise või tagasivõtmise taotlemise kohta ning selliste tehingute arveldamine, sealhulgas varade ülekandmise mis tahes kord;

| d) | aruandlusaasta lõpu menetluste koordineerimine; |
| --- | --- |

d)

aruandlusaasta lõpu menetluste koordineerimine;

| e) | millised ühiseurofondi poolt seaduse ja fonditingimuste või põhikirja rikkumiste üksikasjad esitab ühiseurofondi depositoorium investor-eurofondi depositooriumile ning nende esitamise viis ja aeg; |
| --- | --- |

e)

millised ühiseurofondi poolt seaduse ja fonditingimuste või põhikirja rikkumiste üksikasjad esitab ühiseurofondi depositoorium investor-eurofondi depositooriumile ning nende esitamise viis ja aeg;

| f) | ühe depositooriumi poolt teisele esitatava ad hoc abistamise taotluste käitlemise menetlus; |
| --- | --- |

f)

ühe depositooriumi poolt teisele esitatava ad hoc abistamise taotluste käitlemise menetlus;

| g) | teatavate võimalike sündmuste kindlakstegemine, millest peaks üks depositoorium teist teavitama ad hoc põhimõttel ning sellise teavitamise viis ja aeg. |
| --- | --- |

g)

teatavate võimalike sündmuste kindlakstegemine, millest peaks üks depositoorium teist teavitama ad hoc põhimõttel ning sellise teavitamise viis ja aeg.

Artikkel 25

Kohaldatava õiguse valik

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui investor-eurofond ja ühiseurofond on sõlminud lepingu vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 1, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelises lepingus sätestatakse, et käesoleva direktiivi artikli 14 kohaselt selle lepingu suhtes kohaldatavat liikmesriigi õigust kohaldatakse ka mõlema depositooriumi vahelise teabevahetuslepingu suhtes ning mõlemad depositooriumid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi vaheline leping on asendatud äritegevuse sise-eeskirjadega vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmanda lõigule, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelises lepingus sätestatakse, et mõlema depositooriumi vahelise teabevahetuslepingu suhtes kohaldatakse kas selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud investor-eurofond, või, kui on erinev, selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud ühiseurofond, ning see, et mõlemad depositooriumid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega, mille õigust kohaldatakse teabevahetuslepingu suhtes.

Artikkel 26

Rikkumistest teavitamine ühiseurofondi depositooriumi poolt

Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 61 lõikes 2 osutatud rikkumised, mille ühiseurofondi depositoorium tuvastab siseriikliku õiguse alusel oma funktsiooni täitmise käigus ja millel võib olla investor-eurofondile negatiivne mõju, hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | vead ühiseurofondi varade puhasväärtuse arvutamisel; |
| --- | --- |

a)

vead ühiseurofondi varade puhasväärtuse arvutamisel;

| b) | vead investor-eurofondi tehtavates ühiseurofondi osakute ostu, märkimise või tagasiostmise või tagasivõtmise taotlemise tehingutes või arveldustes; |
| --- | --- |

b)

vead investor-eurofondi tehtavates ühiseurofondi osakute ostu, märkimise või tagasiostmise või tagasivõtmise taotlemise tehingutes või arveldustes;

| c) | vead ühiseurofondist saadava tulu maksmisel või kapitaliseerimisel, või vead mis tahes seotud kinnipeetava maksu arvutamisel; |
| --- | --- |

c)

vead ühiseurofondist saadava tulu maksmisel või kapitaliseerimisel, või vead mis tahes seotud kinnipeetava maksu arvutamisel;

| d) | ühiseurofondi fonditingimustes või põhikirjas, prospektis või investorile esitatavas põhiteabes kirjeldatud investeerimiseesmärkide, -poliitika või -strateegia rikkumised; |
| --- | --- |

d)

ühiseurofondi fonditingimustes või põhikirjas, prospektis või investorile esitatavas põhiteabes kirjeldatud investeerimiseesmärkide, -poliitika või -strateegia rikkumised;

| e) | siseriikliku õigusega või fonditingimustes, põhikirjas, prospektis või investorile esitatavas põhiteabes sätestatud investeerimise ja laenamise piirmäärade rikkumised. |
| --- | --- |

e)

siseriikliku õigusega või fonditingimustes, põhikirjas, prospektis või investorile esitatavas põhiteabes sätestatud investeerimise ja laenamise piirmäärade rikkumised.

2. Alajagu

Audiitorid

Artikkel 27

Audiitorite vaheline teabevahetusleping

1.   Ühiseurofondi audiitori ja investor-eurofondi audiitori vaheline direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõikes 1 osutatud teabevahetusleping hõlmab järgmist:

| a) | nende dokumentide ja teabekategooriate kindlaksmääramine, mida mõlemad audiitorid tavapäraselt jagavad; |
| --- | --- |

a)

nende dokumentide ja teabekategooriate kindlaksmääramine, mida mõlemad audiitorid tavapäraselt jagavad;

| b) | kas punktis a osutatud teabe või dokumendid esitab üks audiitor teisele või tehakse need kättesaadavaks taotluse korral; |
| --- | --- |

b)

kas punktis a osutatud teabe või dokumendid esitab üks audiitor teisele või tehakse need kättesaadavaks taotluse korral;

| c) | ühiseurofondi audiitorilt investor-eurofondi audiitorile teabe edastamise viis ja aeg, sealhulgas mis tahes kohaldatavad tähtajad; |
| --- | --- |

c)

ühiseurofondi audiitorilt investor-eurofondi audiitorile teabe edastamise viis ja aeg, sealhulgas mis tahes kohaldatavad tähtajad;

| d) | vastava eurofondi aruandlusaasta lõpu menetlustes kummagi audiitori osalemise koordineerimine; |
| --- | --- |

d)

vastava eurofondi aruandlusaasta lõpu menetlustes kummagi audiitori osalemise koordineerimine;

| e) | nende asjaolude kindlakstegemine, mida käsitatakse eeskirjade eiramistena, mis on avaldatud ühiseurofondi audiitori auditi aruandes direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel; |
| --- | --- |

e)

nende asjaolude kindlakstegemine, mida käsitatakse eeskirjade eiramistena, mis on avaldatud ühiseurofondi audiitori auditi aruandes direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel;

| f) | ühe audiitori poolt teisele esitatava ad hoc abistamise taotluste käsitlemise viis ja aeg, sealhulgas taotlus täiendava teabe saamiseks ühiseurofondi audiitori auditi aruandes avaldatud eeskirjade eiramiste kohta. |
| --- | --- |

f)

ühe audiitori poolt teisele esitatava ad hoc abistamise taotluste käsitlemise viis ja aeg, sealhulgas taotlus täiendava teabe saamiseks ühiseurofondi audiitori auditi aruandes avaldatud eeskirjade eiramiste kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud leping sisaldab sätteid direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõikes 2 ja artiklis 73 osutatud auditi aruannete koostamise kohta ning samuti investor-eurofondi audiitorile ühiseurofondi auditi aruande ja selle projektide esitamise viisi ja aja kohta.

3.   Kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on aruandlusaasta lõppkuupäevad erinevad, siis lõikes 1 osutatud leping hõlmab seda, mil viisil ja millal tuleb ühiseurofondi audiitoril koostada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimeses lõigus nõutud ad hoc aruanne ning esitada see ja selle projektid investor-eurofondi audiitorile.

Artikkel 28

Kohaldatava õiguse valik

1.   Liikmesriik tagab, et kui investor-eurofond ja ühiseurofond on sõlminud lepingu vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 1, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelises lepingus sätestatakse, et käesoleva direktiivi artikli 14 kohaselt selle lepingu suhtes kohaldatavat liikmesriigi õigust kohaldatakse ka mõlema audiitori vahelise teabevahetuslepingu suhtes ning mõlemad audiitorid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi vaheline leping on asendatud äritegevuse sise-eeskirjadega vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandale lõigule, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelises lepingus sätestatakse, et mõlema audiitori vahelise teabevahetuslepingu suhtes kohaldatakse kas selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud investor-eurofond, või, kui on erinev, selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud ühiseurofond, ning see, et mõlemad audiitorid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega, mille õigust kohaldatakse teabevahetuslepingu suhtes.

4. JAGU

Osakuomanikele teabe esitamise viis

Artikkel 29

Osakuomanikele teabe esitamise viis

Liikmesriigid tagavad, et investor-eurofond esitab osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 lõike 1 kohase teabe samal viisil, nagu on ette nähtud käesoleva direktiivi artikliga 7.

IV PEATÜKK

TEATAMISE KORD

Artikkel 30

Teave, mis tuleb teha liikmesriikidel kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3

1.   Liikmesriigid tagavad, et asjakohaste õigus- ja haldusnormide kohta tehakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3 kättesaadavaks järgmised teabekategooriad:

| a) | mõiste „eurofondide osakute turustamine” või võrdväärse õigusliku mõiste määratlus, mis on sätestatud siseriiklikes õigusaktides või praktikas välja kujunenud; |
| --- | --- |

a)

mõiste „eurofondide osakute turustamine” või võrdväärse õigusliku mõiste määratlus, mis on sätestatud siseriiklikes õigusaktides või praktikas välja kujunenud;

| b) | nõuded reklaamteadete sisu, vormingu ning esitusviisi kohta, sealhulgas kõik kohustuslikud hoiatused ja piirangud teatavate sõnade või väljendite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

b)

nõuded reklaamteadete sisu, vormingu ning esitusviisi kohta, sealhulgas kõik kohustuslikud hoiatused ja piirangud teatavate sõnade või väljendite kasutamise kohta;

| c) | ilma et see piiraks direktiivi 2009/65/EÜ IX peatüki kohaldamist, üksikasjad mis tahes täiendava teabe kohta, mille investoritele avaldamist nõutakse; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks direktiivi 2009/65/EÜ IX peatüki kohaldamist, üksikasjad mis tahes täiendava teabe kohta, mille investoritele avaldamist nõutakse;

| d) | teatavate eurofondide, teatavate eurofondi aktsiaklasside või investorite teatavate kategooriate suhtes selles liikmesriigis kohaldatavatest turustamise korda reguleerivatest eeskirjadest või nõuetest tehtavate mis tahes erandite üksikasjad; |
| --- | --- |

d)

teatavate eurofondide, teatavate eurofondi aktsiaklasside või investorite teatavate kategooriate suhtes selles liikmesriigis kohaldatavatest turustamise korda reguleerivatest eeskirjadest või nõuetest tehtavate mis tahes erandite üksikasjad;

| e) | nõuded, mis käsitlevad mis tahes aruandlust või teabe edastamist selle liikmesriigi pädevatele asutustele ning nõutavate dokumentide ajakohastatud versioonide esitamise menetlus; |
| --- | --- |

e)

nõuded, mis käsitlevad mis tahes aruandlust või teabe edastamist selle liikmesriigi pädevatele asutustele ning nõutavate dokumentide ajakohastatud versioonide esitamise menetlus;

| f) | nõuded nende tasude või muude summade kohta, mis tuleb maksta selle liikmesriigi pädevatele asutustele või mis tahes muule seadusjärgsele asutusele kas siis, kui turustamine algab või korrapäraselt pärast seda; |
| --- | --- |

f)

nõuded nende tasude või muude summade kohta, mis tuleb maksta selle liikmesriigi pädevatele asutustele või mis tahes muule seadusjärgsele asutusele kas siis, kui turustamine algab või korrapäraselt pärast seda;

| g) | nõuded seoses võimalustega, mis tuleb osakuomanikele luua vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 92; |
| --- | --- |

g)

nõuded seoses võimalustega, mis tuleb osakuomanikele luua vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 92;

| h) | tingimused eurofondi osakute turustamise lõpetamiseks selles liikmesriigis teises liikmesriigis asuva eurofondi poolt; |
| --- | --- |

h)

tingimused eurofondi osakute turustamise lõpetamiseks selles liikmesriigis teises liikmesriigis asuva eurofondi poolt;

| i) | liikmesriigi nõutava teabe üksikasjalik sisu, mis esitatakse teate B osas nagu osutatud komisjoni 1. juuli 2010. aasta määruse (EL) nr 584/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses standardteate ja eurofondi tunnistuse vormi ja sisuga, elektroonilise side kasutamisega pädevate asutuste vaheliseks üksteise teavitamiseks, ning kohapealse kontrolli ja uurimise korra ja pädevate asutuste vahelise teabevahetusega) (6) artiklis 1; |
| --- | --- |

i)

liikmesriigi nõutava teabe üksikasjalik sisu, mis esitatakse teate B osas nagu osutatud komisjoni 1. juuli 2010. aasta määruse (EL) nr 584/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses standardteate ja eurofondi tunnistuse vormi ja sisuga, elektroonilise side kasutamisega pädevate asutuste vaheliseks üksteise teavitamiseks, ning kohapealse kontrolli ja uurimise korra ja pädevate asutuste vahelise teabevahetusega) (6) artiklis 1;

| j) | artikli 32 kohaldamise eesmärgil ettenähtud e-posti aadress. |
| --- | --- |

j)

artikli 32 kohaldamise eesmärgil ettenähtud e-posti aadress.

2.   Liikmesriigid esitavad lõikes 1 loetletud teabe jutustavas vormis või jutustava teksti ja algdokumentidele viidete või linkide jada kombinatsioonina.

Artikkel 31

Eurofondi vastuvõtva liikmesriigi juurdepääs dokumentidele

1.   Liikmesriigid nõuavad, et eurofond tagab, et iga direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumendi elektrooniline koopia või selle mis tahes ajakohastatud versioon on tehtud kättesaadavaks eurofondi veebilehel või eurofondi fondivalitseja veebilehel või vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 1 esitatud teates eurofondi poolt kindlaksmääratud muul veebilehel. Veebilehel kättesaadavaks tehtud mis tahes dokument esitatakse elektroonilises üldkasutatavas vormingus.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et eurofond tagab eurofondi vastuvõtvale liikmesriigile juurdepääsu lõikes 1 osutatud veebilehele.

Artikkel 32

Ajakohastatud dokumendid

1.   Pädevad asutused määravad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumentide ajakohastatud ja muudetud versioonide kohta teate saamise eesmärgil e-posti aadressi vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 93 lõikele 7.

2.   Liikmesriigid võimaldavad eurofondil teavitada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumentide mis tahes ajakohastamisest või muutmisest vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 7 e-posti teel, mis tuleb saata lõikes 1 osutatud e-posti aadressil.

Sellisest ajakohastamisest või muudatusest teavitavas elektronpostis võib kas kirjeldada tehtud ajakohastamist või muudatust või esitada dokumendi uue versiooni manusena.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 2 osutatud elektronpostile lisatud mis tahes dokumendi esitab eurofond elektroonilises üldkasutavas vormingus.

Artikkel 33

Ühiste andmetöötlussüsteemide väljatöötamine

1.   Selleks et lihtsustada eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste juurdepääsu direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabele või dokumentidele kõnealuse direktiivi artikli 93 lõike 7 kohaldamise eesmärgil, võivad liikmesriikide pädevad asutused koordineerida kõigile liikmesriikidele ühtsete keerukate elektrooniliste andmetöötlussüsteemide ja kesksete säilitamissüsteemide loomist.

2.   Liikmesriikide vaheline lõikes 1 osutatud koordineerimisega tegeleb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 34

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2011.

Artiklite 7 ja 29 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid jõustavad nad siiski hiljemalt 31. detsembriks 2013.

Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 35

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 36

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

1

(2)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

2

(3)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 18.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja nr 1.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja nr 42.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Vt käesoleva Europa Liidu Teataja nr 16.

6

Europa Liidu Teataja

---

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/42

---

KOMISJONI DIREKTIIV nr 2010/43/EL,

1. juuli 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 3, artikli 14 lõiget 2, artikli 23 lõiget 6, artikli 33 lõiget 6 ja artikli 51 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äritegevust, huvide konflikte ja organisatsioonilisi nõudeid käsitlevaid eeskirju ja asjakohast terminoloogiat tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada standarditega, mis on kehtestatud finantsteenuste valdkonnas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ) (2) ja komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiiviga 2006/73/EÜ millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (3). Võttes samas nõuetekohaselt arvesse ühise väärtpaberportfelli valitsemise eripära, võimaldaks selline ühtlustamine tagada ühesugused standardid mitte ainult erinevates finantsteenuste sektorites, vaid ka laiemalt kogu varavalitsemisvaldkonnas, kus mõned liikmesriigid on direktiivi 2006/73/EÜ teatavaid nõudeid laiendanud juba ka eurofondi valitsejatele. |
| --- | --- |

(1)

Äritegevust, huvide konflikte ja organisatsioonilisi nõudeid käsitlevaid eeskirju ja asjakohast terminoloogiat tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada standarditega, mis on kehtestatud finantsteenuste valdkonnas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ) (2) ja komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiiviga 2006/73/EÜ millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (3). Võttes samas nõuetekohaselt arvesse ühise väärtpaberportfelli valitsemise eripära, võimaldaks selline ühtlustamine tagada ühesugused standardid mitte ainult erinevates finantsteenuste sektorites, vaid ka laiemalt kogu varavalitsemisvaldkonnas, kus mõned liikmesriigid on direktiivi 2006/73/EÜ teatavaid nõudeid laiendanud juba ka eurofondi valitsejatele.

| (2) | Asjakohane on võtta kõnealused eeskirjad vastu direktiivi vormis, et võimaldada rakendussätete kohandamist vastavalt iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale. Direktiiviga tagatakse ka võimalikult suur kooskõla direktiivis 2006/73/EÜ ette nähtud korraga. |
| --- | --- |

(2)

Asjakohane on võtta kõnealused eeskirjad vastu direktiivi vormis, et võimaldada rakendussätete kohandamist vastavalt iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale. Direktiiviga tagatakse ka võimalikult suur kooskõla direktiivis 2006/73/EÜ ette nähtud korraga.

| (3) | Kuigi käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtted kehtivad kõigi fondivalitsejate suhtes, on need piisavalt paindlikud, et tagada nende proportsionaalne kohaldamine ja pädevate asutuste poolne proportsionaalne järelevalve, ja võtavad arvesse fondivalitseja tegevuse olemust, ulatust ja keerukust, direktiivi 2009/65/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate äriühingute mitmekesisust ning fondivalitsejate poolt valitsetavate erinevate eurofondide eripära. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtted kehtivad kõigi fondivalitsejate suhtes, on need piisavalt paindlikud, et tagada nende proportsionaalne kohaldamine ja pädevate asutuste poolne proportsionaalne järelevalve, ja võtavad arvesse fondivalitseja tegevuse olemust, ulatust ja keerukust, direktiivi 2009/65/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate äriühingute mitmekesisust ning fondivalitsejate poolt valitsetavate erinevate eurofondide eripära.

