# Den Europæiske Unions L 167/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.167.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 167 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang1. juli 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.167.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 167

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang1. juli 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/357/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 2. december 2009 om Rumæniens planlagte statsstøtte C 39/08 (ex N 148/08) til Ford Craiovas uddannelsesprojekt
  (meddelt under nummer K(2009) 9350)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/358/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 27. januar 2010 om Tysklands statsstøtte C 27/08 (ex N 426/05) til fordel for Sovello AG (tidligere EverQ GmbH)
  (meddelt under nummer K(2010) 172)

   (
  1
  ) | 21 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2010/357/EU

*

Kommissionens afgørelse af 2. december 2009 om Rumæniens planlagte statsstøtte C 39/08 (ex N 148/08) til Ford Craiovas uddannelsesprojekt
  (meddelt under nummer K(2009) 9350)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 9350)

1

1

2010/358/EU

*

Kommissionens afgørelse af 27. januar 2010 om Tysklands statsstøtte C 27/08 (ex N 426/05) til fordel for Sovello AG (tidligere EverQ GmbH)
  (meddelt under nummer K(2010) 172)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 172)

1

21

| | | IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/359/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 28. oktober 2009 om den statsstøtte C 59/07 (ex N 127/06 og NN 13/06), som Italien har ydet til Ixfin SpA
  (meddelt under nummer K(2009) 8123)

   (
  1
  ) | 39 |

IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

2010/359/EF

*

Kommissionens beslutning af 28. oktober 2009 om den statsstøtte C 59/07 (ex N 127/06 og NN 13/06), som Italien har ydet til Ixfin SpA
  (meddelt under nummer K(2009) 8123)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 8123)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 1.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 167/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 2. december 2009

om Rumæniens planlagte statsstøtte C 39/08 (ex N 148/08) til Ford Craiovas uddannelsesprojekt

(meddelt under nummer K(2009) 9350)

(Kun den rumænske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/357/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 1. april 2008 anmeldte Rumænien individuel uddannelsesstøtte (ad hoc-støtte) på 57 mio. EUR til bilproducenten Ford Romania SA i Craiova. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 1. april 2008 anmeldte Rumænien individuel uddannelsesstøtte (ad hoc-støtte) på 57 mio. EUR til bilproducenten Ford Romania SA i Craiova.

| (2) | Ved brev af 10. september 2008 meddelte Kommissionen Rumænien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (2)) med hensyn til den anmeldte støtte og opfordrede interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger (3). |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 10. september 2008 meddelte Kommissionen Rumænien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (2)) med hensyn til den anmeldte støtte og opfordrede interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger (3).

| (3) | Rumænien fremsatte sine bemærkninger ved brev af 7. november 2008. Den 18. og 19. november 2008 holdt Kommissionen møde med de rumænske myndigheder og repræsentanter for Ford på fabrikken i Craiova. |
| --- | --- |

(3)

Rumænien fremsatte sine bemærkninger ved brev af 7. november 2008. Den 18. og 19. november 2008 holdt Kommissionen møde med de rumænske myndigheder og repræsentanter for Ford på fabrikken i Craiova.

| (4) | Ved brev af 26. november 2008 efterkom Kommissionen støttemodtagerens ønske om en forlængelse af fristen for fremsættelse af bemærkninger. Ford fremsatte sine bemærkninger ved brev af 18. december 2008. Bemærkningerne blev videresendt til Rumænien ved brev af 9. marts 2009. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 26. november 2008 efterkom Kommissionen støttemodtagerens ønske om en forlængelse af fristen for fremsættelse af bemærkninger. Ford fremsatte sine bemærkninger ved brev af 18. december 2008. Bemærkningerne blev videresendt til Rumænien ved brev af 9. marts 2009.

| (5) | Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger ved brev af 6. marts og 23. juni 2009. De rumænske myndigheder svarede henholdsvis den 2. april og den 22. juli 2009. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger ved brev af 6. marts og 23. juni 2009. De rumænske myndigheder svarede henholdsvis den 2. april og den 22. juli 2009.

| (6) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra andre interesserede parter.