| (4) | Fondivalitsejatel peaks olema võimalus sõlmida kolmandate isikutega kokkuleppeid oma funktsioonide edasiandmiseks kõnealustele isikutele, kui see on lubatud liikmesriikide õigusega. Rakenduseeskirju tuleks kohaldada vastavalt sellele. Selleks et kindlaks määrata, kas kõnealuste funktsioonide olemust silmas pidades võib kõnealuse tegevusega tegelevat ettevõtjat pidada kvalifitseerituks ja võimeliseks neid funktsioone täitma, kontrollib fondivalitseja eelkõige hoolsuskohustuste nõuete täitmist. Seepärast peaks kolmas isik täitma kõik organisatsioonilised ja huvide konflikte käsitlevad nõuded seoses talle edasi antavate tegevustega. Samuti peaks fondivalitseja kontrollima seda, kas kolmas isik on võtnud asjakohaseid meetmeid kõnealuste nõuete täitmiseks, ja tõhusalt jälgima nende nõuete. Kui volitatud isik tegelikult vastutab edasiantud tegevusi reguleerivate eeskirjade täitmise eest, kohaldatakse asjakohaseid organisatsioonilisi ja huvide konflikte käsitlevaid nõudeid mutatis mutandis edasiantud tegevuste jälgimise puhul. Fondivalitseja peaks hoolsuskohustuse täitmise protsessi käigus võtma arvesse asjaolu, et kolmanda isiku suhtes, kellele tegevus edasi antakse, kohaldatakse sageli direktiivi 2004/39/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Fondivalitsejatel peaks olema võimalus sõlmida kolmandate isikutega kokkuleppeid oma funktsioonide edasiandmiseks kõnealustele isikutele, kui see on lubatud liikmesriikide õigusega. Rakenduseeskirju tuleks kohaldada vastavalt sellele. Selleks et kindlaks määrata, kas kõnealuste funktsioonide olemust silmas pidades võib kõnealuse tegevusega tegelevat ettevõtjat pidada kvalifitseerituks ja võimeliseks neid funktsioone täitma, kontrollib fondivalitseja eelkõige hoolsuskohustuste nõuete täitmist. Seepärast peaks kolmas isik täitma kõik organisatsioonilised ja huvide konflikte käsitlevad nõuded seoses talle edasi antavate tegevustega. Samuti peaks fondivalitseja kontrollima seda, kas kolmas isik on võtnud asjakohaseid meetmeid kõnealuste nõuete täitmiseks, ja tõhusalt jälgima nende nõuete. Kui volitatud isik tegelikult vastutab edasiantud tegevusi reguleerivate eeskirjade täitmise eest, kohaldatakse asjakohaseid organisatsioonilisi ja huvide konflikte käsitlevaid nõudeid mutatis mutandis edasiantud tegevuste jälgimise puhul. Fondivalitseja peaks hoolsuskohustuse täitmise protsessi käigus võtma arvesse asjaolu, et kolmanda isiku suhtes, kellele tegevus edasi antakse, kohaldatakse sageli direktiivi 2004/39/EÜ.

| (5) | Selleks et fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole fondivalitsejat veel määranud, ei kohaldaks erinevaid standardeid, tuleks kõnealuste fondide suhtes kohaldada samu tegutsemiseeskirju ning huvide konflikte ja riskijuhtimist käsitlevaid sätteid kui fondivalitsejate suhtes. Seepärast tuleks hea tavana kohaldada käesoleva direktiivi kohast halduskorda ja sisekontrolli mehhanismi käsitlevaid eeskirju nii fondivalitsejate kui ka äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole fondivalitsejat määranud, võttes samas arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole fondivalitsejat veel määranud, ei kohaldaks erinevaid standardeid, tuleks kõnealuste fondide suhtes kohaldada samu tegutsemiseeskirju ning huvide konflikte ja riskijuhtimist käsitlevaid sätteid kui fondivalitsejate suhtes. Seepärast tuleks hea tavana kohaldada käesoleva direktiivi kohast halduskorda ja sisekontrolli mehhanismi käsitlevaid eeskirju nii fondivalitsejate kui ka äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole fondivalitsejat määranud, võttes samas arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

| (6) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitsejatel on kindel halduskord. Kõnealuse nõude täitmiseks tuleks ette näha, et fondivalitsejad kehtestavad hästi dokumenteeritud organisatsioonilise struktuuri, millega määratakse selgelt kindlaks kohustused ja tagatakse sujuv teabevahetus kõigi asjaomaste isikute vahel. Samuti peaksid fondivalitsejad looma teabe kaitsmise ja tegevuse järjepidevuse tagamise süsteemid, mis on piisavad, et võimaldada neil täita oma kohustusi, kui nende ülesandeid täidavad kolmandad isikud. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitsejatel on kindel halduskord. Kõnealuse nõude täitmiseks tuleks ette näha, et fondivalitsejad kehtestavad hästi dokumenteeritud organisatsioonilise struktuuri, millega määratakse selgelt kindlaks kohustused ja tagatakse sujuv teabevahetus kõigi asjaomaste isikute vahel. Samuti peaksid fondivalitsejad looma teabe kaitsmise ja tegevuse järjepidevuse tagamise süsteemid, mis on piisavad, et võimaldada neil täita oma kohustusi, kui nende ülesandeid täidavad kolmandad isikud.

| (7) | Selleks et täita oma kohustusi, peaksid fondivalitsejad tagama ka vajalikud ressursid, eelkõige palkama sobivate oskuste, teadmiste ja kogemustega töötajad. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et täita oma kohustusi, peaksid fondivalitsejad tagama ka vajalikud ressursid, eelkõige palkama sobivate oskuste, teadmiste ja kogemustega töötajad.

| (8) | Seoses turvaliste andmetöötlusmenetlustega ja kohustusega säilitada andmed eurofondi kõigi tehingute kohta, peaks fondivalitseja kehtestama korra, mis võimaldab õigeaegselt ja nõuetekohaselt salvestada kõik eurofondi nimel tehtud tehingute andmed. |
| --- | --- |

(8)

Seoses turvaliste andmetöötlusmenetlustega ja kohustusega säilitada andmed eurofondi kõigi tehingute kohta, peaks fondivalitseja kehtestama korra, mis võimaldab õigeaegselt ja nõuetekohaselt salvestada kõik eurofondi nimel tehtud tehingute andmed.

| (9) | Raamatupidamisarvestus on üks eurofondi haldamise olulisemaid valdkondi. Seepärast on väga oluline, et raamatupidamiskord oleks üksikasjalikult kindlaks määratud rakendusaktides. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga toetada põhimõtet, et eurofondi või selle investeerimisüksuste varasid ja kohustisi saab otseselt tuvastada ning et raamatupidamisarvestust tuleb pidada eraldi. Eri aktsiaklasside puhul (nt sõltuvalt valitsemistasu suurusest) peaks olema võimalik saada otse raamatupidamissüsteemist väljavõtte kõnealustesse eri aktsiaklassidesse kuuluva vara puhasväärtuse kohta. |
| --- | --- |

(9)

Raamatupidamisarvestus on üks eurofondi haldamise olulisemaid valdkondi. Seepärast on väga oluline, et raamatupidamiskord oleks üksikasjalikult kindlaks määratud rakendusaktides. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga toetada põhimõtet, et eurofondi või selle investeerimisüksuste varasid ja kohustisi saab otseselt tuvastada ning et raamatupidamisarvestust tuleb pidada eraldi. Eri aktsiaklasside puhul (nt sõltuvalt valitsemistasu suurusest) peaks olema võimalik saada otse raamatupidamissüsteemist väljavõtte kõnealustesse eri aktsiaklassidesse kuuluva vara puhasväärtuse kohta.

| (10) | Kõrgema juhtkonna ja järelevalvefunktsiooni täitva isiku kohustuste selge jaotus on esmatähtis direktiivi 2009/65/EÜ kohase sisekontrollimehhanismi rakendamiseks. See tähendab, et kõrgem juhtkond peaks vastutama üldise investeerimispoliitika rakendamise eest, nagu on ette nähtud komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrusega (EL) nr 583/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil (4). Kõrgem juhtkond peaks vastutama ka investeerimisstrateegiate eest, mis on üldised suunised eurofondi varade strateegilise paigutuseks ning investeerimispoliitika asjakohaseks ja tõhusaks rakendamiseks vajaliku investeerimistehnika puhul. Kohustuste selge jaotus peaks tagama ka asjakohase kontrolli, millega tagatakse eurofondi varade investeerimine vastavalt fonditingimustele või põhikirjale ja kehtivatele õigusaktidele ning iga eurofondi riskipiirangute järgimine. Kohustuste jaotus peaks olema kooskõlas kõrgema juhtkonna ja järelevalvefunktsiooni täitva isiku rolli ja kohustustega, nagu on ette nähtud riikliku õiguse ja ühingujuhtimise eeskirjadega. Kõrgema juhtkonna hulka võib kuuluda mitu juhatuse liiget või kõik selle liikmed. |
| --- | --- |

(10)

Kõrgema juhtkonna ja järelevalvefunktsiooni täitva isiku kohustuste selge jaotus on esmatähtis direktiivi 2009/65/EÜ kohase sisekontrollimehhanismi rakendamiseks. See tähendab, et kõrgem juhtkond peaks vastutama üldise investeerimispoliitika rakendamise eest, nagu on ette nähtud komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrusega (EL) nr 583/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil (4). Kõrgem juhtkond peaks vastutama ka investeerimisstrateegiate eest, mis on üldised suunised eurofondi varade strateegilise paigutuseks ning investeerimispoliitika asjakohaseks ja tõhusaks rakendamiseks vajaliku investeerimistehnika puhul. Kohustuste selge jaotus peaks tagama ka asjakohase kontrolli, millega tagatakse eurofondi varade investeerimine vastavalt fonditingimustele või põhikirjale ja kehtivatele õigusaktidele ning iga eurofondi riskipiirangute järgimine. Kohustuste jaotus peaks olema kooskõlas kõrgema juhtkonna ja järelevalvefunktsiooni täitva isiku rolli ja kohustustega, nagu on ette nähtud riikliku õiguse ja ühingujuhtimise eeskirjadega. Kõrgema juhtkonna hulka võib kuuluda mitu juhatuse liiget või kõik selle liikmed.

| (11) | Asjakohase kontrollimehhanismi tagamiseks peab fondivalitseja struktuuri kuuluma alalist vastavuskontrollifunktsiooni täitev isik ja siseauditifunktsiooni täitev isik. Vastavuskontrollifunktsiooni täitva isiku tegevus tuleb korraldada nii, et tal oleks võimalik tuvastada igasugune oht seoses sellega, et fondivalitseja ei täida direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud kohustusi. Auditifunktsiooni ülesanne peaks olema kontrollida ja hinnata fondivalitseja kehtestatud eri kontrollimenetlusi ja halduskorda. |
| --- | --- |

(11)

Asjakohase kontrollimehhanismi tagamiseks peab fondivalitseja struktuuri kuuluma alalist vastavuskontrollifunktsiooni täitev isik ja siseauditifunktsiooni täitev isik. Vastavuskontrollifunktsiooni täitva isiku tegevus tuleb korraldada nii, et tal oleks võimalik tuvastada igasugune oht seoses sellega, et fondivalitseja ei täida direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud kohustusi. Auditifunktsiooni ülesanne peaks olema kontrollida ja hinnata fondivalitseja kehtestatud eri kontrollimenetlusi ja halduskorda.

| (12) | Fondivalitsejatele tuleb riskijuhtimisstruktuuri korraldamisel võimaldada teatavat paindlikkust. Kui erinevate riskijuhtimisfunktsioonide kasutamine ei ole asjakohane või proportsionaalne, peaks fondivalitseja sellest hoolimata suutma tõendada, et teatavad huvide konfliktide vältimiseks võetud kaitsemeetmed võimaldavad riskijuhtimistegevust teostada sõltumatult. |
| --- | --- |

(12)

Fondivalitsejatele tuleb riskijuhtimisstruktuuri korraldamisel võimaldada teatavat paindlikkust. Kui erinevate riskijuhtimisfunktsioonide kasutamine ei ole asjakohane või proportsionaalne, peaks fondivalitseja sellest hoolimata suutma tõendada, et teatavad huvide konfliktide vältimiseks võetud kaitsemeetmed võimaldavad riskijuhtimistegevust teostada sõltumatult.

| (13) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitseja kehtestab isiklike tehingute eeskirjad. Kooskõlas direktiiviga 2006/73/EÜ peaks fondivalitseja takistama oma töötajatel, kellel on huvide konflikt või kelle valduses on insaideri siseteavet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (5) tähenduses, selliste isiklike tehingute tegemist, mis tulenevad kutsetegevuse käigus saadud teabe kuritarvitamisest. |
| --- | --- |

(13)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitseja kehtestab isiklike tehingute eeskirjad. Kooskõlas direktiiviga 2006/73/EÜ peaks fondivalitseja takistama oma töötajatel, kellel on huvide konflikt või kelle valduses on insaideri siseteavet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (5) tähenduses, selliste isiklike tehingute tegemist, mis tulenevad kutsetegevuse käigus saadud teabe kuritarvitamisest.

| (14) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitseja tagab, et kõikide eurofondi portfellitehingute päritolu, osalisi, laadi ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada. Seepärast tuleks sätestada nõuded portfellitehingute ning märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste andmete salvestamise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitseja tagab, et kõikide eurofondi portfellitehingute päritolu, osalisi, laadi ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada. Seepärast tuleks sätestada nõuded portfellitehingute ning märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste andmete salvestamise kohta.

| (15) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitseja kehtestab asjakohased mehhanismid, et tagada eurofondide õiglane kohtlemine vältimatu huvide konflikti korral. Seepärast peaks fondivalitseja sel juhul tagama kõrgema juhtkonna või fondivalitseja muu pädeva siseorgani teavitamise, et need saaksid teha asjakohase otsuse, et tagada eurofondi ja selle osakuomanike õiglane kohtlemine. |
| --- | --- |

(15)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitseja kehtestab asjakohased mehhanismid, et tagada eurofondide õiglane kohtlemine vältimatu huvide konflikti korral. Seepärast peaks fondivalitseja sel juhul tagama kõrgema juhtkonna või fondivalitseja muu pädeva siseorgani teavitamise, et need saaksid teha asjakohase otsuse, et tagada eurofondi ja selle osakuomanike õiglane kohtlemine.

| (16) | Fondivalitseja peaks vastu võtma, rakendama ja säilitama valitsetava eurofondi finantsinstrumentidega seotud hääleõiguse kasutamise tõhusa ja asjakohase strateegia, et tagada sellise hääleõiguse kasutamine ainult eurofondi huvides. Strateegia ja selle kohaldamisega seotud teave peaks olema investoritele vabalt kättesaadav, sealhulgas veebilehe kaudu. Teataval juhul võib kaaluda hääleõiguse kasutamata jätmist, kui see on sõltuvalt investeerimisstrateegiast ainult eurofondi huvides. Samas ei tuleks välja jätta võimalust, et äriühinguna asutatud fond hääletab ise või annab teatavad hääletusjuhised oma fondivalitsejale. |
| --- | --- |

(16)

Fondivalitseja peaks vastu võtma, rakendama ja säilitama valitsetava eurofondi finantsinstrumentidega seotud hääleõiguse kasutamise tõhusa ja asjakohase strateegia, et tagada sellise hääleõiguse kasutamine ainult eurofondi huvides. Strateegia ja selle kohaldamisega seotud teave peaks olema investoritele vabalt kättesaadav, sealhulgas veebilehe kaudu. Teataval juhul võib kaaluda hääleõiguse kasutamata jätmist, kui see on sõltuvalt investeerimisstrateegiast ainult eurofondi huvides. Samas ei tuleks välja jätta võimalust, et äriühinguna asutatud fond hääletab ise või annab teatavad hääletusjuhised oma fondivalitsejale.

| (17) | Kohustus teavitada kõrgemat juhtkonda või muud pädevat fondivalitseja siseorganit, et need saaksid teha vajalikke otsuseid, ei tohiks piirata fondivalitseja ja eurofondi kohustust teatada (nt perioodilistes aruannetes) olukordadest, mil huvide konfliktide juhtimiseks kehtestatud organisatsiooniline või halduskord ei ole piisav, et tagada piisava kindlusega huvide kahjustamise ohu ennetamine. Sellistes aruannetes tuleks selgitada ja põhjendada fondivalitseja otsust, isegi kui otsustati mitte tegutseda, võttes arvesse huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks ja juhtimiseks vastu võetud organisatsioonisisest poliitikat ja korda. |
| --- | --- |

(17)

Kohustus teavitada kõrgemat juhtkonda või muud pädevat fondivalitseja siseorganit, et need saaksid teha vajalikke otsuseid, ei tohiks piirata fondivalitseja ja eurofondi kohustust teatada (nt perioodilistes aruannetes) olukordadest, mil huvide konfliktide juhtimiseks kehtestatud organisatsiooniline või halduskord ei ole piisav, et tagada piisava kindlusega huvide kahjustamise ohu ennetamine. Sellistes aruannetes tuleks selgitada ja põhjendada fondivalitseja otsust, isegi kui otsustati mitte tegutseda, võttes arvesse huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks ja juhtimiseks vastu võetud organisatsioonisisest poliitikat ja korda.

| (18) | Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitsejad tegutsevad nende valitsetavate eurofondide ja turu terviklikkuse parimates huvides. Teatavad praktikad, nagu turu ajastamine ja hiline kauplemine, võivad kahjustada osakuomanike huvisid ja turu toimimist. Seepärast peaksid fondivalitsejad kehtestama kuritarvitamiste vältimiseks asjakohased menetlused. Lisaks peaksid fondivalitsejad kehtestama asjakohase korra põhjendamatute tasude ja tegevuste, nagu ülekauplemine, vältimiseks, võttes arvesse eurofondi investeerimiseesmärke ja -poliitikat. |
| --- | --- |

(18)

Direktiiviga 2009/65/EÜ on ette nähtud, et fondivalitsejad tegutsevad nende valitsetavate eurofondide ja turu terviklikkuse parimates huvides. Teatavad praktikad, nagu turu ajastamine ja hiline kauplemine, võivad kahjustada osakuomanike huvisid ja turu toimimist. Seepärast peaksid fondivalitsejad kehtestama kuritarvitamiste vältimiseks asjakohased menetlused. Lisaks peaksid fondivalitsejad kehtestama asjakohase korra põhjendamatute tasude ja tegevuste, nagu ülekauplemine, vältimiseks, võttes arvesse eurofondi investeerimiseesmärke ja -poliitikat.

| (19) | Samuti peaksid fondivalitsejad tegutsema eurofondi parimates huvides, kui nad täidavad tehingukorraldusi otse nende valitsetava eurofondi nimel või edastavad kõnealused korraldused kolmandatele isikutele. Korralduste täitmisel eurofondi nimel peaksid fondivalitsejad võtma mõistlikke meetmeid, et järjekindlalt tagada eurofondile parim võimalik tulemus, võttes arvesse hinda, kulusid, kiirust, täitmise ja arveldamise tõenäosust, korralduse suurust ja sisu või mis tahes muid korralduse täitmiseks olulisi kaalutlusi. |
| --- | --- |

(19)

Samuti peaksid fondivalitsejad tegutsema eurofondi parimates huvides, kui nad täidavad tehingukorraldusi otse nende valitsetava eurofondi nimel või edastavad kõnealused korraldused kolmandatele isikutele. Korralduste täitmisel eurofondi nimel peaksid fondivalitsejad võtma mõistlikke meetmeid, et järjekindlalt tagada eurofondile parim võimalik tulemus, võttes arvesse hinda, kulusid, kiirust, täitmise ja arveldamise tõenäosust, korralduse suurust ja sisu või mis tahes muid korralduse täitmiseks olulisi kaalutlusi.

| (20) | Selleks et fondivalitsejad tegutseksid valitsetavate eurofondide parimates huvides piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega nagu on ette nähtud direktiiviga 2009/65/EÜ, tuleb sätestada korralduste käitlemise eeskirjad. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et fondivalitsejad tegutseksid valitsetavate eurofondide parimates huvides piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega nagu on ette nähtud direktiiviga 2009/65/EÜ, tuleb sätestada korralduste käitlemise eeskirjad.

| (21) | Fondivalitseja ei tohiks maksta ega saada teatavat tasu, vahendustasu või mitterahalist hüve, kuna see võib mõjutada selliste direktiivi 2009/65/EÜ kohaste nõuete järgimist, mille kohaselt peaks fondivalitseja tegutsema ausalt, õiglaselt ja professionaalselt oma klientide parimates huvides. Seepärast tuleb kehtestada selged eeskirjad, millega täpsustatakse juhud, mil tasu, vahendustasu või mitterahalise hüve maksmist ei käsitata kõnealuste põhimõtete rikkumisena. |
| --- | --- |

(21)

Fondivalitseja ei tohiks maksta ega saada teatavat tasu, vahendustasu või mitterahalist hüve, kuna see võib mõjutada selliste direktiivi 2009/65/EÜ kohaste nõuete järgimist, mille kohaselt peaks fondivalitseja tegutsema ausalt, õiglaselt ja professionaalselt oma klientide parimates huvides. Seepärast tuleb kehtestada selged eeskirjad, millega täpsustatakse juhud, mil tasu, vahendustasu või mitterahalise hüve maksmist ei käsitata kõnealuste põhimõtete rikkumisena.

| (22) | Fondivalitseja piiriüleste tegevustega kaasnevad uued väljakutsed fondivalitseja ja eurofondi depositooriumi suhetes. Õiguskindluse tagamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eurofondi depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu peamised elemendid, kui kõnealune fondivalitseja on asutatud liikmesriigis, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik. Selleks et kõnealune leping täidaks nõuetekohaselt oma eesmärke, tuleb ette näha kollisiooninormid, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I)) (6) artiklitest 3 ja 4 viisil, et kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus oleks eurofondi päritoluliikmesriigi õigus. |
| --- | --- |

(22)

Fondivalitseja piiriüleste tegevustega kaasnevad uued väljakutsed fondivalitseja ja eurofondi depositooriumi suhetes. Õiguskindluse tagamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eurofondi depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu peamised elemendid, kui kõnealune fondivalitseja on asutatud liikmesriigis, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik. Selleks et kõnealune leping täidaks nõuetekohaselt oma eesmärke, tuleb ette näha kollisiooninormid, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I)) (6) artiklitest 3 ja 4 viisil, et kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus oleks eurofondi päritoluliikmesriigi õigus.

| (23) | Direktiivis 2009/65/EÜ on sätestatud kohustus täpsustada fondivalitseja rakendavate riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamise kriteeriumid. Sellised kriteeriumid keskenduvad fondivalitseja kohaldatava nõuetekohase ja dokumenteeritud riskijuhtimispoliitika kehtestamisele. Kõnealune poliitika peaks võimaldama fondivalitsejatel hinnata valitsetavates portfellides võetud positsioonide riske ja kõnealuste üksikute riskide mõju portfelli üldisele riskiprofiilile. Riskijuhtimispoliitika peaks olema asjakohane ning vastama fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi tegevuse olemusele, ulatusele ja keerukusele. |
| --- | --- |

(23)

Direktiivis 2009/65/EÜ on sätestatud kohustus täpsustada fondivalitseja rakendavate riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamise kriteeriumid. Sellised kriteeriumid keskenduvad fondivalitseja kohaldatava nõuetekohase ja dokumenteeritud riskijuhtimispoliitika kehtestamisele. Kõnealune poliitika peaks võimaldama fondivalitsejatel hinnata valitsetavates portfellides võetud positsioonide riske ja kõnealuste üksikute riskide mõju portfelli üldisele riskiprofiilile. Riskijuhtimispoliitika peaks olema asjakohane ning vastama fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi tegevuse olemusele, ulatusele ja keerukusele.

| (24) | Riskijuhtimispoliitika korrapärane hindamine, kontroll ja läbivaatamine fondivalitseja poolt on samuti riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamise kriteerium. Samuti hõlmab kõnealune kriteerium riskijuhtimise protseduuri täitmises esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete tõhususe kontrolli. |
| --- | --- |

(24)

Riskijuhtimispoliitika korrapärane hindamine, kontroll ja läbivaatamine fondivalitseja poolt on samuti riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamise kriteerium. Samuti hõlmab kõnealune kriteerium riskijuhtimise protseduuri täitmises esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete tõhususe kontrolli.

| (25) | Riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamise kriteeriumide esmatähtsa elemendina peaksid fondivalitsejad rakendama proportsionaalsed ja tõhusad riskihindamistehnikad, et pidevalt hinnata valitsetava eurofondi olemasolevaid või võimalikke riske. Kõnealused nõuded põhinevad liikmesriikide pädevate asutuste kokkulepitud ühtsetel tavadel. Need hõlmavad nii kvantifitseeritavate riskidega seotud kvantitatiivseid meetmeid kui ka kvalitatiivseid meetodeid. Kvantitatiivsete meetmete arvutamisel kasutatavad elektroonilised andmetöötlussüsteemid ja -vahendid tuleks integreerida omavahel või front-office ja raamatupidamise rakendustesse. Riskihindamistehnikad peaksid võimaldama adekvaatselt hinnata riske suuremate turuvapustuste korral ja neid tuleks vajaduse korral osakuomanike huvides kohandada. Kõnealused tehnikad peaksid võimaldama adekvaatselt hinnata asjaomaste riskide kontsentratsiooni ja koosmõju portfelli tasandil. |
| --- | --- |

(25)

Riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamise kriteeriumide esmatähtsa elemendina peaksid fondivalitsejad rakendama proportsionaalsed ja tõhusad riskihindamistehnikad, et pidevalt hinnata valitsetava eurofondi olemasolevaid või võimalikke riske. Kõnealused nõuded põhinevad liikmesriikide pädevate asutuste kokkulepitud ühtsetel tavadel. Need hõlmavad nii kvantifitseeritavate riskidega seotud kvantitatiivseid meetmeid kui ka kvalitatiivseid meetodeid. Kvantitatiivsete meetmete arvutamisel kasutatavad elektroonilised andmetöötlussüsteemid ja -vahendid tuleks integreerida omavahel või front-office ja raamatupidamise rakendustesse. Riskihindamistehnikad peaksid võimaldama adekvaatselt hinnata riske suuremate turuvapustuste korral ja neid tuleks vajaduse korral osakuomanike huvides kohandada. Kõnealused tehnikad peaksid võimaldama adekvaatselt hinnata asjaomaste riskide kontsentratsiooni ja koosmõju portfelli tasandil.

| (26) | Riskijuhtimissüsteemi eesmärk on tagada, et fondivalitsejad järgiksid direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud investeerimispiiranguid, nt üldriski ja vastaspooleriski piiranguid. Seepärast tuleks sätestada üldriski ja vastaspooleriski arvutamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(26)

Riskijuhtimissüsteemi eesmärk on tagada, et fondivalitsejad järgiksid direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud investeerimispiiranguid, nt üldriski ja vastaspooleriski piiranguid. Seepärast tuleks sätestada üldriski ja vastaspooleriski arvutamise kriteeriumid.

| (27) | Käesolevas direktiivis tuleb sätestada ja täpsustada üldriski arvutamise kriteeriumid, mis muu hulgas hõlmavad kohustustel põhinevat meetodit, VaR riskihindamismeetodit või täiustatud riskihindamismeetodeid. Samuti tuleks sätestada selle meetodi peamised elemendid, mille kohaselt peaks fondivalitseja vastaspooleriski arvutama. Kõnealuste eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta kõnealuste meetodite kasutamise tingimusi, sealhulgas eurofondi vastaspooleriski vähendamiseks kasutatavate tagatislepingute põhimõtteid, samuti riskimaandamis- ja nettimiskorra kohaldamist, nagu on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas direktiivis tuleb sätestada ja täpsustada üldriski arvutamise kriteeriumid, mis muu hulgas hõlmavad kohustustel põhinevat meetodit, VaR riskihindamismeetodit või täiustatud riskihindamismeetodeid. Samuti tuleks sätestada selle meetodi peamised elemendid, mille kohaselt peaks fondivalitseja vastaspooleriski arvutama. Kõnealuste eeskirjade kohaldamisel tuleks arvesse võtta kõnealuste meetodite kasutamise tingimusi, sealhulgas eurofondi vastaspooleriski vähendamiseks kasutatavate tagatislepingute põhimõtteid, samuti riskimaandamis- ja nettimiskorra kohaldamist, nagu on välja töötanud pädevad asutused koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega.

| (28) | Vastavalt direktiivile 2009/65/EÜ peavad fondivalitsejad kasutama börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse täpse ja sõltumatu hindamise protseduuri. Seepärast sätestatakse käesolevas direktiivis kooskõlas komisjoni 19. märtsi 2007. aasta direktiiviga 2007/16/EÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega) kõnealuse protseduuri kohta üksikasjalikud nõuded (7). Hea tavana peaksid fondivalitsejad kohaldama kõnealuseid nõudeid ka instrumentide suhtes, mille väärtuse hindamisel on riskid samaväärsed börsiväliste tuletisinstrumentide riskidega, nt toote ebalikviiduse ja/või väljamaksete struktuuri keerukusega seotud riskid. Fondivalitsejad peaksid vastu võtma artiklis 44 sätestatud nõuetele vastava korra ja protseduurid, mille kohaselt hinnatakse vähelikviidseid või keerulisi vabalt võõrandatavaid väärtpabereid ja rahaturuinstrumente, mille puhul tuleb kasutada mudelipõhiseid hindamismeetodeid. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt direktiivile 2009/65/EÜ peavad fondivalitsejad kasutama börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse täpse ja sõltumatu hindamise protseduuri. Seepärast sätestatakse käesolevas direktiivis kooskõlas komisjoni 19. märtsi 2007. aasta direktiiviga 2007/16/EÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega) kõnealuse protseduuri kohta üksikasjalikud nõuded (7). Hea tavana peaksid fondivalitsejad kohaldama kõnealuseid nõudeid ka instrumentide suhtes, mille väärtuse hindamisel on riskid samaväärsed börsiväliste tuletisinstrumentide riskidega, nt toote ebalikviiduse ja/või väljamaksete struktuuri keerukusega seotud riskid. Fondivalitsejad peaksid vastu võtma artiklis 44 sätestatud nõuetele vastava korra ja protseduurid, mille kohaselt hinnatakse vähelikviidseid või keerulisi vabalt võõrandatavaid väärtpabereid ja rahaturuinstrumente, mille puhul tuleb kasutada mudelipõhiseid hindamismeetodeid.

| (29) | Vastavalt direktiivile 2009/65/EÜ peab fondivalitseja esitama asjaomastele pädevatele asutustele teavet selliste tuletisinstrumentide liikide kohta, millesse eurofond on investeerinud, samuti nendega seotud riskide, kohaldatavate koguseliste piirangute ning selliste tehingutega seotud riskide hindamise meetodite kohta. Fondivalitseja kõnealuse kohustuse täitmise sisu ja asjaomased protseduurid tuleks täpsustada. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt direktiivile 2009/65/EÜ peab fondivalitseja esitama asjaomastele pädevatele asutustele teavet selliste tuletisinstrumentide liikide kohta, millesse eurofond on investeerinud, samuti nendega seotud riskide, kohaldatavate koguseliste piirangute ning selliste tehingutega seotud riskide hindamise meetodite kohta. Fondivalitseja kõnealuse kohustuse täitmise sisu ja asjaomased protseduurid tuleks täpsustada.

| (30) | Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2009/77/EÜ (8). |
| --- | --- |

(30)

Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega 2009/77/EÜ (8).

| (31) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse direktiivi 2009/65/EÜ rakenduseeskirjad, millega:

| 1) | täpsustatakse artikli 12 lõike 1 teises lõigu punktis a osutatud kord ja süsteem ning artikli 12 lõike 1 teise lõigu punktis b osutatud huvide konflikti minimeerimiseks vajalik struktuur ja vajalikud organisatsioonilised nõuded; |
| --- | --- |

1)

täpsustatakse artikli 12 lõike 1 teises lõigu punktis a osutatud kord ja süsteem ning artikli 12 lõike 1 teise lõigu punktis b osutatud huvide konflikti minimeerimiseks vajalik struktuur ja vajalikud organisatsioonilised nõuded;

| 2) | kehtestatakse sellised kriteeriumid ausalt ja õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega tegutsemiseks, mis arvestavad igati eurofondi huve, ning huvide konfliktide liikide määramise kriteeriumid, täpsustades vahendite tõhusa kasutamise põhimõtted ning määratledes meetmed, mida tuleb võtta artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaste huvide konfliktide tuvastamiseks, vältimiseks, juhtimiseks või avalikustamiseks; |
| --- | --- |

2)

kehtestatakse sellised kriteeriumid ausalt ja õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega tegutsemiseks, mis arvestavad igati eurofondi huve, ning huvide konfliktide liikide määramise kriteeriumid, täpsustades vahendite tõhusa kasutamise põhimõtted ning määratledes meetmed, mida tuleb võtta artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaste huvide konfliktide tuvastamiseks, vältimiseks, juhtimiseks või avalikustamiseks;

| 3) | käsitletakse üksikasju, mis tuleb vastavalt artikli 23 lõikele 5 ja artikli 33 lõikele 5 lisada depositooriumi ja fondivalitseja vahel sõlmitavatesse lepingutesse, ning |
| --- | --- |

3)

käsitletakse üksikasju, mis tuleb vastavalt artikli 23 lõikele 5 ja artikli 33 lõikele 5 lisada depositooriumi ja fondivalitseja vahel sõlmitavatesse lepingutesse, ning

| 4) | käsitletakse artikli 51 lõikes 1 osutatud riskijuhtimise protseduure, eelkõige fondivalitseja kohaldatavate riskijuhtimise protseduuride sobivuse hindamise kriteeriume ning riskijuhtimispoliitikat ja protseduure ning selliste kriteeriumidega seotud riskide hindamise ja juhtimise korda, protseduure ja tehnikaid. |
| --- | --- |

4)

käsitletakse artikli 51 lõikes 1 osutatud riskijuhtimise protseduure, eelkõige fondivalitseja kohaldatavate riskijuhtimise protseduuride sobivuse hindamise kriteeriume ning riskijuhtimispoliitikat ja protseduure ning selliste kriteeriumidega seotud riskide hindamise ja juhtimise korda, protseduure ja tehnikaid.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse fondivalitsejate suhtes, kes tegelevad eurofondide valitsemisega, nagu on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 6 lõikes 2.

Käesoleva direktiivi V peatükki kohaldatakse ka depositooriumide suhtes, kes täidavad oma ülesandeid direktiivi 2009/65/EÜ IV peatüki ja V peatüki 3. jao sätete kohaselt.

2.   Käesoleva peatüki, II peatüki artikli 12 ning III, IV ja VI peatüki sätteid kohaldatakse mutatis mutandis äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole määranud fondivalitsejat, kellele on antud tegevusluba direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt.