2.   BESKRIVELSE AF PROJEKTET

| (7) | Støttemodtageren er Ford Motor Company's datterselskab, Ford Romania SA. Den 12. september 2007 købte Ford Romania SA af det rumænske privatiseringsorgan AVAS bilfabrikken og den tilknyttede forretningsvirksomhed i Craiova, der tidligere blev drevet af SC Automobile Craiova SA og SC Daewoo Automobile SA (i det følgende benævnt »Ford Craiova«). |
| --- | --- |

(7)

Støttemodtageren er Ford Motor Company's datterselskab, Ford Romania SA. Den 12. september 2007 købte Ford Romania SA af det rumænske privatiseringsorgan AVAS bilfabrikken og den tilknyttede forretningsvirksomhed i Craiova, der tidligere blev drevet af SC Automobile Craiova SA og SC Daewoo Automobile SA (i det følgende benævnt »Ford Craiova«).

| (8) | Ved beslutning af 27. februar 2008 fastslog Kommissionen, at privatiseringsaftalen indebar uforenelig støtte, og at der skulle tilbagebetales 27 mio. EUR (4). Beløbet blev tilbagebetalt med renter den 27. juni 2008. |
| --- | --- |

(8)

Ved beslutning af 27. februar 2008 fastslog Kommissionen, at privatiseringsaftalen indebar uforenelig støtte, og at der skulle tilbagebetales 27 mio. EUR (4). Beløbet blev tilbagebetalt med renter den 27. juni 2008.

| (9) | Ford købte bilfabrikken i Craiova med det formål at påbegynde produktionen af to nye bilmodeller fra 2009 (B-MAV, som er en lille multifunktionel model, og ISV, som er et mindre erhvervskøretøj til varetransport og/eller passagerbefordring) og en ny generation af motorer med lavere CO2-emission fra 2011. Dette projekt vil betyde, at der skal anlægges to nye produktionslinjer, og de samlede investeringer hertil anslås til 675 mio. EUR. I henhold til privatiseringsaftalen har Ford forpligtet sig til at beholde de nuværende 3 900 ansatte og at skabe nye arbejdspladser, så det samlede antal beskæftigede når op på 9 000 inden udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(9)

Ford købte bilfabrikken i Craiova med det formål at påbegynde produktionen af to nye bilmodeller fra 2009 (B-MAV, som er en lille multifunktionel model, og ISV, som er et mindre erhvervskøretøj til varetransport og/eller passagerbefordring) og en ny generation af motorer med lavere CO2-emission fra 2011. Dette projekt vil betyde, at der skal anlægges to nye produktionslinjer, og de samlede investeringer hertil anslås til 675 mio. EUR. I henhold til privatiseringsaftalen har Ford forpligtet sig til at beholde de nuværende 3 900 ansatte og at skabe nye arbejdspladser, så det samlede antal beskæftigede når op på 9 000 inden udgangen af 2012.

| (10) | Fabrikken i Craiova ligger i en dårligt stillet region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Ved beslutning af 30. april 2008 godkendte Kommissionen regionalstøtte på 143 mio. EUR til Ford Craiova, hvilket svarer til den maksimale støtteintensitet, der er tilladt til et stort investeringsprojekt af dette omfang i en støtteberettiget region, hvor den grundlæggende maksimale basisstøtteintensitet er på 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger (5). |
| --- | --- |

(10)

Fabrikken i Craiova ligger i en dårligt stillet region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Ved beslutning af 30. april 2008 godkendte Kommissionen regionalstøtte på 143 mio. EUR til Ford Craiova, hvilket svarer til den maksimale støtteintensitet, der er tilladt til et stort investeringsprojekt af dette omfang i en støtteberettiget region, hvor den grundlæggende maksimale basisstøtteintensitet er på 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger (5).

| (11) | Den anmeldte støtte skal ydes til et omfattende femårigt uddannelsesprogram, som Ford vil tilbyde både de nuværende (3 900) og kommende beskæftigede på bilfabrikken i Craiova, op til i alt 9 000 beskæftigede. De samlede omkostninger ved uddannelsesprogrammet anslås til 185,5 mio. EUR (6), hvoraf Ford skal bidrage med 128,5 mio. EUR og Rumænien med 57 mio. EUR i form af uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

(11)

Den anmeldte støtte skal ydes til et omfattende femårigt uddannelsesprogram, som Ford vil tilbyde både de nuværende (3 900) og kommende beskæftigede på bilfabrikken i Craiova, op til i alt 9 000 beskæftigede. De samlede omkostninger ved uddannelsesprogrammet anslås til 185,5 mio. EUR (6), hvoraf Ford skal bidrage med 128,5 mio. EUR og Rumænien med 57 mio. EUR i form af uddannelsesstøtte.

| (12) | Uddannelsesprogrammet har en todimensional struktur. |
| --- | --- |

(12)

Uddannelsesprogrammet har en todimensional struktur.

| (13) | Vertikalt består programmet af flere etaper. Første etape omfatter uddannelse, som dels er obligatorisk i henhold til EU's og Rumæniens lovgivning, dels er nødvendig for, at fabrikken kan fungere effektivt, og som kunne kaldes »virksomhedsspecifik uddannelse«. Til denne etape kan der ikke ydes støtte, og de anslåede omkostninger på ca. 29,7 mio. EUR afholdes fuldt ud af Ford. De øvrige etaper omfatter: uddannelse, som kun kan tilbydes delvis, hvis ikke der ydes støtte (dvs. op til 40 % af hele kursets indhold), uddannelse, som slet ikke kan tilbydes uden støtte, og uddannelse i forbindelse med udvælgelse af arbejdstagerkategorier. |
| --- | --- |

(13)

Vertikalt består programmet af flere etaper. Første etape omfatter uddannelse, som dels er obligatorisk i henhold til EU's og Rumæniens lovgivning, dels er nødvendig for, at fabrikken kan fungere effektivt, og som kunne kaldes »virksomhedsspecifik uddannelse«. Til denne etape kan der ikke ydes støtte, og de anslåede omkostninger på ca. 29,7 mio. EUR afholdes fuldt ud af Ford. De øvrige etaper omfatter: uddannelse, som kun kan tilbydes delvis, hvis ikke der ydes støtte (dvs. op til 40 % af hele kursets indhold), uddannelse, som slet ikke kan tilbydes uden støtte, og uddannelse i forbindelse med udvælgelse af arbejdstagerkategorier.

| (14) | Horisontalt består programmet af 269 kurser, som er opdelt i 4 hovedtemaer/-moduler:






  — | Sikkerhed: 79 kurser, som tager sigte på udvikling af en sikkerhedskultur på arbejdspladsen. Disse kurser opdeles på fire hovedemner, nemlig grundbegreber vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen, sikker anvendelse af maskiner og individuelt beskyttelsesudstyr, sikkerhed ved færdsel til fods og påvisning og forebyggelse af farer og risici. Hvert kursus består af en introduktion og en indgående adfærdsundervisning. Ud af de 79 kurser, der tilbydes under dette modul, henvender 61 sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere, mens 18 kun henvender sig til sidstnævnte kategori.
  Den uddannelse, som skal varetages af virksomheden med henblik på overholdelse af de interne sikkerhedsnormer og opfyldelse af krav, der er fastsat i europæiske og rumænske sikkerhedsbestemmelser, betragtes ikke som støtteberettiget (7). De støtteberettigede omkostninger ved dette modul beløber sig til 17,57 mio. EUR, og der kan anmodes om støtte på op til 8,43 mio. EUR. |
| --- | --- | --- |

(14)

Horisontalt består programmet af 269 kurser, som er opdelt i 4 hovedtemaer/-moduler:

—

Sikkerhed: 79 kurser, som tager sigte på udvikling af en sikkerhedskultur på arbejdspladsen. Disse kurser opdeles på fire hovedemner, nemlig grundbegreber vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen, sikker anvendelse af maskiner og individuelt beskyttelsesudstyr, sikkerhed ved færdsel til fods og påvisning og forebyggelse af farer og risici. Hvert kursus består af en introduktion og en indgående adfærdsundervisning. Ud af de 79 kurser, der tilbydes under dette modul, henvender 61 sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere, mens 18 kun henvender sig til sidstnævnte kategori.