Sel juhul tuleb „fondivalitsejat” käsitada „äriühinguna asutatud fondina”.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse lisaks direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| 1) | „klient” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik või muu ettevõtja, sealhulgas eurofond, kellele fondivalitseja osutab ühise väärtpaberiportfelli valitsemise teenust või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaseid teenuseid; |
| --- | --- |

1)

„klient” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik või muu ettevõtja, sealhulgas eurofond, kellele fondivalitseja osutab ühise väärtpaberiportfelli valitsemise teenust või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaseid teenuseid;

| 2) | „osakuomanik” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes omab ühte või mitut eurofondi osakut; |
| --- | --- |

2)

„osakuomanik” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes omab ühte või mitut eurofondi osakut;

| 3) | „asjaomane isik” – fondivalitseja puhul järgmised isikud:






  a) | direktor, osanik või temaga samaväärne isik või fondivalitseja tegevjuht; |
| --- | --- | --- |

3)

„asjaomane isik” – fondivalitseja puhul järgmised isikud:

a)

direktor, osanik või temaga samaväärne isik või fondivalitseja tegevjuht;

| b) | fondivalitseja töötaja, samuti mis tahes muu füüsiline isik, kelle teenuseid fondivalitseja kasutab ja kontrollib ning kes osaleb fondivalitseja poolt pakutud ühise väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse osutamises; |
| --- | --- |

b)

fondivalitseja töötaja, samuti mis tahes muu füüsiline isik, kelle teenuseid fondivalitseja kasutab ja kontrollib ning kes osaleb fondivalitseja poolt pakutud ühise väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse osutamises;

| c) | füüsiline isik, kes otseselt osaleb fondivalitsejale teenuste osutamises kolmandale isikule ülesannete delegeerimise lepingu alusel, et osutada fondivalitseja nimel ühise väärpaberiportfelli valitsemise teenust; |
| --- | --- |

c)

füüsiline isik, kes otseselt osaleb fondivalitsejale teenuste osutamises kolmandale isikule ülesannete delegeerimise lepingu alusel, et osutada fondivalitseja nimel ühise väärpaberiportfelli valitsemise teenust;

| 4) | „kõrgem juhtkond” – direktiivi 2009/65/EÜ artikli 7 lõike 1 punkti b nõuetele vastav isik või vastavad isikud, kes tegelikult juhib või juhivad fondivalitseja äritegevust; |
| --- | --- |

4)

„kõrgem juhtkond” – direktiivi 2009/65/EÜ artikli 7 lõike 1 punkti b nõuetele vastav isik või vastavad isikud, kes tegelikult juhib või juhivad fondivalitseja äritegevust;

| 5) | „juhatus” – fondivalitseja juhatus; |
| --- | --- |

5)

„juhatus” – fondivalitseja juhatus;

| 6) | „järelevalvefunktsioon” – asjaomased isikud või organ või organid, kelle kohustuseks on teostada järelevalvet kõrgema juhtkonna üle ning hinnata ja korrapäraselt kontrollida riskijuhtimise protseduuride ning direktiivi 2009/65/EÜ kohaste kohustuste täitmiseks kehtestatud poliitika, korra ja menetluste asjakohasust ja tõhusust; |
| --- | --- |

6)

„järelevalvefunktsioon” – asjaomased isikud või organ või organid, kelle kohustuseks on teostada järelevalvet kõrgema juhtkonna üle ning hinnata ja korrapäraselt kontrollida riskijuhtimise protseduuride ning direktiivi 2009/65/EÜ kohaste kohustuste täitmiseks kehtestatud poliitika, korra ja menetluste asjakohasust ja tõhusust;

| 7) | „vastaspoolerisk” – eurofondi kahjumirisk, mis tuleneb võimalusest, et tehingu vastaspool ei täida oma kohustusi enne tehingu rahavoo lõpparveldust; |
| --- | --- |

7)

„vastaspoolerisk” – eurofondi kahjumirisk, mis tuleneb võimalusest, et tehingu vastaspool ei täida oma kohustusi enne tehingu rahavoo lõpparveldust;

| 8) | „likviidsusrisk” – risk, et eurofondi portfelli kuuluvat positsiooni ei saa müüa, likvideerida või sulgeda piiratud kuluga piisavalt lühikese aja jooksul, mis võib pärssida eurofondi suutlikkust alaliselt täita direktiivi 2009/65/EÜ artikli 84 lõikes 1 sätestatud nõuet; |
| --- | --- |

8)

„likviidsusrisk” – risk, et eurofondi portfelli kuuluvat positsiooni ei saa müüa, likvideerida või sulgeda piiratud kuluga piisavalt lühikese aja jooksul, mis võib pärssida eurofondi suutlikkust alaliselt täita direktiivi 2009/65/EÜ artikli 84 lõikes 1 sätestatud nõuet;

| 9) | „tururisk” – eurofondi kahjumirisk, mis tuleneb eurofondi positsioonide turuväärtuse muutusest, mida põhjustab selliste turutegurite muutus, nagu intressimäärad, valuutakursid, aktsia- ja kaubahinnad või emitendi krediidikõlblikkus; |
| --- | --- |

9)

„tururisk” – eurofondi kahjumirisk, mis tuleneb eurofondi positsioonide turuväärtuse muutusest, mida põhjustab selliste turutegurite muutus, nagu intressimäärad, valuutakursid, aktsia- ja kaubahinnad või emitendi krediidikõlblikkus;

| 10) | „operatsioonirisk” – eurofondi kahjumirisk, mis tuleneb ebaadekvaatsetest siseprotsessidest ning fondivalitseja töötajate vigadest või süsteemide mittetoimimisest või välistest teguritest, ning mis hõlmab ka juriidilist ja dokumendiriski ning eurofondi nimel teostatud kauplemis-, arveldus- ja hindamismenetlustest tulenevat riski. |
| --- | --- |

10)

„operatsioonirisk” – eurofondi kahjumirisk, mis tuleneb ebaadekvaatsetest siseprotsessidest ning fondivalitseja töötajate vigadest või süsteemide mittetoimimisest või välistest teguritest, ning mis hõlmab ka juriidilist ja dokumendiriski ning eurofondi nimel teostatud kauplemis-, arveldus- ja hindamismenetlustest tulenevat riski.

Esimese lõigu punktis 5 määratletud mõiste „juhatus” ei hõlma nõukogu, kui fondivalitseja struktuuri kuuluvad nii juhatust kui ka nõukogu.

II PEATÜKK

HALDUSMENETLUSED JA KONTROLLIMEHHANISMID

(Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 12 lõike 1 punkt a ja artikli 14 lõike 1 punkt c)

1. JAGU

Üldpõhimõtted

Artikkel 4

Menetluste ja organisatsioonilise struktuuri üldnõuded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad täidavad järgmisi nõudeid:

| a) | kehtestavad ja rakendavad otsuste tegemise menetlused ja organisatsioonilise struktuuri, millega on selgelt ja dokumenteeritult määratud aruandlusahelad ning jaotatud ametiülesanded ja kohustused, ja kohaldavad seda jätkuvalt; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad ja rakendavad otsuste tegemise menetlused ja organisatsioonilise struktuuri, millega on selgelt ja dokumenteeritult määratud aruandlusahelad ning jaotatud ametiülesanded ja kohustused, ja kohaldavad seda jätkuvalt;

| b) | tagavad, et nende asjaomased isikud on teadlikud menetlustest, mida nad peavad oma kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks järgima; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et nende asjaomased isikud on teadlikud menetlustest, mida nad peavad oma kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks järgima;

| c) | kehtestavad ja rakendavad asjakohase sisekontrollimehhanismi, et tagada otsuste ja menetluste järgimine fondivalitseja kõigil tasanditel, ning kohaldavad seda jätkuvalt; |
| --- | --- |

c)

kehtestavad ja rakendavad asjakohase sisekontrollimehhanismi, et tagada otsuste ja menetluste järgimine fondivalitseja kõigil tasanditel, ning kohaldavad seda jätkuvalt;

| d) | kehtestavad ja rakendavad tõhusa organisatsioonisisese aruandluse ja teabevahetuse süsteemi fondivalitseja kõigil asjakohastel tasanditel, samuti tõhusa mehhanismi teabe vahetamiseks asjaomaste kolmandate isikutega, ning kohaldavad neid jätkuvalt; |
| --- | --- |

d)

kehtestavad ja rakendavad tõhusa organisatsioonisisese aruandluse ja teabevahetuse süsteemi fondivalitseja kõigil asjakohastel tasanditel, samuti tõhusa mehhanismi teabe vahetamiseks asjaomaste kolmandate isikutega, ning kohaldavad neid jätkuvalt;

| e) | säilitavad andmed asjakohaselt ja korrastatult oma äritegevuse ja sisekorra kohta. |
| --- | --- |

e)

säilitavad andmed asjakohaselt ja korrastatult oma äritegevuse ja sisekorra kohta.

Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejad võtavad arvesse fondivalitseja äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate teenuste ja teostatava tegevuse olemust ja ulatust.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad ja rakendavad süsteemid ja menetlused, mis on asjaomase teabe olemust arvestades piisavad teabe turvalisuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks, ning kohaldavad neid jätkuvalt;

3.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad, rakendavad ja säilitavad äritegevuse järjepidevuse asjakohase poliitika, mille eesmärk on tagada oluliste andmete ja funktsioonide säilitamine ning teenuste osutamise ja tegevuse jätkamine fondivalitseja süsteemide ja menetluste toimimishäirete korral või kui see ei ole võimalik, siis kõnealuste andmete ja funktsioonide võimalikult kiire taastamine ning teenuste osutamise ja tegevuse jätkamine.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad ja rakendavad ja säilitavad raamatupidamiskorra, mis võimaldab neil pädeva asutuse nõudmisel esitada viimasele õigeaegselt raamatupidamisaruanded, mis annavad tema majanduslikust olukorrast tõese ja erapooletu ülevaate ning vastab kõigile kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ja -eeskirjadele.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad jälgivad ja regulaarselt hindavad lõigete 1–4 kohaselt kehtestatud süsteemide, sisekontrolli mehhanismide ja korra asjakohasust ja tulemuslikkust ning võtavad asjakohased meetmed mis tahes puuduste kõrvaldamiseks.

Artikkel 5

Vahendid

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad võtavad tööle töötajad, kellel on neile määratud kohustuste täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja asjatundlikkus.

2.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejatel on vajalikud vahendid ja ajatundlikkus, et tõhusalt kontrollida tegevusi, mida kolmandad isikud fondivalitsejaga sõlmitud lepingu alusel teostavad, eelkõige seoses kõnealuste lepingutega seotud riskide juhtimisega.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et erinevate funktsioonide täitmine ei ole asjaomastele isikutele mis tahes konkreetse funktsiooni usaldusväärsel, ausal ja professionaalsel täitmisel takistuseks ega kujune sellele tõenäoliselt takistuseks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud eesmärkidel võtavad fondivalitsejad arvesse fondivalitseja äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate teenuste ja teostatava tegevuse olemust ja ulatust.

2. JAGU

Haldus- ja raamatupidamiskord

Artikkel 6

Kaebuste menetlemine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad ja rakendavad tõhusad ja läbipaistvad menetlused investoritelt saadud kaebuste mõistlikuks ja kiireks käsitlemiseks, ning kohaldavad neid jätkuvalt.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad registreerivad kõik kaebused ja nende lahendamiseks võetud meetmed.

3.   Investorid saavad kaebusi esitada tasuta. Lõikes 1 osutatud menetlusi käsitlev teave tehakse investoritele kättesaadavaks tasuta.

Artikkel 7

Elektrooniline andmetöötlus

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad võtavad asjakohaseid meetmeid sobiva elektroonilise süsteemi rakendamiseks, mis võimaldaks õigeaegselt ja nõuetekohaselt salvestada kõigi portfellitehingute või märkimis- või tagasivõtmiskorralduste andmed, et täita artikli 14 ja 15 sätteid.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad elektrooniliste andmete töötlemisel kõrgetasemelise turvalisuse ning vajaduse korral ka salvestatud teabe terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse.

Artikkel 8

Raamatupidamiskord

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kohaldavad artikli 4 lõikes 4 osutatud raamatupidamiskorda, et tagada osakuomanike kaitse.

Eurofondi raamatupidamist tuleb korraldada nii, et kõik eurofondi varad ja kohustised saab otseselt kindlaks teha.

Kui eurofondil on mitu investeerimisüksust, tuleb iga investeerimisüksuse kohta pidada eraldi raamatupidamisarvestust.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad, rakendavad ja säilitavad raamatupidamiskorra kooskõlas eurofondi päritoluliikmesriigi raamatupidamiseeskirjadega, et tagada iga eurofondi vara puhasväärtuse täpne arvutamine raamatupidamiseeskirjade kohaselt ning märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste nõuetekohane täitmine kõnealuse puhasväärtuse alusel.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestaksid kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 85 kohaste kohaldatavate eeskirjadega asjakohased menetlused, et tagada eurofondi varade ja kohustiste nõuetekohane ja täpne hindamine.

3. JAGU

Sisekontrollimehhanismid

Artikkel 9

Kõrgema juhtkonna ja järelevalvefunktsiooni täitva isiku teostatav kontroll

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad ettevõttesiseste funktsioonide määramisel, et kõrgem juhtkond ja vajaduse korral järelevalvefunktsiooni täitev isik vastutavad selle eest, et fondivalitseja täidab direktiivi 2009/65/EÜ kohaseid kohustusi.

2.   Fondivalitseja tagab, et tema kõrgem juhtkond:

| a) | vastutab iga valitsetava eurofondi sellise üldise investeerimispoliitika rakendamise eest, mis on kindlaks määratud kas prospektis, fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas; |
| --- | --- |

a)

vastutab iga valitsetava eurofondi sellise üldise investeerimispoliitika rakendamise eest, mis on kindlaks määratud kas prospektis, fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas;

| b) | vaatab üle iga valitsetava eurofondi kinnitatud investeerimisstrateegia; |
| --- | --- |

b)

vaatab üle iga valitsetava eurofondi kinnitatud investeerimisstrateegia;

| c) | tagab, et fondivalitseja on kehtestanud artikli 10 kohase alalise ja tõhusa vastavuskontrollifunktsiooni, isegi kui kõnealust funktsiooni täidab kolmas isik; |
| --- | --- |

c)

tagab, et fondivalitseja on kehtestanud artikli 10 kohase alalise ja tõhusa vastavuskontrollifunktsiooni, isegi kui kõnealust funktsiooni täidab kolmas isik;

| d) | tagab ja kontrollib korrapäraselt, et iga valitsetava eurofondi üldist investeerimispoliitikat, investeerimisstrateegiaid ja riskipiiranguid rakendaks ja täidetaks nõuetekohaselt ja tõhusalt, isegi kui riskijuhtimisfunktsiooni täidab kolmas isik; |
| --- | --- |

d)

tagab ja kontrollib korrapäraselt, et iga valitsetava eurofondi üldist investeerimispoliitikat, investeerimisstrateegiaid ja riskipiiranguid rakendaks ja täidetaks nõuetekohaselt ja tõhusalt, isegi kui riskijuhtimisfunktsiooni täidab kolmas isik;

| e) | kinnitab ja vaatab korrapäraselt läbi iga valitsetava eurofondi investeerimisotsuste tegemise sisekorra, et tagada selliste otsuste vastavus vastuvõetud investeerimisstrateegiale; |
| --- | --- |

e)

kinnitab ja vaatab korrapäraselt läbi iga valitsetava eurofondi investeerimisotsuste tegemise sisekorra, et tagada selliste otsuste vastavus vastuvõetud investeerimisstrateegiale;

| f) | kinnitab ja vaatab iga valitsetava eurofondi puhul korrapäraselt läbi artikli 38 kohase riskijuhtimispoliitika ning kõnealuse poliitika rakendamise korra, menetlused ja tehnikad, sealhulgas riski piirmäärade süsteemi. |
| --- | --- |

f)

kinnitab ja vaatab iga valitsetava eurofondi puhul korrapäraselt läbi artikli 38 kohase riskijuhtimispoliitika ning kõnealuse poliitika rakendamise korra, menetlused ja tehnikad, sealhulgas riski piirmäärade süsteemi.

3.   Samuti tagab fondivalitseja, et kõrgem juhtkond ja vajaduse korral järelevalvefunktsiooni täitev isik:

| a) | hindab ja korrapäraselt kontrollib sellise poliitika, korra ja selliste menetluste tõhusust, mis on kehtestatud direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

hindab ja korrapäraselt kontrollib sellise poliitika, korra ja selliste menetluste tõhusust, mis on kehtestatud direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud kohustuste täitmiseks;

| b) | võtab asjakohaseid meetmeid mis tahes puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

b)

võtab asjakohaseid meetmeid mis tahes puuduste kõrvaldamiseks.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et kõrgemale juhtkonnale esitatakse sageli ja vähemalt korra aastas vastavust, siseauditit ja riskijuhtimist käsitlevad kirjalikud aruanded, milles eelkõige märgitakse seda, kas puuduste korral on võetud asjakohaseid parandusmeetmeid.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et kõrgemale juhtkonnale esitatakse korrapäraselt aruanded lõike 2 punktide b–e kohase investeerimisstrateegia ja investeerimisotsuste tegemise sisekorra rakendamise kohta.

6.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et järelevalvefunktsiooni täitva isiku olemasolu korral esitatakse lõikes 4 osutatud teemasid käsitlevad kirjalikud aruanded korrapäraselt ka talle.

Artikkel 10

Alaline vastavuskontrollifunktsioon

1.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejad kehtestavad, rakendavad ja säilitavad asjakohase poliitika ja korra, mille eesmärk on tuvastada mis tahes risk, et fondivalitseja ei täida direktiivist 2009/65/EÜ tulenevaid kohustusi, ja sellega seonduvad riskid, ning kehtestavad asjakohased meetmed ja menetlused, mille eesmärk on sellist riski minimeerida ja võimaldada pädevatel asutustel kõnealuse direktiivi raames oma õigusi tulemuslikult rakendada.

Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejad võtavad arvesse fondivalitseja äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate teenuste ja teostatava tegevuse olemust ja ulatust.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad alalise ja tõhusa vastavuskontrollifunktsiooni, mida täidab oma tegevuses sõltumatu isik, kellel on järgmised kohustused:

| a) | teostada järelevalvet ja korrapäraselt hinnata lõike 1 kohaselt kehtestatud meetmete, poliitika ja menetluste ning fondivalitseja kohustuste täitmisel esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

a)

teostada järelevalvet ja korrapäraselt hinnata lõike 1 kohaselt kehtestatud meetmete, poliitika ja menetluste ning fondivalitseja kohustuste täitmisel esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust;

| b) | nõustada ja aidata teenuste osutamise ja tegevuse eest vastutavaid isikuid küsimustes, mis on seotud direktiivi 2009/65/EÜ kohaste fondivalitseja kohustuste täitmisega. |
| --- | --- |

b)

nõustada ja aidata teenuste osutamise ja tegevuse eest vastutavaid isikuid küsimustes, mis on seotud direktiivi 2009/65/EÜ kohaste fondivalitseja kohustuste täitmisega.

3.   Selleks et lõikes 2 osutatud vastavuskontrollifunktsiooni täitev isik saaks nõuetekohaselt ja sõltumatult täita oma kohustusi, tagab fondivalitseja, et täidetud oleksid järgmised tingimused:

| a) | vastavuskontrollifunktsiooni täitval isikul peavad olema vajalikud ametivolitused, vahendid, asjatundlikkus ja juurdepääs kogu asjaomasele teabele; |
| --- | --- |

a)

vastavuskontrollifunktsiooni täitval isikul peavad olema vajalikud ametivolitused, vahendid, asjatundlikkus ja juurdepääs kogu asjaomasele teabele;

| b) | ametisse tuleb nimetada vastavuskontrolli funktsiooni täitev isik, kes vastutab vastavuskontrollifunktsiooni täitmise eest ja esitab kõrgemale juhtkonnale korrapäraselt ja vähemalt korra aastas vastavuskontrolli aruanded, milles eelkõige märgib seda, kas puuduste korral on võetud asjakohaseid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

b)

ametisse tuleb nimetada vastavuskontrolli funktsiooni täitev isik, kes vastutab vastavuskontrollifunktsiooni täitmise eest ja esitab kõrgemale juhtkonnale korrapäraselt ja vähemalt korra aastas vastavuskontrolli aruanded, milles eelkõige märgib seda, kas puuduste korral on võetud asjakohaseid parandusmeetmeid;

| c) | vastavuskontrollifunktsiooni täitvad asjaomased isikud ei tohi tegeleda selliste teenuste osutamise ja tegevusega, mille üle nad järelevalvet teostavad; |
| --- | --- |

c)

vastavuskontrollifunktsiooni täitvad asjaomased isikud ei tohi tegeleda selliste teenuste osutamise ja tegevusega, mille üle nad järelevalvet teostavad;

| d) | vastavuskontrollifunktsiooni täitvate asjaomaste isikute töötasu määramise meetod ei tohi piirata nende objektiivsust ega anda tõenäolist võimalust selle piiramiseks. |
| --- | --- |

d)

vastavuskontrollifunktsiooni täitvate asjaomaste isikute töötasu määramise meetod ei tohi piirata nende objektiivsust ega anda tõenäolist võimalust selle piiramiseks.