Den uddannelse, som skal varetages af virksomheden med henblik på overholdelse af de interne sikkerhedsnormer og opfyldelse af krav, der er fastsat i europæiske og rumænske sikkerhedsbestemmelser, betragtes ikke som støtteberettiget (7). De støtteberettigede omkostninger ved dette modul beløber sig til 17,57 mio. EUR, og der kan anmodes om støtte på op til 8,43 mio. EUR.

| — | Basiskvalifikationer: 59 kurser, som tager sigte på medarbejdernes personlige udvikling ved at bibringe dem generelle kvalifikationer. Kurserne er opdelt på følgende emner: rumænsk for udenlandske medarbejdere, ledelseskvalifikationer for arbejdsledere/formænd, grundlæggende kendskab til IT og Outlook, engelsk samtalefærdighed for den lokale arbejdsstyrke, sproglige og matematiske færdigheder, grundlæggende ledelseskvalifikationer for alle medarbejdere, videreuddannelse inden for IT og indgående individuel uddannelse af udvalgte »rollemodelmedarbejdere«. 14 af kurserne henvender sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere (8), mens 45 kun henvender sig til sidstnævnte kategori.
  De anslåede omkostninger ved de kurser, der ikke er støtteberettigede, skal afholdes fuldt ud af Ford (9). De støtteberettigede omkostninger ved dette modul beløber sig til 93,13 mio. EUR, hvortil der kan anmodes om støtte på op til 46,56 mio. EUR. Hvert af kurserne vedrørende sproglige og matematiske færdigheder, der henvender sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere, anslås til ca. 22,5 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Basiskvalifikationer: 59 kurser, som tager sigte på medarbejdernes personlige udvikling ved at bibringe dem generelle kvalifikationer. Kurserne er opdelt på følgende emner: rumænsk for udenlandske medarbejdere, ledelseskvalifikationer for arbejdsledere/formænd, grundlæggende kendskab til IT og Outlook, engelsk samtalefærdighed for den lokale arbejdsstyrke, sproglige og matematiske færdigheder, grundlæggende ledelseskvalifikationer for alle medarbejdere, videreuddannelse inden for IT og indgående individuel uddannelse af udvalgte »rollemodelmedarbejdere«. 14 af kurserne henvender sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere (8), mens 45 kun henvender sig til sidstnævnte kategori.

De anslåede omkostninger ved de kurser, der ikke er støtteberettigede, skal afholdes fuldt ud af Ford (9). De støtteberettigede omkostninger ved dette modul beløber sig til 93,13 mio. EUR, hvortil der kan anmodes om støtte på op til 46,56 mio. EUR. Hvert af kurserne vedrørende sproglige og matematiske færdigheder, der henvender sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere, anslås til ca. 22,5 mio. EUR.

| — | Grundlæggende kendskab til forretningspraksis: 73 kurser, der tager sigte på at forbedre medarbejdernes kendskab til europæisk og international forretningspraksis. En del af kurserne under dette modul, nemlig 20 (10), tager sigte på såvel arbejdere som ledende medarbejdere (gruppeledere, arbejdsledere, specialiseret personale og chefer). De øvrige kurser henvender sig kun til sidstnævnte kategorier. Tre uddannelsesområder under dette modul, nemlig Ford-specifikke IT-systemer, Fords driftsprocesser og Fords interne kontrolprocesser, omfatter kurser, der er nødvendige for, at fabrikken kan drives effektivt og er derfor ikke støtteberettigede. De øvrige kurser er frivillige eller supplerende, og har til formål at give medarbejderne større erfaring og viden. Disse supplerende uddannelsesområder omfatter generelle emner såsom: kendskab til projektstyring, funktionelt kendskab (menneskelige ressourcer, indkøb, finansiering), 6 Sigma (kvalitetsforbedringsprogram), supplerende individuel uddannelse af udvalgte »rollemodelmedarbejdere«.
  De samlede støtteberettigede omkostninger ved dette uddannelsesmodul anslås til ca. 8 mio. EUR, hvoraf 4 mio. EUR afholdes af Ford, og de resterende 4 mio. EUR ydes som støtte. Samtlige omkostninger ved den virksomhedsspecifikke uddannelse under dette modul afholdes af virksomheden (11). |
| --- | --- |

—

Grundlæggende kendskab til forretningspraksis: 73 kurser, der tager sigte på at forbedre medarbejdernes kendskab til europæisk og international forretningspraksis. En del af kurserne under dette modul, nemlig 20 (10), tager sigte på såvel arbejdere som ledende medarbejdere (gruppeledere, arbejdsledere, specialiseret personale og chefer). De øvrige kurser henvender sig kun til sidstnævnte kategorier. Tre uddannelsesområder under dette modul, nemlig Ford-specifikke IT-systemer, Fords driftsprocesser og Fords interne kontrolprocesser, omfatter kurser, der er nødvendige for, at fabrikken kan drives effektivt og er derfor ikke støtteberettigede. De øvrige kurser er frivillige eller supplerende, og har til formål at give medarbejderne større erfaring og viden. Disse supplerende uddannelsesområder omfatter generelle emner såsom: kendskab til projektstyring, funktionelt kendskab (menneskelige ressourcer, indkøb, finansiering), 6 Sigma (kvalitetsforbedringsprogram), supplerende individuel uddannelse af udvalgte »rollemodelmedarbejdere«.

De samlede støtteberettigede omkostninger ved dette uddannelsesmodul anslås til ca. 8 mio. EUR, hvoraf 4 mio. EUR afholdes af Ford, og de resterende 4 mio. EUR ydes som støtte. Samtlige omkostninger ved den virksomhedsspecifikke uddannelse under dette modul afholdes af virksomheden (11).

| — | Faglige kvalifikationer: 58 kurser, der skal sikre faglige kvalifikationer på et højere niveau end nødvendigt for udførelsen af arbejdet, og som giver medarbejderne mulighed for at løse problemerne i forbindelse med anvendelse af nye teknologier inden for produktionen som helhed. To af disse kurser, nemlig samling af motorer og produktionsprocessimulering, er virksomhedsspecifikke og dermed ikke støtteberettigede. De øvrige kurser anses for at indgå i den supplerende/frivillige uddannelse og omfatter en række emner inden for brede områder, såsom forbedring af kvalifikationerne inden for elektriker-/mekanikerfaget og bedre vedligeholdelse. Størstedelen af kurserne under dette modul henvender sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere (12).
  De samlede støtteberettigede omkostninger ved dette uddannelsesmodul anslås til ca. 39,1 mio. EUR, hvoraf de 18,9 mio. EUR afholdes af Ford, og ca. 18,2 mio. EUR kan ydes som støtte. |
| --- | --- |

—

Faglige kvalifikationer: 58 kurser, der skal sikre faglige kvalifikationer på et højere niveau end nødvendigt for udførelsen af arbejdet, og som giver medarbejderne mulighed for at løse problemerne i forbindelse med anvendelse af nye teknologier inden for produktionen som helhed. To af disse kurser, nemlig samling af motorer og produktionsprocessimulering, er virksomhedsspecifikke og dermed ikke støtteberettigede. De øvrige kurser anses for at indgå i den supplerende/frivillige uddannelse og omfatter en række emner inden for brede områder, såsom forbedring af kvalifikationerne inden for elektriker-/mekanikerfaget og bedre vedligeholdelse. Størstedelen af kurserne under dette modul henvender sig til såvel arbejdere som ledende medarbejdere (12).