Samas ei nõuta fondivalitsejalt esimese lõigu punktide c või d täitmist, kui ta suudab tõendada, et tema äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust ning teenuste ja tegevuse olemust ja ulatust silmas pidades ei ole kõnealune nõue proportsionaalne ning et fondivalitseja vastavuskontrollifunktsiooni täitmine on jätkuvalt tõhus.

Artikkel 11

Alaline siseauditifunktsioon

1.   Kui see on fondivalitseja äritegevuse olemusest, ulatusest ja keerukusest ning selle käigus osutatavate ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega seotud tegevuste olemusest ja ulatusest tulenevalt asjakohane ja proportsionaalne, nõuavad liikmesriigid, et kõnealused fondivalitsejad kehtestavad ja säilitavad siseauditifunktsiooni, mis on eraldiseisev ja sõltumatu fondivalitseja muudest tegevustest ja funktsioonidest.

2.   Lõike 1 kohast siseauditifunktsiooni täitval isikul on järgmised ülesanded:

| a) | kehtestada, rakendada ja jätkuvalt kohaldada auditikava fondivalitseja süsteemide, sisekontrolli mehhanismide ja korra asjakohasuse ja tõhususe uurimiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

kehtestada, rakendada ja jätkuvalt kohaldada auditikava fondivalitseja süsteemide, sisekontrolli mehhanismide ja korra asjakohasuse ja tõhususe uurimiseks ja hindamiseks;

| b) | esitada soovitusi, mis tuginevad punkti a kohaselt tehtud töö tulemusele; |
| --- | --- |

b)

esitada soovitusi, mis tuginevad punkti a kohaselt tehtud töö tulemusele;

| c) | kontrollida vastavust punktis b osutatud soovitustele; |
| --- | --- |

c)

kontrollida vastavust punktis b osutatud soovitustele;

| d) | esitada siseauditiga seotud küsimusi käsitlevad aruanded artikli 9 lõike 4 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

esitada siseauditiga seotud küsimusi käsitlevad aruanded artikli 9 lõike 4 kohaselt.

Artikkel 12

Alaline riskijuhtimisfunktsioon

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad ja säilitavad alalise riskiuhtimisfunktsiooni.

2.   Lõike 1 kohast alalist riskijuhtimisfunktsiooni täitev isik on hierarhiliselt ja funktsionaalselt sõltumatu tegevüksustest.

Liikmesriigid võivad lubada liikmesriikidel teha erandi kõnealusest kohustusest, kui erand on fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi tegevuse olemust, ulatust ja keerukust silmas pidades asjakohane ja proportsionaalne.

Fondivalitseja peab suutma tõendada, et huvide konfliktide vältimiseks on võetud kaitsemeetmed, mis võimaldavad riskijuhtimistegevuste sõltumatut teostamist, ja et riskijuhtimise protseduurid vastavad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 nõuetele.

3.   Alalise riskijuhtimisfunktsiooni raames tuleb:

| a) | rakendada riskijuhtimise poliitikat ja protseduure; |
| --- | --- |

a)

rakendada riskijuhtimise poliitikat ja protseduure;

| b) | tagada vastavus eurofondi riski piirmäärade süsteemile, sealhulgas artiklite 41, 42 ja 43 kohastele üldriski ja vastaspooleriski piirangutele; |
| --- | --- |

b)

tagada vastavus eurofondi riski piirmäärade süsteemile, sealhulgas artiklite 41, 42 ja 43 kohastele üldriski ja vastaspooleriski piirangutele;

| c) | anda juhatusele nõu seoses iga valitsetava eurofondi riskiprofiili määramisega; |
| --- | --- |

c)

anda juhatusele nõu seoses iga valitsetava eurofondi riskiprofiili määramisega;

| d) | esitada juhatusele ja järelevalvefunktsiooni täitvale isikule, kui see on olemas, korrapäraselt aruandeid, mis käsitlevad järgmist:






  i) | iga valitsetava eurofondi olemasoleva riskitaseme vastavus kõnealuse eurofondi jaoks määratud riskiprofiilile; |
| --- | --- | --- |

d)

esitada juhatusele ja järelevalvefunktsiooni täitvale isikule, kui see on olemas, korrapäraselt aruandeid, mis käsitlevad järgmist:

i)

iga valitsetava eurofondi olemasoleva riskitaseme vastavus kõnealuse eurofondi jaoks määratud riskiprofiilile;

| ii) | iga valitsetava eurofondi vastavus asjaomastele riski piirmäärade süsteemidele; |
| --- | --- |

ii)

iga valitsetava eurofondi vastavus asjaomastele riski piirmäärade süsteemidele;

| iii) | riskijuhtimise protseduuri nõuetekohasus ja tõhusus, märkides eelkõige seda, kas puuduste korral on võetud asjakohaseid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

iii)

riskijuhtimise protseduuri nõuetekohasus ja tõhusus, märkides eelkõige seda, kas puuduste korral on võetud asjakohaseid parandusmeetmeid;

| e) | esitada kõrgemale juhtkonnale korrapäraselt aruandeid, milles antakse teavet iga valitsetava eurofondi olemasoleva riskitaseme ja riski piirmäärade tegeliku või prognoositava ületamise kohta, et tagada asjakohaste meetmete viivitamatu võtmine; |
| --- | --- |

e)

esitada kõrgemale juhtkonnale korrapäraselt aruandeid, milles antakse teavet iga valitsetava eurofondi olemasoleva riskitaseme ja riski piirmäärade tegeliku või prognoositava ületamise kohta, et tagada asjakohaste meetmete viivitamatu võtmine;

| f) | vaadata läbi ja vajaduse korral tõhustada artikli 44 kohast börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse hindamise korda ja vastavaid menetlusi. |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi ja vajaduse korral tõhustada artikli 44 kohast börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse hindamise korda ja vastavaid menetlusi.

4.   Alalist riskijuhtimisfunktsiooni täitval isikul on vajalikud ametivolitused ja juurdepääs kogu asjakohasele teabele, mida on vaja lõikes 3 sätestatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 13

Isiklikud tehingud

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad, rakendavad ja säilitavad asjakohase korra, mille eesmärk on järgmiste tegevuste vältimine juhul, kui mõni asjaomane isik, kes on seotud tegevusega, mille puhul võib tekkida huvide konflikt, või kellel on tulenevalt tegevusest, mida ta teostab fondivalitseja nimel, direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses juurdepääs siseteabele või muule eurofondiga seotud või eurofondiga või selle nimel teostatud tehingutega seotud konfidentsiaalsele teabele:

| a) | isikliku tehingu sõlmimine, mis vastab vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:






  i) | kõnealusel isikul on kõnealuse isikliku tehingu sõlmimine direktiivi 2003/6/EÜ kohaselt keelatud; |
| --- | --- | --- |

a)

isikliku tehingu sõlmimine, mis vastab vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

i)

kõnealusel isikul on kõnealuse isikliku tehingu sõlmimine direktiivi 2003/6/EÜ kohaselt keelatud;

| ii) | tehinguga kaasneb konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine või keelatud avalikustamine; |
| --- | --- |

ii)

tehinguga kaasneb konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine või keelatud avalikustamine;

| iii) | tehing on direktiivide 2009/65/EÜ või 2004/39/EÜ kohaste fondivalitseja kohustustega vastuolus või võib nendega tõenäoliselt vastuollu sattuda; |
| --- | --- |

iii)

tehing on direktiivide 2009/65/EÜ või 2004/39/EÜ kohaste fondivalitseja kohustustega vastuolus või võib nendega tõenäoliselt vastuollu sattuda;

| b) | muul viisil kui ametiülesannete või teenuste osutamise lepingu raames mõnele muule isikule finantsinstrumendiga seotud tehingu sõlmimiseks soovituse andmine või tema selleks ajendamine, kui asjaomase isiku isikliku tehingu puhul selle finantsinstrumendiga oleks kohaldatav käesoleva lõike punkt a või direktiivi 2006/73/EÜ artikli 25 lõike 2 punkt a või b või kui seeläbi muul viisil kuritarvitatakse täitmist ootavate korraldustega seotud teavet; |
| --- | --- |

b)

muul viisil kui ametiülesannete või teenuste osutamise lepingu raames mõnele muule isikule finantsinstrumendiga seotud tehingu sõlmimiseks soovituse andmine või tema selleks ajendamine, kui asjaomase isiku isikliku tehingu puhul selle finantsinstrumendiga oleks kohaldatav käesoleva lõike punkt a või direktiivi 2006/73/EÜ artikli 25 lõike 2 punkt a või b või kui seeläbi muul viisil kuritarvitatakse täitmist ootavate korraldustega seotud teavet;

| c) | mis tahes teabe või arvamuse avaldamine mõnele muule isikule muul viisil kui ametiülesannete või teenuste osutamise lepingu raames ja ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ artikli 3 punkti a kohaldamist, kui asjaomane isik teab või oleks mõistlik eeldada, et ta teab, et sellise avaldamise tulemusena kõnealune muu isik astub ühe järgmistest sammudest või on tõenäoline, et ta seda teeb:






  i) | sõlmib finantsinstrumendiga seotud tehingu, kui asjaomase isiku isikliku tehingu puhul selle finantsinstrumendiga oleks kohaldatav käesoleva lõike punkt a või direktiivi 2006/73/EÜ artikli 25 lõike 2 punkt a või b või kui seeläbi muul viisil kuritarvitatakse täitmist ootavate korraldustega seotud teavet; |
| --- | --- | --- |

c)

mis tahes teabe või arvamuse avaldamine mõnele muule isikule muul viisil kui ametiülesannete või teenuste osutamise lepingu raames ja ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ artikli 3 punkti a kohaldamist, kui asjaomane isik teab või oleks mõistlik eeldada, et ta teab, et sellise avaldamise tulemusena kõnealune muu isik astub ühe järgmistest sammudest või on tõenäoline, et ta seda teeb:

i)

sõlmib finantsinstrumendiga seotud tehingu, kui asjaomase isiku isikliku tehingu puhul selle finantsinstrumendiga oleks kohaldatav käesoleva lõike punkt a või direktiivi 2006/73/EÜ artikli 25 lõike 2 punkt a või b või kui seeläbi muul viisil kuritarvitatakse täitmist ootavate korraldustega seotud teavet;

| ii) | annab teisele isikule sellise tehingu sõlmimiseks soovituse või ajendab teda selleks. |
| --- | --- |

ii)

annab teisele isikule sellise tehingu sõlmimiseks soovituse või ajendab teda selleks.

2.   Lõikes 1 nõutava korra eesmärk on eelkõige tagada, et:

| a) | iga asjaomane isik, kelle suhtes kohaldatakse lõiget 1, on teadlik isiklikele tehingutele seatud piirangutest ja meetmetest, mille fondivalitseja on seoses isiklike tehingute ja avaldamisega vastavalt lõikele 1 kehtestanud; |
| --- | --- |

a)

iga asjaomane isik, kelle suhtes kohaldatakse lõiget 1, on teadlik isiklikele tehingutele seatud piirangutest ja meetmetest, mille fondivalitseja on seoses isiklike tehingute ja avaldamisega vastavalt lõikele 1 kehtestanud;

| b) | fondivalitsejat teavitatakse viivitamatult asjaomase isiku sõlmitud isiklikest tehingutest kas teatades kõnealusest tehingust või muu menetluse korras, mis võimaldab fondivalitsejal sellised tehingud kindlaks teha; |
| --- | --- |

b)

fondivalitsejat teavitatakse viivitamatult asjaomase isiku sõlmitud isiklikest tehingutest kas teatades kõnealusest tehingust või muu menetluse korras, mis võimaldab fondivalitsejal sellised tehingud kindlaks teha;

| c) | andmed fondivalitsejale teada antud või ühingu poolt kindlaks tehtud isiklike tehingute, sealhulgas kõigi kõnealusteks tehinguteks antud lubade ja sellest keeldumiste kohta säilitatakse. |
| --- | --- |

c)

andmed fondivalitsejale teada antud või ühingu poolt kindlaks tehtud isiklike tehingute, sealhulgas kõigi kõnealusteks tehinguteks antud lubade ja sellest keeldumiste kohta säilitatakse.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel, kui teatavaid tegevusi teostab kolmas isik, tagab fondivalitseja, et tegevust teostav üksus säilitab andmed mis tahes asjaomase isiku tehtud isiklike tehingute kohta ja esitab fondivalitseja nõudel kõnealused andmed viivitamata fondivalitsejale.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata järgmist liiki isiklike tehingute puhul:

| a) | isiklikud tehingud, mis on tehtud väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse raames lubatud ulatuses, kui tehingule ei eelne sellega seotud teabevahetust portfellivalitseja ja asjaomase isiku või muu isiku vahel, kelle arvel tehing tehakse; |
| --- | --- |

a)

isiklikud tehingud, mis on tehtud väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse raames lubatud ulatuses, kui tehingule ei eelne sellega seotud teabevahetust portfellivalitseja ja asjaomase isiku või muu isiku vahel, kelle arvel tehing tehakse;

| b) | isiklikud tehingud eurofondiga või selliste investeerimisfondide osakutega, mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õiguse kohaselt järelevalvet, millega on nõutav samaväärne riskide hajutamine nende varade suhtes, kui asjaomane isik ja mis tahes muu isik, kelle arvel tehing tehakse, ei ole kõnealuse fondi juhtimisega seotud. |
| --- | --- |

b)

isiklikud tehingud eurofondiga või selliste investeerimisfondide osakutega, mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õiguse kohaselt järelevalvet, millega on nõutav samaväärne riskide hajutamine nende varade suhtes, kui asjaomane isik ja mis tahes muu isik, kelle arvel tehing tehakse, ei ole kõnealuse fondi juhtimisega seotud.

4.   Käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel on „isiklikul tehingul” sama tähendus nagu on sätestatud direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 11.

Artikkel 14

Portfellitehingute salvestamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et eurofondiga seotud iga portfellitehingu kohta koostatakse viivitamata andmekirje, mis on piisav korralduse ja tehtud tehingu üksikasjalike andmete tuvastamiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud kirje hõlmab järgmist:

| a) | eurofondi ja eurofondi nimel tegutseva isiku nimi või muu tunnus; |
| --- | --- |

a)

eurofondi ja eurofondi nimel tegutseva isiku nimi või muu tunnus;

| b) | asjaomase instrumendi tuvastamiseks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

b)

asjaomase instrumendi tuvastamiseks vajalikud andmed;

| c) | kogus; |
| --- | --- |

c)

kogus;

| d) | korralduse või tehingu liik; |
| --- | --- |

d)

korralduse või tehingu liik;

| e) | hind; |
| --- | --- |

e)

hind;

| f) | korralduste puhul korralduse edastamise kuupäev ja täpne aeg ning sellise isiku nimi või muu tähis, kellele korraldus edastati; või tehingute puhul, tehingu tegemise otsuse ja tehingu tegemise kuupäev ja täpne aeg; |
| --- | --- |

f)

korralduste puhul korralduse edastamise kuupäev ja täpne aeg ning sellise isiku nimi või muu tähis, kellele korraldus edastati; või tehingute puhul, tehingu tegemise otsuse ja tehingu tegemise kuupäev ja täpne aeg;

| g) | korralduse edastanud või tehingu teinud isiku nimi; |
| --- | --- |

g)

korralduse edastanud või tehingu teinud isiku nimi;

| h) | vajaduse korral korralduse tühistamise põhjused; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral korralduse tühistamise põhjused;

| i) | tehtud tehingute puhul vastaspoole ja täitmiskoha tunnus. |
| --- | --- |

i)

tehtud tehingute puhul vastaspoole ja täitmiskoha tunnus.

Esimese lõigu punkti i kohaldamisel tähendab „täitmiskoht” direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 osutatud reguleeritud turgu, kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti 15 kohast mitmepoolset kauplemissüsteemi, kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti 7 kohast kliendi korralduste ühingusisest täitjat või turutegijat või muud likviidsuse tagajat või üksust, kes täidab kolmandas riigis mõnega eespool nimetatutest sarnaseid ülesandeid.

Artikkel 15

Märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste salvestamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad astuvad kõik vajalikud sammud, et tagada eurofondi saadud märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste tsentraliseerimine ja salvestamine kohe pärast mis tahes sellise korralduse saamist.

2.   Salvestis sisaldab järgmist teavet:

| a) | asjaomane eurofond; |
| --- | --- |

a)

asjaomane eurofond;

| b) | korralduse andja või edastaja nimi; |
| --- | --- |

b)

korralduse andja või edastaja nimi;

| c) | korralduse vastuvõtja nimi; |
| --- | --- |

c)

korralduse vastuvõtja nimi;

| d) | korralduse tegemise kuupäev ja aeg; |
| --- | --- |

d)

korralduse tegemise kuupäev ja aeg;

| e) | maksetingimused ja -viis; |
| --- | --- |

e)

maksetingimused ja -viis;

| f) | korralduse liik; |
| --- | --- |

f)

korralduse liik;

| g) | korralduse täitmise kuupäev; |
| --- | --- |

g)

korralduse täitmise kuupäev;

| h) | märgitud või tagasivõetud osakute arv; |
| --- | --- |

h)

märgitud või tagasivõetud osakute arv;

| i) | iga osaku märkimise või tagasivõtmise hind; |
| --- | --- |

i)

iga osaku märkimise või tagasivõtmise hind;

| j) | osakute märkimise või tagasivõtmise koguväärtus; |
| --- | --- |

j)

osakute märkimise või tagasivõtmise koguväärtus;

| k) | korralduse kogumaksumus, mis hõlmab sealhulgas märkimistasusid või puhasmaksumust tagasivõtmistasude mahaarvamise järgselt. |
| --- | --- |

k)

korralduse kogumaksumus, mis hõlmab sealhulgas märkimistasusid või puhasmaksumust tagasivõtmistasude mahaarvamise järgselt.

Artikkel 16

Nõuded andmete säilitamisele

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad artiklites 14 ja 15 osutatud andmete säilitamise vähemalt viie aasta jooksul.

Samas võivad pädevad asutused eriasjaolude korral nõuda, et fondivalitsejad säilitavad mõned või kõik andmed instrumendi olemusest või portfellitehingust sõltuvalt pikema perioodi jooksul, kui see on vajalik selleks, et pädeval asutusel oleks võimalik täita direktiivi 2009/65/EÜ kohast järelevalvefunktsiooni.