De samlede støtteberettigede omkostninger ved dette uddannelsesmodul anslås til ca. 39,1 mio. EUR, hvoraf de 18,9 mio. EUR afholdes af Ford, og ca. 18,2 mio. EUR kan ydes som støtte.

| (15) | Den virksomhedsspecifikke del af uddannelsesprogrammet, som skal finansieres fuldt ud af Ford, anslås til 29,73 mio. EUR (13). Hvad angår den supplerende uddannelse, der er støtteberettiget, er fordelingen af de støtteberettigede omkostninger på uddannelsesprogrammets moduler og Fords eget bidrag angivet i nedenstående tabel (i mio. EUR). | Sikkerhed | Basiskvalifikationer | Grundlæggendekendskab tilforretningspraksis | Faglige kvalifikationer | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Støtteberettigede omkostninger ved generel uddannelse | 16,17 | 93,13 | 7,94 | 36,67 | 153,91 |
| Støtteberettigede omkostninger ved specifik uddannelse | 1,49 | — | 0,16 | 0,24 | 1,89 |
| Støtte til generel uddannelse | 8,08 | 46,56 | 3,97 | 18,33 | 76,94 |
| Støtte til specifik uddannelse | 0,37 | — | 0,03 | 0,06 | 0,46 |
| Samlede omkostninger | 8,45 | 46,56 | 4,00 | 18,39 | 77,44 |
| Fords bidrag | 9,2 | 46,56 | 4,08 | 18,50 | 78,39 |

(15)

Den virksomhedsspecifikke del af uddannelsesprogrammet, som skal finansieres fuldt ud af Ford, anslås til 29,73 mio. EUR (13). Hvad angår den supplerende uddannelse, der er støtteberettiget, er fordelingen af de støtteberettigede omkostninger på uddannelsesprogrammets moduler og Fords eget bidrag angivet i nedenstående tabel (i mio. EUR).

Sikkerhed

Basiskvalifikationer

Grundlæggendekendskab tilforretningspraksis

Faglige kvalifikationer

I alt

Støtteberettigede omkostninger ved generel uddannelse

16,17

93,13

7,94

36,67

153,91

Støtteberettigede omkostninger ved specifik uddannelse

1,49

—

0,16

0,24

1,89

Støtte til generel uddannelse

8,08

46,56

3,97

18,33

76,94

Støtte til specifik uddannelse

0,37

—

0,03

0,06

0,46

Samlede omkostninger

8,45

46,56

4,00

18,39

77,44

Fords bidrag

9,2

46,56

4,08

18,50

78,39

Det samlede støttebeløb og Fords bidrag, der er anført i ovenstående tabel, er angivet i nominel værdi. Rumænien og Ford understreger, at virksomheden har besluttet at begrænse støtten til i alt 57 mio. EUR. Forskellen mellem den samlede støtte, som programmet ellers er berettiget til, og de 57 mio. EUR, der anmodes om, overtages af Ford, hvis eget bidrag dermed forhøjes til 98,8 mio. EUR.

| (16) | Det samlede antal uddannelsesdage inden for den virksomhedsspecifikke uddannelse, som ikke er støtteberettiget, udgør ca. 200 000 over en periode på fem år, men det samlede antal uddannelsesdage inden for den støtteberettigede del af programmet udgør ca. 800 000 over en periode på fem år. Hver af de 9 000 ansatte får dermed i alt ca. 111 uddannelsesdage i gennemsnit, fordelt på en periode på fem år. Rumænien og Ford har også fremlagt beviser på, at de fleste af lærerne i forbindelse med programmet (op til 90 %) vil blive rekrutteret fra eksterne specialuddannelsescentre, og at en stor del af uddannelsen vil foregå uden for fabrikkens område (se også betragtning 18 nedenfor, som indeholder en oversigt over de støtteberettigede rejseudgifter for såvel deltagerne som lærerne). |
| --- | --- |

(16)

Det samlede antal uddannelsesdage inden for den virksomhedsspecifikke uddannelse, som ikke er støtteberettiget, udgør ca. 200 000 over en periode på fem år, men det samlede antal uddannelsesdage inden for den støtteberettigede del af programmet udgør ca. 800 000 over en periode på fem år. Hver af de 9 000 ansatte får dermed i alt ca. 111 uddannelsesdage i gennemsnit, fordelt på en periode på fem år. Rumænien og Ford har også fremlagt beviser på, at de fleste af lærerne i forbindelse med programmet (op til 90 %) vil blive rekrutteret fra eksterne specialuddannelsescentre, og at en stor del af uddannelsen vil foregå uden for fabrikkens område (se også betragtning 18 nedenfor, som indeholder en oversigt over de støtteberettigede rejseudgifter for såvel deltagerne som lærerne).