2.   Pärast fondivalitseja tegevusloa lõppemist võivad liikmesriigid või pädevad asutused nõuda, et fondivalitseja säilitab lõikes 1 osutatud andmeid viie aasta jooksul.

Juhul kui fondivalitseja annab oma kohustused seoses eurofondiga üle teisele fondivalitsejale, võib liikmesriik või pädevad asutused nõuda sellise korra kehtestamist, mille kohaselt on viimase viie aasta andmed kõnealusele fondivalitsejale kättesaadavad.

3.   Andmeid säilitatakse andmekandjal, mis võimaldab teabe säilitamist nii, et see on pädevale asutusele hiljem kättesaadav, ning säilitamise vorm ja viis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | pädeval asutusel peab olema andmetele vaba juurdepääs ja võimalus taastada iga portfellitehingu käitlemise kõik olulised etapid; |
| --- | --- |

a)

pädeval asutusel peab olema andmetele vaba juurdepääs ja võimalus taastada iga portfellitehingu käitlemise kõik olulised etapid;

| b) | mis tahes parandused või muud muudatused ja andmete sisu enne selliseid parandusi või muudatusi peavad olema kergesti tuvastatavad; |
| --- | --- |

b)

mis tahes parandused või muud muudatused ja andmete sisu enne selliseid parandusi või muudatusi peavad olema kergesti tuvastatavad;

| c) | andmetega ei tohi olla võimalik muul moel manipuleerida ega neid muuta. |
| --- | --- |

c)

andmetega ei tohi olla võimalik muul moel manipuleerida ega neid muuta.

III PEATÜKK

HUVIDE KONFLIKT

(Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 12 lõike 1 punkt b ning artikli 14 lõike 1 punkt d ja lõike 2 punkt c)

Artikkel 17

Huvide konfliktide tuvastamise kriteeriumid

1.   Liikmesriigid tagavad, et selleks, et tuvastada huvide konfliktide tüübid, mis tulenevad teenuste osutamisest või tegevusest ning mis võivad kahjustada eurofondi huve, võtavad fondivalitsejad arvesse vähemalt seda, kas fondivalitseja või asjaomane isik või isik, kes omab otsest või kaudset kontrolli fondivalitsejas, on kas ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega seotud ülesannete tõttu või muul põhjusel mõnes järgmistest olukordadest:

| a) | fondivalitseja või kõnealune isik saab tõenäoliselt eurofondi arvel rahalist kasu või väldib rahalist kahju; |
| --- | --- |

a)

fondivalitseja või kõnealune isik saab tõenäoliselt eurofondi arvel rahalist kasu või väldib rahalist kahju;

| b) | fondivalitsejal või kõnealusel isikul on eurofondile või mõnele teisele kliendile osutatud teenuse või mõne teise kliendi nimel tehtud tehingu tulemuse vastu huvi, mis ei kattu eurofondi huvidega; |
| --- | --- |

b)

fondivalitsejal või kõnealusel isikul on eurofondile või mõnele teisele kliendile osutatud teenuse või mõne teise kliendi nimel tehtud tehingu tulemuse vastu huvi, mis ei kattu eurofondi huvidega;

| c) | fondivalitsejal või kõnealusel isikul on rahaline või muu motiiv eelistada eurofondi huvidele mõne teise kliendi või kliendigrupi huve; |
| --- | --- |

c)

fondivalitsejal või kõnealusel isikul on rahaline või muu motiiv eelistada eurofondi huvidele mõne teise kliendi või kliendigrupi huve;

| d) | fondivalitseja või kõnealune isik teostab eurofondi jaoks ja teise kliendi või klientide jaoks, kes ei ole eurofondid, samu tegevusi; |
| --- | --- |

d)

fondivalitseja või kõnealune isik teostab eurofondi jaoks ja teise kliendi või klientide jaoks, kes ei ole eurofondid, samu tegevusi;

| e) | fondivalitseja või kõnealune isik saab eurofondile osutatava ühise väärtpaberiportfelli valitsemise teenusega seoses muult isikult kui eurofond hüvesid raha, kauba või teenuse näol, mis ei ole selle teenuse eest tavapäraselt makstav vahendus- või teenustasu. |
| --- | --- |

e)

fondivalitseja või kõnealune isik saab eurofondile osutatava ühise väärtpaberiportfelli valitsemise teenusega seoses muult isikult kui eurofond hüvesid raha, kauba või teenuse näol, mis ei ole selle teenuse eest tavapäraselt makstav vahendus- või teenustasu.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad võtavad huvide konflikti tuvastamisel arvesse:

| a) | fondivalitseja huve, sealhulgas neid, mis tulenevad tema kuulumisest gruppi või teenuste osutamisest ja tegevusest; klientide huve ja fondivalitseja kohustusi eurofondi ees; |
| --- | --- |

a)

fondivalitseja huve, sealhulgas neid, mis tulenevad tema kuulumisest gruppi või teenuste osutamisest ja tegevusest; klientide huve ja fondivalitseja kohustusi eurofondi ees;

| b) | kahe või rohkema valitsetava eurofondi huve. |
| --- | --- |

b)

kahe või rohkema valitsetava eurofondi huve.

Artikkel 18

Huvide konfliktide juhtimise poliitika

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad, rakendavad ja säilitavad tõhusa huvide konfliktide juhtimise poliitika. Kõnealune poliitika vormistatakse kirjalikult ning see on kooskõlas fondivalitseja suuruse ja struktuuri ning tema äritegevuse loomuse, ulatuse ja keerukusega.

Kui fondivalitseja kuulub gruppi, peab poliitika võtma arvesse ka kõiki asjaolusid, millest fondivalitseja on või peaks olema teadlik ning millest võib grupi teiste liikmete struktuuri või äritegevuse tõttu tekkida huvide konflikt.

2.   Lõike 1 kohane huvide konfliktide juhtimise poliitika sisu hõlmab järgmist:

| a) | fondivalitseja nimel teostatavate ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega seotud tegevustega seoses määratakse kindlaks asjaolud, mis kujutavad endast või võivad endast kujutada huvide konflikti, millega kaasneb eurofondi või ühe või enama kliendi huvide kahjustamise materiaalne risk; |
| --- | --- |

a)

fondivalitseja nimel teostatavate ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega seotud tegevustega seoses määratakse kindlaks asjaolud, mis kujutavad endast või võivad endast kujutada huvide konflikti, millega kaasneb eurofondi või ühe või enama kliendi huvide kahjustamise materiaalne risk;

| b) | menetlused, mida tuleb järgida, ja meetmed, mis tuleb vastu võtta selliste konfliktide juhtimiseks. |
| --- | --- |

b)

menetlused, mida tuleb järgida, ja meetmed, mis tuleb vastu võtta selliste konfliktide juhtimiseks.

Artikkel 19

Sõltumatus konfliktide juhtimisel

1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 18 lõike 2 punkti b kohased menetlused ja meetmed töötatakse välja selliselt, et nendega on tagatud, et asjaomased isikud, kes on seotud erinevate äritegevustega, millega kaasneb huvide konflikt, teostavad kõnealuseid tegevusi sellisel tasemel sõltumatusega, mis on fondivalitseja ja tema grupi suuruse ja tegevuse ning klientide huvide kahjustamise riski suuruse seisukohast asjakohane.

2.   Menetlused ja meetmed, mis tuleb vastu võtta ja mida tuleb järgida vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile b, hõlmavad, kui see on fondivalitseja piisava sõltumatuse tagamiseks vajalik, järgmist teavet:

| a) | tõhusad menetlused, millega vältida või kontrollida teabevahetust asjaomaste isikute vahel, kes on seotud ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega ja kelle tegevusega võib kaasneda huvide konflikt, juhul kui kõnealuse teabe vahetamine võib kahjustada ühe või enama kliendi huve; |
| --- | --- |

a)

tõhusad menetlused, millega vältida või kontrollida teabevahetust asjaomaste isikute vahel, kes on seotud ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega ja kelle tegevusega võib kaasneda huvide konflikt, juhul kui kõnealuse teabe vahetamine võib kahjustada ühe või enama kliendi huve;

| b) | eraldi järelevalve selliste asjaomaste isikute üle, kelle põhiülesannete hulka kuulub selliste klientide nimel ühise väärtpaberiportfelli valitsemine või sellistele klientidele või investoritele teenuste osutamine, kelle huvid võivad konflikti sattuda või kes muul moel esindavad erinevaid huve (sealhulgas fondivalitseja huve), mis võivad konflikti sattuda; |
| --- | --- |

b)

eraldi järelevalve selliste asjaomaste isikute üle, kelle põhiülesannete hulka kuulub selliste klientide nimel ühise väärtpaberiportfelli valitsemine või sellistele klientidele või investoritele teenuste osutamine, kelle huvid võivad konflikti sattuda või kes muul moel esindavad erinevaid huve (sealhulgas fondivalitseja huve), mis võivad konflikti sattuda;

| c) | mis tahes otsese seose kõrvaldamine peamiselt ühe tegevusega tegelevate asjaomaste isikute ja peamiselt teise tegevusega tegelevate teiste asjaomaste isikute tasustamise või nende toodetud tulude vahel, kui need mõlemad tegevused võivad põhjustada huvide konflikti; |
| --- | --- |

c)

mis tahes otsese seose kõrvaldamine peamiselt ühe tegevusega tegelevate asjaomaste isikute ja peamiselt teise tegevusega tegelevate teiste asjaomaste isikute tasustamise või nende toodetud tulude vahel, kui need mõlemad tegevused võivad põhjustada huvide konflikti;

| d) | meetmed, millega ennetada või piirata mis tahes isiku ebakohast mõju sellele, mil viisil asjaomane isik ühist väärtpaberiportfelli valitseb; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega ennetada või piirata mis tahes isiku ebakohast mõju sellele, mil viisil asjaomane isik ühist väärtpaberiportfelli valitseb;

| e) | meetmed, millega takistada või kontrollida asjaomase isiku samaaegset või järjestikust tegelemist ühise väärtpaberiportfelli valitsemise eraldiseisvate tegevustega, kui see võib kahjustada huvide konfliktide nõuetekohast juhtimist. |
| --- | --- |

e)

meetmed, millega takistada või kontrollida asjaomase isiku samaaegset või järjestikust tegelemist ühise väärtpaberiportfelli valitsemise eraldiseisvate tegevustega, kui see võib kahjustada huvide konfliktide nõuetekohast juhtimist.

Kui ühe või enama kõnealuse meetme või menetluse vastuvõtmine või rakendamine ei taga sõltumatuse nõutavat taset, nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad võtavad selle saavutamiseks vastu alternatiivsed või täiendavad meetmed ja menetlused.

Artikkel 20

Nende tegevuste juhtimine, mis võivad tekitada huvide konflikti

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad säilitavad ja korrapäraselt ajakohastavad andmeid sellist liiki ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega seotud tegevuste kohta, mis on teostatud fondivalitseja poolt või nimel ning mille puhul on tekkinud huvide konflikt või see võib ühise väärtpaberiportfelli valitsemisega seotud käimasoleva tegevuse käigus tekkida ning millega kaasneb oluline risk kahjustada ühe või mitme eurofondi või muude klientide huve.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et juhul kui huvide konfliktide juhtimiseks fondivalitseja kehtestatud organisatoorse või halduskorraga ei ole piisava kindlusega võimalik tagada eurofondi või tema osakuomanike huvide kahjustamise riski ennetamist, teavitatakse fondivalitseja kõrgemat juhtkonda või muud pädevat fondivalitseja organit sellest kohe, et oleks võimalik teha kõik vajalikud otsused, et igal juhul tagada fondivalitseja tegutsemine eurofondi ja tema osakuomanike parimates huvides.

3.   Fondivalitseja teatab investoritele lõikes 2 osutatud olukordadest mis tahes sobival püsival andmekandjal ning põhjendab oma otsust.

Artikkel 21

Hääleõiguse teostamise strateegiad

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad töötavad välja asjakohased ja tõhusad strateegiad selle kohta, millal ja kuidas tuleb valitsetava portfelli instrumentidega seotud hääleõigusi teostada, nii et see oleks kasulik eelkõige asjaomasele eurofondile.

2.   Lõikes 1 osutatud strateegiaga määratakse kindlaks meetmed ja menetlused, millega:

| a) | jälgitakse ettevõtte olulisi sündmusi; |
| --- | --- |

a)

jälgitakse ettevõtte olulisi sündmusi;

| b) | tagatakse, et hääleõiguste teostamine vastab asjaomase eurofondi investeerimiseesmärkidele ja poliitikale; |
| --- | --- |

b)

tagatakse, et hääleõiguste teostamine vastab asjaomase eurofondi investeerimiseesmärkidele ja poliitikale;

| c) | ennetatakse ja juhitakse huvide mis tahes konflikte, mis tulenevad hääleõiguste kasutamisest. |
| --- | --- |

c)

ennetatakse ja juhitakse huvide mis tahes konflikte, mis tulenevad hääleõiguste kasutamisest.

3.   Lõikes 1 osutatud strateegiate kokkuvõtlik kirjeldus tehakse investoritele kättesaadavaks.

Kõnealuste strateegiate alusel võetud meetmete üksikasjad tehakse osakuomanike nõudel neile kättesaadavaks tasuta.

IV PEATÜKK

TEGUTSEMISEESKIRJAD

(Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 14 lõike 1 punkt a ning lõike 2 punktid a ja b)

1. JAGU

Üldpõhimõtted

Artikkel 22

Kohustus tegutseda eurofondi ja tema osakuomanike parimates huvides

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad valitsetava eurofondi osakuomanike õiglase kohtlemise.

Fondivalitsejad hoiduvad osakuomanike mis tahes grupi huvide eelistamisest osakuomanike mis tahes teisele grupile.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kohaldavad asjakohast poliitikat ja sobivaid menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need normaalsetes oludes võivad mõjutada turu stabiilsust ja terviklikkust.

3.   Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist, nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad tagavad nende valitsetavate eurofondide puhul õiglaste, korrektsete ja läbipaistvate hinna ja väärtuse määramise mudelite kasutamise, et täita kohustust tegutseda osakuomanike parimates huvides. Fondivalitsejad peavad suutma tõendada, et eurofondi väärtpaberiportfellide väärtus on sobivalt määratud.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tegutsevad nii, et ennetatakse eurofondile ja tema osakuomanikele ülemääraste kulude tekitamist.

Artikkel 23

Hoolsuskohustuse nõuded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad hoolsuse kõrge taseme investeeringute valiku ja pideva järelevalve käigus, järgides kõigiti eurofondi huve ja turu terviklikkust.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et neil on piisavad teadmised ja arusaamine varadest, millesse eurofondid investeerivad.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad koostavad kirjalikult hoolsuskohustuse järgimise poliitika ja menetlused ning rakendavad tõhusat korda, et tagada eurofondi nimel tehtavate investeerimisotsuste vastavus eurofondi eesmärkidele, investeerimisstrateegiale ja riskipiirangutele.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad koostavad riskijuhtimispoliitika rakendamisel ja vajaduse korral pärast kavandatud investeeringu arvesse võtmist prognoosid ja analüüsid investeeringu mõju kohta eurofondi väärtpaberiportfelli struktuurile, likviidsusele ning riski ja tootluse profiilile enne investeeringu tegemist. Nii kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne analüüs tuleb läbi viia üksnes usaldusväärse ja ajakohase teabe põhjal.

Seoses riskijuhtimisega tegutsevad fondivalitsejad kolmandate isikutega lepingute sõlmimisel, haldamisel ja lõpetamisel vilumuse, ettevaatlikkuse ja hoolikusega. Enne kõnealuste lepingute sõlmimist võtavad fondivalitsejad vajalikud meetmed veendumaks, et kolmas isik on võimeline riskijuhtimisega tegelema usaldusväärselt, professionaalselt ja tõhusalt. Fondivalitseja kehtestab kolmanda isiku tegevuse pideva hindamise meetodi.

2. JAGU

Märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste käitlemine

Artikkel 24

Aruandekohustus seoses märkimis- ja tagasivõtmiskorralduste täitmisega

1.   Liikmesriigid tagavad, et osakuomaniku märkimis- või tagasivõtmiskorralduse täitmisel peavad fondivalitsejad saatma osakuomanikule püsival andmekandjal teate, milles kinnitatakse korralduse täitmist, niipea kui võimalik, kuid hiljemalt esimesel tööpäeval pärast korralduse täitmist või kui fondivalitseja saab kinnituse kolmandalt isikult, siis hiljemalt esimesel tööpäeval pärast kolmandalt isikult kinnituse saamist.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui teade sisaldaks sama teavet mis kinnitus, mille mõni teine isik peab viivitamatult saatma osakuomanikule.

2.   Lõikes 1 osutatud teade sisaldab vajaduse korral järgmist teavet:

| a) | fondivalitseja tunnused; |
| --- | --- |

a)

fondivalitseja tunnused;

| b) | osakuomaniku nimi või muu tähis; |
| --- | --- |

b)

osakuomaniku nimi või muu tähis;

| c) | korralduse saamise kuupäev ja kellaaeg ning makseviis; |
| --- | --- |

c)

korralduse saamise kuupäev ja kellaaeg ning makseviis;

| d) | täitmise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

täitmise kuupäev;

| e) | eurofondi tunnused; |
| --- | --- |

e)

eurofondi tunnused;

| f) | korralduse loomus (märkimine või tagasivõtmine); |
| --- | --- |

f)

korralduse loomus (märkimine või tagasivõtmine);

| g) | seotud osakute arv; |
| --- | --- |

g)

seotud osakute arv;

| h) | osaku märkimise või tagasivõtmise väärtus; |
| --- | --- |

h)

osaku märkimise või tagasivõtmise väärtus;

| i) | referentsväärtuse kuupäev; |
| --- | --- |

i)

referentsväärtuse kuupäev;

| j) | korralduse kogumaksumus, mis hõlmab sealhulgas märkimistasusid või puhasmaksumust tagasivõtmistasude mahaarvamise järgselt; |
| --- | --- |

j)

korralduse kogumaksumus, mis hõlmab sealhulgas märkimistasusid või puhasmaksumust tagasivõtmistasude mahaarvamise järgselt;

| k) | tasumisele kuuluvate vahendustasude ja kulude kogusumma ja investori nõudmisel nende üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

k)

tasumisele kuuluvate vahendustasude ja kulude kogusumma ja investori nõudmisel nende üksikasjalik kirjeldus.

3.   Osakuomaniku korrapäraselt täidetavate korralduste puhul toimivad fondivalitsejad seoses kõnealuste tehingutega kas vastavalt lõikele 1 või esitavad osakuomanikule vähemalt korra iga kuue kuu jooksul seoses kõnealuste tehingutega teabe, mis on loetletud lõikes 2.

4.   Fondivalitsejad esitavad osakuomanikule nõudmise korral teabe tema korralduse staatuse kohta.

3. JAGU

Parim täitmine

Artikkel 25

Otsuste täitmine valitsetavate eurofondide nimel

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tegutsevad nende poolt valitsetava eurofondi parimates huvides, kui nad väärtpaberiportfelli valitsemise käigus viivad otsused ellu valitsetava eurofondi nimel.

2.   Lõike 1 kohaldamisel nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad võtavad korralduste täitmisel kõik mõistlikud meetmed eurofondi jaoks parima võimaliku tulemuse saavutamiseks ning võtavad seejuures arvesse hinda, kulusid, kiirust, täitmise ja arveldamise tõenäosust, korralduse suurust ja laadi või muid korralduse täitmisega seotud kaalutlusi. Kõnealuste tegurite suhteline olulisus määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | eurofondi eesmärgid, investeerimispoliitika ja eririskid, nagu on märgitud prospektis või fonditingimustes või eurofondi põhikirjas; |
| --- | --- |

a)

eurofondi eesmärgid, investeerimispoliitika ja eririskid, nagu on märgitud prospektis või fonditingimustes või eurofondi põhikirjas;

| b) | korralduse tunnused; |
| --- | --- |

b)

korralduse tunnused;

| c) | neid finantsinstrumente iseloomustavad andmed, mille kohta korraldus on esitatud; |
| --- | --- |

c)

neid finantsinstrumente iseloomustavad andmed, mille kohta korraldus on esitatud;

| d) | neid täitmiskohti iseloomustavad andmed, kuhu võib korralduse suunata. |
| --- | --- |

d)

neid täitmiskohti iseloomustavad andmed, kuhu võib korralduse suunata.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad lõikes 2 osutatud kohustuste täitmiseks tõhusa korra ja rakendavad seda. Eelkõige kehtestavad ja rakendavad fondivalitsejad poliitika, mis võimaldab neil seoses eurofondi korraldustega vastavalt lõikele 2 saavutada parima võimaliku tulemuse.

Äriühinguna asutatud fondid peavad fondivalitsejad täitmispoliitika eelnevalt heaks kiitma Fondivalitseja teeb osakuomanikele kättesaadavaks asjakohase teabe käesoleva artikli kohaselt kehtestatud poliitika ning kõigi selle oluliste muudatuste kohta.

4.   Fondivalitsejad jälgivad regulaarselt korralduste täitmise korra ja poliitika tõhusust, et tuvastada ja vajaduse korral kõrvaldada kõik puudused.

Lisaks vaatavad fondivalitsejad täitmispoliitika läbi igal aastal. Samuti vaadatakse poliitika läbi iga kord, kui leiab aset oluline muutus, mis kahjustab fondivalitseja suutlikkust saavutada valitsetava eurofondi jaoks parim võimalik tulemus.

5.   Fondivalitsejad suudavad tõendada, et nad on korralduse eurofondi nimel täitnud vastavalt fondivalitseja täitmispoliitikale.

Artikkel 26

Eurofondi nimel korralduste teistele üksustele täitmiseks andmine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tegutsevad valitsetava eurofondi parimates huvides, kui nad nende väärtpaberiportfelli valitsemise käigus annavad korraldused täitmiseks edasi teistele üksustele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejad võtavad korralduste täitmisel kõik mõistlikud meetmed eurofondi jaoks parima võimaliku tulemuse saavutamiseks ning võtavad seejuures arvesse hinda, kulusid, kiirust, täitmise ja arveldamise tõenäosust, suurust/mahtu ja laadi või muid korralduse täitmisega seotud kaalutlusi. Kõnealuste tegurite suhteline olulisus määratakse kindlaks artikli 25 lõike 2 alusel.

Kõnealustel eesmärkidel kehtestavad ja rakendavad fondivalitsejad poliitika, mis võimaldab neil esimeses lõigus osutatud kohustust täita. Poliitikaga määratakse instrumendi iga liigi jaoks kindlaks üksused, kellele võib korralduse anda. Fondivalitseja sõlmib täitmiseks andmise lepingu üksnes juhul, kui kõnealune leping on kooskõlas käesoleva artikli kohustustega. Fondivalitsejad teevad osakuomanikele kättesaadavaks asjakohase teabe käesoleva lõike kohase poliitika ning kõigi selle oluliste muudatuste kohta.

3.   Fondivalitsejad jälgivad korrapäraselt lõike 2 kohaselt kehtestatud poliitika ja eelkõige kõnealuses poliitikas määratletud üksuste täitmispoliitika tõhusust ning vajaduse korral kõrvaldavad kõik puudused.

Lisaks vaatavad fondivalitsejad kõnealuse poliitika läbi igal aastal. Poliitika vaadatakse läbi iga kord, kui leiab aset oluline muutus, mis kahjustab fondivalitseja suutlikkust saavutada valitsetava eurofondi jaoks parim võimalik tulemus.

4.   Fondivalitsejad suudavad tõendada, et nad on korralduse eurofondi nimel täitnud vastavalt lõikes 2 sätestatud poliitikale.

4. JAGU

Korralduste käitlemine

Artikkel 27

Üldpõhimõtted

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad ja rakendavad menetlusi ja korda, millega tagatakse, et eurofondi nimel täidetakse portfellitehingute korraldused kiiresti, õiglaselt ja ladusalt.

Fondivalitsejate rakendatud menetlused ja kord vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need peavad tagama, et eurofondi nimel täidetud korraldused salvestatakse ja jaotataks viivitamata ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

a)

need peavad tagama, et eurofondi nimel täidetud korraldused salvestatakse ja jaotataks viivitamata ja nõuetekohaselt;

| b) | muus osas võrreldavad eurofondi korraldused täidetakse järjest ja viivitamatult, välja arvatud juhul, kui korralduse olemus või valitsevad turutingimused teevad selle võimatuks või kui eurofondi huvid nõuavad vastupidist. |
| --- | --- |

b)

muus osas võrreldavad eurofondi korraldused täidetakse järjest ja viivitamatult, välja arvatud juhul, kui korralduse olemus või valitsevad turutingimused teevad selle võimatuks või kui eurofondi huvid nõuavad vastupidist.

Finantsinstrumendid või rahasummad, mis on saadud täidetud korralduste arveldamise käigus, kantakse viivitamatult ja korrektselt asjaomase eurofondi kontole.

2.   Fondivalitseja ei kuritarvita täitmist ootavate eurofondi korraldustega seonduvat teavet ja võtab kasutusele kõik mõistlikud abinõud, et vältida kõnealuse teabe kuritarvitamist asjaomaste isikute poolt.

Artikkel 28

Tehingukorralduste koondamine ja jaotamine

1.   Liikmesriigid ei luba fondivalitsejatel täita eurofondi korraldust koos teise eurofondi või teise kliendi või koos enda arvel tehtava korraldusega, välja arvatud juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

| a) | peab olema ebatõenäoline, et korralduste koondamine on mis tahes sellise eurofondi või kliendi jaoks, kelle korraldus koondatakse, kokkuvõttes kahjulik; |
| --- | --- |

a)

peab olema ebatõenäoline, et korralduste koondamine on mis tahes sellise eurofondi või kliendi jaoks, kelle korraldus koondatakse, kokkuvõttes kahjulik;

| b) | peab olema kehtestatud ja rakendatud korralduste jaotamise poliitika, millega nähakse piisavalt täpselt ette koondatud korralduste õiglane jaotamine, sealhulgas see, kuidas korralduste maht ja hind määrab jaotamise ja osalise täitmise käsitlemise. |
| --- | --- |

b)

peab olema kehtestatud ja rakendatud korralduste jaotamise poliitika, millega nähakse piisavalt täpselt ette koondatud korralduste õiglane jaotamine, sealhulgas see, kuidas korralduste maht ja hind määrab jaotamise ja osalise täitmise käsitlemise.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui fondivalitseja koondab eurofondi korralduse teiste eurofondide või klientide ühe või mitme korraldusega ja koondatud korraldus täidetakse osaliselt, siis jaotab ta sellega seotud tehingud vastavalt oma korralduste jaotamise poliitikale.

3.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejad, kes on koondanud oma arvel tehtavaid tehinguid eurofondide või klientide ühe või mitme korraldusega, ei jaota sellega seotud tehinguid eurofondile või teisele kliendile kahjulikul viisil.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et kui fondivalitseja koondab eurofondi või teise kliendi korralduse oma arvel tehtava tehinguga ning koondatud korraldus täidetakse osaliselt, siis jaotab ta sellega seotud tehingud, eelistades seejuures eurofondi ja teise kliendi tehinguid enda arvel tehtavatele tehingutele.

Kui fondivalitseja suudab aga eurofondile või teisele kliendile mõistlikel alustel tõendada, et ilma koondamiseta ei oleks ta saanud tehingut nii soodsatel tingimustel või üldse teha, võib ta vastavalt lõike 1 punktis b osutatud korralduste jaotamise poliitikale võtta tehingu jaotamisel oma arvel tehtava tehingu arvesse proportsionaalselt.

5. JAGU

Hüved

Artikkel 29

Eurofondi parimate huvide kaitse

1.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejaid ei loeta tegutsevaks ausalt, õiglaselt ja asjatundlikult kooskõlas oma klientide parimate huvidega, kui nad seoses eurofondi investeeringute valitsemise või haldusega maksavad või võtavad vastu mis tahes muud teenus- või vahendustasu või mitterahalist hüve kui:

| a) | teenustasu, vahendustasu või mitterahaline hüve, mida makstakse eurofondile või tema nimel tegutsevale isikule või võetakse vastu eurofondilt või tema nimel tegutsevalt isikult; |
| --- | --- |

a)

teenustasu, vahendustasu või mitterahaline hüve, mida makstakse eurofondile või tema nimel tegutsevale isikule või võetakse vastu eurofondilt või tema nimel tegutsevalt isikult;

| b) | teenustasu, vahendustasu või mitterahaline hüve, mida makstakse kolmandale isikule või tema nimel tegutsevale isikule või võetakse vastu kolmandalt isikult või tema nimel tegutsevalt isikult, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | teenustasu, vahendustasu või hüve olemasolu, loomust ja summa või kui summat ei saa kindlaks teha, siis selle arvutamise meetod, tuleb eurofondile avaldada enne asjaomase teenuse osutamist selgelt ning ammendaval, täpsel ja arusaadaval viisil; |
| --- | --- | --- |

b)

teenustasu, vahendustasu või mitterahaline hüve, mida makstakse kolmandale isikule või tema nimel tegutsevale isikule või võetakse vastu kolmandalt isikult või tema nimel tegutsevalt isikult, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

teenustasu, vahendustasu või hüve olemasolu, loomust ja summa või kui summat ei saa kindlaks teha, siis selle arvutamise meetod, tuleb eurofondile avaldada enne asjaomase teenuse osutamist selgelt ning ammendaval, täpsel ja arusaadaval viisil;

| ii) | teenustasu, vahendustasu või mitterahalise hüve maksmise eesmärk peab olema parandada asjaomase teenuse kvaliteeti ning hüve ei tohi kahjustada fondivalitseja kohustust tegutseda eurofondi parimates huvides; |
| --- | --- |

ii)

teenustasu, vahendustasu või mitterahalise hüve maksmise eesmärk peab olema parandada asjaomase teenuse kvaliteeti ning hüve ei tohi kahjustada fondivalitseja kohustust tegutseda eurofondi parimates huvides;

| c) | nõuetekohased tasud, mis võimaldavad asjaomaste teenuste osutamist või mis on nende osutamiseks vajalikud, sealhulgas hoidmistasu, arveldus- ja valuutavahetustasud, õigusaktidest tulenevad tasud või juriidilise nõustamise tasud, ja mis nende olemust arvestades ei saa minna vastuollu fondivalitseja kohustusega tegutseda ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas eurofondi parimate huvidega. |
| --- | --- |

c)

nõuetekohased tasud, mis võimaldavad asjaomaste teenuste osutamist või mis on nende osutamiseks vajalikud, sealhulgas hoidmistasu, arveldus- ja valuutavahetustasud, õigusaktidest tulenevad tasud või juriidilise nõustamise tasud, ja mis nende olemust arvestades ei saa minna vastuollu fondivalitseja kohustusega tegutseda ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas eurofondi parimate huvidega.

2.   Liikmesriigid lubavad fondivalitsejal lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel avaldada teenustasu, vahendustasu või mitterahalise hüve tasumise korra põhitingimused kokkuvõtlikus vormis, kui ta kohustub osakuomaniku nõudmisel avaldama täiendavaid üksikasju ja kui ta sellest kohustusest kinni peab.

V PEATÜKK

DEPOSITOORIUMI JA FONDIVALITSEJA VAHELISE TÜÜPLEPINGU ÜKSIKASJAD

(Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõige 5 ja artikli 33 lõige 5)

Artikkel 30

Nende menetluste elemendid, mida lepinguosalised peavad järgima

Liikmesriigid nõuavad, et depositoorium ja fondivalitseja, kellele käesolevas peatükis osutatakse kui lepinguosalistele, lisavad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud kirjalikule lepingule lepinguosaliste osutatavate teenuste ja nende järgitavate menetluste kohta järgmised üksikasjad:

| a) | menetluste kirjeldus (sealhulgas need menetlused, mis on seotud hoiule andmisega), mis tuleb vastu võtta eurofondi poolt depositooriumisse hoiule antud iga varaliigi kohta; |
| --- | --- |

a)

menetluste kirjeldus (sealhulgas need menetlused, mis on seotud hoiule andmisega), mis tuleb vastu võtta eurofondi poolt depositooriumisse hoiule antud iga varaliigi kohta;

| b) | menetluste kirjeldus, mida tuleb järgida, kui fondivalitseja kavatseb muuta eurofondi fonditingimusi või prospekti, märkides seejuures, millal tuleb depositooriumit teavitada või mis juhtudel on muudatuse tegemiseks vaja depositooriumi eelnevat nõusolekut; |
| --- | --- |

b)

menetluste kirjeldus, mida tuleb järgida, kui fondivalitseja kavatseb muuta eurofondi fonditingimusi või prospekti, märkides seejuures, millal tuleb depositooriumit teavitada või mis juhtudel on muudatuse tegemiseks vaja depositooriumi eelnevat nõusolekut;

| c) | vahendite ja menetluste kirjeldus, millega ja mille alusel depositoorium edastab fondivalitsejale kogu vajaliku teabe, mida fondivalitsejal on vaja oma kohustuste täitmiseks, sealhulgas finantsinstrumentidega seotud õiguste rakendamise vahendite ja menetluste kirjeldus, ning vahendid ja menetlused, mida on kohaldatud, et tagada fondivalitsejale ja eurofondile õigeaegne ja asjakohane juurdepääs eurofondi raamatupidamisaruandeid käsitlevale teabele; |
| --- | --- |

c)

vahendite ja menetluste kirjeldus, millega ja mille alusel depositoorium edastab fondivalitsejale kogu vajaliku teabe, mida fondivalitsejal on vaja oma kohustuste täitmiseks, sealhulgas finantsinstrumentidega seotud õiguste rakendamise vahendite ja menetluste kirjeldus, ning vahendid ja menetlused, mida on kohaldatud, et tagada fondivalitsejale ja eurofondile õigeaegne ja asjakohane juurdepääs eurofondi raamatupidamisaruandeid käsitlevale teabele;

| d) | vahendite ja menetluste kirjeldus, mille kaudu või alusel on depositooriumil juurdepääs kogu teabele, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

d)

vahendite ja menetluste kirjeldus, mille kaudu või alusel on depositooriumil juurdepääs kogu teabele, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks;

| e) | menetluste kirjeldus, mille alusel depositoorium saab uurida fondivalitseja tegevust ja hinnata edastatud teabe kvaliteeti, viies selleks sealhulgas läbi kohapealseid kontrolle; |
| --- | --- |

e)

menetluste kirjeldus, mille alusel depositoorium saab uurida fondivalitseja tegevust ja hinnata edastatud teabe kvaliteeti, viies selleks sealhulgas läbi kohapealseid kontrolle;

| f) | menetluste kirjeldus, mille kohaselt fondivalitseja saab kontrollida depositooriumi tegevust seoses depositooriumi lepinguliste kohustustega. |
| --- | --- |

f)

menetluste kirjeldus, mille kohaselt fondivalitseja saab kontrollida depositooriumi tegevust seoses depositooriumi lepinguliste kohustustega.

Artikkel 31

Teabevahetuse, konfidentsiaalsusnõude ja rahapesuga seotud elemendid

1.   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud lepingu osalised lisavad kõnealusesse lepingusse teabevahetuse, konfidentsiaalsusnõude ja rahapesu kohta vähemalt järgmised elemendid:

| a) | loetelu kogu teabest, mida tuleb eurofondi, fondivalitseja ja depositooriumi vahel vahetada seoses eurofondi osakute märkimise, tagasivõtmise, väljalaskmise, tühistamise ja tagasiostmisega; |
| --- | --- |

a)

loetelu kogu teabest, mida tuleb eurofondi, fondivalitseja ja depositooriumi vahel vahetada seoses eurofondi osakute märkimise, tagasivõtmise, väljalaskmise, tühistamise ja tagasiostmisega;

| b) | lepinguosaliste suhtes kohaldatavad konfidentsiaalsusnõuded; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste suhtes kohaldatavad konfidentsiaalsusnõuded;

| c) | vajaduse korral teave lepinguosaliste ülesannete ja vastutuse kohta seoses rahapesu ja terrorismi ennetamisega seotud kohustustega. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral teave lepinguosaliste ülesannete ja vastutuse kohta seoses rahapesu ja terrorismi ennetamisega seotud kohustustega.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud kohustused kehtestatakse nii, et ei kahjustata ei fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste ega eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja teabele.

Artikkel 32

Kolmandate isikute määramisega seotud elemendid

Juhul kui depositoorium või fondivalitseja kavatseb määrata oma vastavaid ülesandeid täitma kolmanda isiku, nõuavad liikmesriigid, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud lepingusse lisavad lepinguosalised vähemalt järgmised elemendid:

| a) | mõlema lepinguosalise kohustus esitada korrapäraselt andmed mis tahes kolmanda isiku kohta, kelle depositoorium või fondivalitseja on määranud oma ülesandeid täitma; |
| --- | --- |

a)

mõlema lepinguosalise kohustus esitada korrapäraselt andmed mis tahes kolmanda isiku kohta, kelle depositoorium või fondivalitseja on määranud oma ülesandeid täitma;

| b) | kohustus esitada ühe lepinguosalise taotlusel teisele lepinguosalisele teave kolmanda isiku valiku kriteeriumide kohta ja meetmed, mis on võetud valitud kolmanda isiku tegevuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

kohustus esitada ühe lepinguosalise taotlusel teisele lepinguosalisele teave kolmanda isiku valiku kriteeriumide kohta ja meetmed, mis on võetud valitud kolmanda isiku tegevuse kontrollimiseks;

| c) | kinnitus, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 24 või artikli 34 kohast depositooriumi vastutust ei mõjuta asjaolu, et depositoorium on kogu talle hoiule antud vara või osa sellest andnud hoiule kolmanda isiku hoolde. |
| --- | --- |

c)

kinnitus, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 24 või artikli 34 kohast depositooriumi vastutust ei mõjuta asjaolu, et depositoorium on kogu talle hoiule antud vara või osa sellest andnud hoiule kolmanda isiku hoolde.

Artikkel 33

Elemendid, mis on seotud lepingu võimaliku muutmise või lõpetamisega

Liikmesriigid nõuavad, et lepinguosalised lisavad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud lepingusse vähemalt lepingu muutmist või lõpetamist käsitlevad järgmised elemendid:

| a) | lepingu kehtivus; |
| --- | --- |

a)

lepingu kehtivus;

| b) | tingimused, mille kohaselt võib lepingut muuta või lõpetada; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võib lepingut muuta või lõpetada;

| c) | tingimused, mida on vaja selleks, et võimaldada üleminekut teise depositooriumisse, ning üleminekumenetlus, mille alusel saadab depositoorium kogu vajaliku teabe teisele depositooriumile. |
| --- | --- |

c)

tingimused, mida on vaja selleks, et võimaldada üleminekut teise depositooriumisse, ning üleminekumenetlus, mille alusel saadab depositoorium kogu vajaliku teabe teisele depositooriumile.

Artikkel 34

Kohaldatav õigus

Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud lepingu osalised täpsustavad, kõnealuse lepingu suhtes kohaldatakse eurofondi päritoluliikmesriigi õigust.

Artikkel 35

Elektrooniline teabeedastus

Juhul kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud lepingu osalised on nõus nende vahel liikuva kogu teabe või osa sellest edastama elektrooniliselt, nõuavad liikmesriigid, et kõnealune leping hõlmab sätteid, millega tagatakse kõnealuse teabe säilitamine.

Artikkel 36

Lepingu reguleerimisala

Liikmesriigid võivad lubada, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud leping hõlmab rohkem kui ühte fondivalitseja valitsetavat eurofondi. Sellisel juhul on hõlmatud eurofondid lepingus loetletud.

Artikkel 37

Teenuse taseme leping

Liikmesriigid lubavad, et lepinguosalised lisavad artikli 30 punktides c ja d osutatud vahendite ja menetluste üksikasjad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 23 lõikes 5 või artikli 33 lõikes 5 osutatud lepingusse või esitavad need eraldi kirjalikus lepingus.

VI PEATÜKK

RISKIJUHTIMINE

(Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõige 1)

1. JAGU

Riskijuhtimispoliitika ja riskide hindamine

Artikkel 38

Riskijuhtimispoliitika

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad koostavad, rakendavad ja säilitavad asjakohase ja dokumenteeritud riskijuhtimispoliitika, milles määratletakse valitsetava eurofondi olemasolevad või võimalikud riskid.

Riskijuhtimispoliitika hõlmab protseduure, mis võimaldavad fondivalitsejal hinnata iga valitsetava eurofondi turu-, likviidsus- ja vastaspooleriske ning eurofondi kõiki muid riske, sealhulgas tegevusriskid, mis võivad valitsetava eurofondi puhul olla olulised.

Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejate riskijuhtimispoliitika sisaldab vähemalt järgimisi elemente:

| a) | meetodid, vahendid ja kord, mis võimaldavad fondivalitsejal täita artiklites 40 ja 41 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

a)

meetodid, vahendid ja kord, mis võimaldavad fondivalitsejal täita artiklites 40 ja 41 sätestatud kohustusi;

| b) | fondivalitseja ettevõttesisene vastutuse jaotus seoses riskijuhtimisega. |
| --- | --- |

b)

fondivalitseja ettevõttesisene vastutuse jaotus seoses riskijuhtimisega.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et lõikes 1 osutatud riskijuhtimispoliitikaga määratakse kindlaks artiklis 12 osutatud riskijuhtimisfunktsiooni täitva isiku poolt juhatusele, kõrgemale juhtkonnale ja vajaduse korral järelevalvefunktsiooni täitvale isikule aruannete esitamise tingimused, sisu ja sagedus.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel tagavad liikmesriigid, et fondivalitsejad võtavad arvesse enda ja nende valitsetavate eurofondide tegevuse laadi, ulatust ja keerukust.

Artikkel 39

Riskijuhtimispoliitika hindamine, kontrollimine ja läbivaatamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad hindavad, kontrollivad ja vaatavad korrapäraselt läbi:

| a) | riskijuhtimispoliitika ja artiklites 40 ja 41 osutatud korra, protseduuride ja meetodite asjakohasuse ja tõhususe; |
| --- | --- |

a)

riskijuhtimispoliitika ja artiklites 40 ja 41 osutatud korra, protseduuride ja meetodite asjakohasuse ja tõhususe;

| b) | mil määral fondivalitseja järgib riskijuhtimispoliitikat ja artiklites 40 ja 41 osutatud korda, protseduure ja meetodeid; |
| --- | --- |

b)

mil määral fondivalitseja järgib riskijuhtimispoliitikat ja artiklites 40 ja 41 osutatud korda, protseduure ja meetodeid;

| c) | riskijuhtimisprotseduuri täitmises esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete asjakohasus ja tõhusus. |
| --- | --- |

c)

riskijuhtimisprotseduuri täitmises esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete asjakohasus ja tõhusus.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad teatavad oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele kõigist olulistest muudatustest riskijuhtimisprotseduuri.

3.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vaatavad lõikes 1 sätestatud nõuded läbi jooksvalt seoses tegevusloa andmisega.

2. JAGU

Riskijuhtimise protseduurid, vastaspoolerisk ja emitendi kontsentratsioon

Artikkel 40

Riskide hindamine ja juhtimine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad võtavad vastu asjakohase ja tõhusa korra, protseduurid ja meetodid, et:

| a) | hinnata ja juhtida igal ajal nende valitsetava eurofondi olemasolevaid või võimalikke riske; |
| --- | --- |

a)

hinnata ja juhtida igal ajal nende valitsetava eurofondi olemasolevaid või võimalikke riske;

| b) | tagada kinnipidamine piirmääradest, mis on seotud üld- ja vastaspooleriskiga vastavalt artiklitele 41 ja 43. |
| --- | --- |

b)

tagada kinnipidamine piirmääradest, mis on seotud üld- ja vastaspooleriskiga vastavalt artiklitele 41 ja 43.

Kõnealused korrad, protseduurid ja meetodid on vastavuses fondivalitsejate ja nende valitsetavate eurofondide tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega ning eurofondi riskiprofiiliga.

2.   Lõike 1 kohaldamisel nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad võtavad iga nende valitsetava eurofondi puhul järgmisi meetmeid:

| a) | kehtestavad riskide hindamise korra, protseduurid ja meetodid, mida on vaja selleks, et võetud positsioonide riskid ja nende osakaal üldriskiprofiilis oleks asjakohaselt hinnatavad usaldusväärsete andmete alusel, ning tagavad riskide hindamise korra, protseduuride ja meetodite asjakohane dokumenteerimine; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad riskide hindamise korra, protseduurid ja meetodid, mida on vaja selleks, et võetud positsioonide riskid ja nende osakaal üldriskiprofiilis oleks asjakohaselt hinnatavad usaldusväärsete andmete alusel, ning tagavad riskide hindamise korra, protseduuride ja meetodite asjakohane dokumenteerimine;

| b) | viivad vajaduse korral korrapäraselt läbi järelteste, et hinnata mudelipõhiseid prognoose ja hinnanguid hõlmava riskide hindamise korra sobivust; |
| --- | --- |

b)

viivad vajaduse korral korrapäraselt läbi järelteste, et hinnata mudelipõhiseid prognoose ja hinnanguid hõlmava riskide hindamise korra sobivust;

| c) | viima vajaduse korral korrapäraselt läbi stressiteste ja analüüsima stsenaariume, et vähendada riske, mis tulenevad turutingimuste võimalikust muutumisest, mis võib eurofonde kahjustada; |
| --- | --- |

c)

viima vajaduse korral korrapäraselt läbi stressiteste ja analüüsima stsenaariume, et vähendada riske, mis tulenevad turutingimuste võimalikust muutumisest, mis võib eurofonde kahjustada;

| d) | kehtestama, rakendama ja säilitama ettevõttesiseste piirmäärade dokumenteeritud süsteemi, mis hõlmab meetmeid, mida kasutatakse iga eurofondi asjaomaste riskide juhtimiseks ja kontrollimiseks, võttes seejuures arvesse kõiki riske, mis võivad artikli 38 kohaselt olla eurofondi puhul olulised, ning tagades vastavuse eurofondi riskiprofiilile; |
| --- | --- |

d)

kehtestama, rakendama ja säilitama ettevõttesiseste piirmäärade dokumenteeritud süsteemi, mis hõlmab meetmeid, mida kasutatakse iga eurofondi asjaomaste riskide juhtimiseks ja kontrollimiseks, võttes seejuures arvesse kõiki riske, mis võivad artikli 38 kohaselt olla eurofondi puhul olulised, ning tagades vastavuse eurofondi riskiprofiilile;

| e) | tagama, et hetke riskitase vastab iga eurofondi puhul punktis d sätestatud riskipiirangute süsteemile; |
| --- | --- |

e)

tagama, et hetke riskitase vastab iga eurofondi puhul punktis d sätestatud riskipiirangute süsteemile;

| f) | kehtestama, rakendama ja säilitama nõuetekohased protseduurid, mille alusel võetakse riskipiirangute süsteemist tegeliku või võimaliku kõrvalekaldumise korral probleemi lahendamiseks osakuomanike parimates huvides õigeaegselt meetmeid. |
| --- | --- |

f)

kehtestama, rakendama ja säilitama nõuetekohased protseduurid, mille alusel võetakse riskipiirangute süsteemist tegeliku või võimaliku kõrvalekaldumise korral probleemi lahendamiseks osakuomanike parimates huvides õigeaegselt meetmeid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitsejad rakendavad asjakohast likviidsusriski juhtimise protseduuri, et tagada, et iga nende valitsetav eurofond täidab järjepidevalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 84 lõike 1 sätteid.

Fondivalitsejad viivad vajaduse korral läbi stressitesti, mis võimaldab hinnata eurofondi likviidsusriski eriolukorras.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et iga valitsetava eurofondi investeeringute likviidsusprofiil vastab fonditingimuste, põhikirja või prospektiga kehtestatud tagasivõtmispoliitikale.

Artikkel 41

Üldriski arvutamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad arvutavad valitsetava eurofondi üldriski, nagu on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõikes 3, ühena järgmistest:

| a) | kogunev risk ja võimendus, mis tekivad valitsetaval eurofondil, kasutades tuletisinstrumente, sealhulgas tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid, vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõike 3 neljandale lõigule ning mis ei tohi ületada eurofondi varade puhasväärtust; |
| --- | --- |

a)

kogunev risk ja võimendus, mis tekivad valitsetaval eurofondil, kasutades tuletisinstrumente, sealhulgas tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid, vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõike 3 neljandale lõigule ning mis ei tohi ületada eurofondi varade puhasväärtust;

| b) | eurofondi väärtpaberiportfelli tururisk. |
| --- | --- |

b)

eurofondi väärtpaberiportfelli tururisk.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad arvutavad eurofondi üldriski vähemalt iga päev.

3.   Liikmesriigid võivad lubada fondivalitsejatel üldriski arvutada kohustustel põhineva meetodi, VaR riskihindamismeetodi või muude asjakohaste täiustatud riskihindamismeetodite alusel. Käesoleva sätte kohaldamisel tähendab VaR riskihindamine teatava aja jooksul suurima võimaliku kahju hindamist usalduse antud tasemel.

Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad üldriski hindamiseks valitud meetodi sobivuse, võttes arvesse eurofondi investeerimisstrateegiat ja kasutatud tuletisinstrumentide liike ja keerukust, samuti tuletisinstrumentide osakaalu eurofondi väärtpaberiportfellis.

4.   Juhul kui eurofond kasutab vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõikele 2 tehnikaid ja instrumente, mis hõlmavad tagasiostulepinguid või väärtpaberite laenamise tehinguid, et tekitada täiendavat võimendust või tururiski, nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad võtavad üldriski arvutamisel kõnealuseid tehnikaid ja instrumente arvesse.

Artikkel 42

Kohustustel põhinev meetod

1.   Juhul kui üldrisk arvutatakse kohustustel põhineva meetodi alusel, nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad kohaldavad kõnealust meetodit kõigi tuletisinstrumentide positsioonide suhtes, sealhulgas tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite suhtes, nagu on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõike 3 neljandas lõigus, sõltumata sellest, kas neid kasutatakse riskide maandamise eesmärgil või väärtpaberiportfelli tõhusaks valitsemiseks, nagu on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 51 lõikes 2.

2.   Juhul kui üldrisk arvutatakse kohustustel põhineva meetodi alusel, nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad arvutavad iga tuletisinstrumenti positsiooni kõnealuse tuletisinstrumendi alusvaraga võrdväärse positsiooni turuväärtusesse (kohustustel põhinev standardmeetod).

Liikmesriigid võivad lubada, et fondivalitsejad kohaldavad muid arvutusmeetodeid, mis on samaväärsed kohustustel põhineva standardmeetodiga.

3.   Liikmesriigid võivad lubada, et fondivalitseja võtab üldriski arvutamisel arvesse nettimise või riskimaandamise korda, kui need ei jäta tähelepanuta ilmseid ja olulisi riske ning selgelt aitavad riske vähendada.

4.   Juhul kui tuletisinstrumentide kasutamine ei põhjusta eurofondi riskide kogunemist, ei tule kohustuste arvutamisel võtta arvesse alusvara positsiooni.

5.   Juhul kui kasutatakse kohustustel põhinevat meetodit, ei tule üldriski arvutamisel võtta arvesse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 83 eurofondi nimel sõlmitud ajutisi laenulepinguid.

Artikkel 43

Vastaspoolerisk ja emitendi kontsentratsioon

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et börsivälistest tuletisinstrumentidest tuleneva vastaspoole riskiga seoses kohaldatakse direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 52 sätestatud piirmäärasid.

2.   Eurofondi vastaspoole riski arvutamisel vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 1 osutatud piirmääradele kasutavad fondivalitsejad kõnealuse vastaspoolega sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi lepingu turuhinnas hinnatud positiivset väärtust.

Fondivalitsejad võivad eurofondi tuletisinstrumentide positsioone nettida sama vastaspoolega eeldusel, et nad suudavad eurofondi nimel vastaspoolega sõlmitud nettimislepinguid õiguslikult rakendada. Nettimine on lubatud üksnes seoses sama vastaspoole börsiväliste tuletisinstrumentidega ning mitte seoses eurofondi mis tahes muu riskipositsiooniga, mis on seotud sama vastaspoolega.

3.   Liikmesriigid võivad lubada, et fondivalitsejad vähendavad tagatise võtmise teel eurofondi vastaspoole riski, mis on tingitud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest. Saadud tagatis peab olema piisavalt likviidne, nii et seda saab kiiresti müüa hinnaga, mis on lähedane selle müügieelsele väärtusele.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad võtavad tagatise direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 1 osutatud vastaspoole riski arvutamisel arvesse, kui fondivalitseja annab eurofondi nimel börsivälisele vastaspoolele tagatise. Antud tagatist võib võtta arvesse üksnes netobaasil juhul, kui fondivalitseja on võimeline õiguslikult järgima eurofondi nimel vastaspoolega sõlmitud nettimislepinguid.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad arvutavad emitendi kontsentratsiooni direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 52 sätestatud piirmäärasid aluspositsiooni põhjal, mis on loodud kohustustel põhineva meetodi järgi läbi tuletisinstrumentide kasutamise.

6.   Seoses direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 2 osutatud börsivälistest tuletisinstrumentidest tulenevate riskidega nõuavad liikmesriigid, et fondivalitsejad võtavad arvutamisel arvesse mis tahes riskipositsiooni seoses börsivälistest tuletisinstrumentidest tuleneva vastaspoole riskiga.

3. JAGU

Börsiväliste tuletisinstsrumentide väärtuse hindamise kord

Artikkel 44

Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse hindamise kord

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kontrollivad, et eurofondi börsiväliste tuletisinstrumentide riskipositsiooni väärtus on õiglane ning see ei põhine ainult vastaspoole börsiväliste tehingute turunoteeringutel ja vastab direktiivi 2007/16/EÜ artikli 8 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele.

2.   Lõike 1 kohaldamisel kehtestavad, rakendavad ja säilitavad fondivalitsejad korra ja protseduurid, millega tagatakse eurofondi börsivälistest tuletisinstrumentidest tuleneva riskipositsiooni asjakohane, läbipaistev ja õiglane hindamine.

Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad tagavad, et börsiväliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus põhineb piisaval, täpsel ja sõltumatul hindamisel.

Väärtuse hindamise kord ja protseduur on adekvaatsed ja vastavuses asjaomaste börsiväliste tuletisinstrumentide laadi ja keerukusega.

Fondivalitsejad täidavad artikli 5 lõike 2 ja artikli 23 lõike 4 teise lõigu nõudeid, kui börsiväliste tuletisinstrumentide hindamise kord ja protseduur sisaldavad teatavate tegevuste sooritamist kolmanda isiku poolt.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks määratakse riskijuhtimisfunktsiooni täitvale isikule eriülesanded ja -vastutus.

4.   Lõikes 2 osutatud väärtuse hindamise kord ja protseduur on asjakohaselt dokumenteeritud.

4. JAGU

Tuletisinstrumentidega seotud teave

Artikkel 45

Aruanded tuletisinstrumentide kohta

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad esitavad vähemalt korra aastas oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele aruanded teabega, mis kajastab õigesti ja õiglaselt iga valitsetava eurofondi puhul kasutatud tuletisinstrumentide tüüpe, nendega seotud riske, tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seotud riskide hindamise kvantitatiivseid piirmäärasid ja valitud tehnikaid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused kontrollivad lõikes 1 osutatud teabe korrektsust ja terviklikkust ning et neil on vajaduse korral võimalik sekkuda.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 46

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2011. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 47

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 48

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1.juuli 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

1

(2)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 241, 2.9.2006, lk 26.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

4

(5)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

5

(6)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

6

(7)  ELT L 79, 20.3.2007, lk 11.

7

(8)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 18.

8

---