| (17) | Omkostningerne ved uddannelsesprogrammet er blevet anslået på grundlag af de tilsvarende omkostninger, som Ford har afholdt til uddannelse af sine ansatte på fabrikken i Dagenham (Det Forenede Kongerige), og er blevet tilpasset efter omkostningsniveauet i Rumænien på grundlag af foreløbige prognoser (tallene for 2008 er blevet tilpasset efter de forventede inflationstakter for de følgende år). Herved opnås følgende overslag over omkostningerne pr. uddannelsesdag for hver deltager (eksklusive deltagernes løn):







  Støtteberettigede omkostningskategorier | Generel uddannelse | Specifik uddannelse |
| --- | --- | --- | --- |
| Vejledning og rådgivning | [...] (14) EUR | [...] EUR |
| Lærerens løn (2 dage) | [...] EUR | [...] EUR |
| Lærerens rejseudgifter | [...] EUR | [...] EUR |
| Deltagerens rejseudgifter | [...] EUR | [...] EUR |
| Afskrivning af maskiner og inventar | [...] EUR | [...] EUR |
| Leje/afskrivning af uddannelsesfaciliteter | [...] EUR | [...] EUR |
| Uddannelsesmateriale | [...] EUR | [...] EUR |
| I alt | 181,00 EUR | 265,00 EUR |

(17)

Omkostningerne ved uddannelsesprogrammet er blevet anslået på grundlag af de tilsvarende omkostninger, som Ford har afholdt til uddannelse af sine ansatte på fabrikken i Dagenham (Det Forenede Kongerige), og er blevet tilpasset efter omkostningsniveauet i Rumænien på grundlag af foreløbige prognoser (tallene for 2008 er blevet tilpasset efter de forventede inflationstakter for de følgende år). Herved opnås følgende overslag over omkostningerne pr. uddannelsesdag for hver deltager (eksklusive deltagernes løn):

Støtteberettigede omkostningskategorier

Generel uddannelse

Specifik uddannelse

Vejledning og rådgivning

[...] (14) EUR

[...] EUR

Lærerens løn (2 dage)

[...] EUR

[...] EUR

Lærerens rejseudgifter

[...] EUR

[...] EUR

Deltagerens rejseudgifter

[...] EUR

[...] EUR

Afskrivning af maskiner og inventar

[...] EUR

[...] EUR

Leje/afskrivning af uddannelsesfaciliteter

[...] EUR

[...] EUR

Uddannelsesmateriale

[...] EUR

[...] EUR

I alt

181,00 EUR

265,00 EUR

| (18) | De støtteberettigede omkostninger ved dette program (som omfatter i alt 9 000 ansatte, og som skal gennemføres over en periode på fire år) er angivet nedenfor (nominel værdi, i mio. EUR): | Støtte til generel uddannelse | Støtte til specifik uddannelse | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udgifter til læreren | [45-50] | [0,5-1] | [45-50] |
| Lærerens rejseudgifter | [10-15] | [0-0,5] | [10-15] |
| Deltagerens rejseudgifter | [0-5] | [0-0,5] | [0-5] |
| Andre udgifter (artikel 4, stk. 7, litra c)) | [10-15] | [0-0,5] | [10-15] |
| Afskrivning | [0-5] | [0-0,5] | [0-5] |
| Udannelsesfaciliteter | [5-10] | [0-0,5] | [5-10] |
| Vejledning og rådgivning | [25-30] | [0-0,5] | [25-30] |
| Udgifter til intern lærer | [0-5] | [0-0,5] | [0-5] |
| Lønkompensation til deltagerne | [40-45] | [0-0,5] | [40-45] |
| Støtteberettigede omkostninger, ekskl. lønkompensation | [110-115] | [1-2] | [110-120] |
| Maksimumstøtte | 76,96 | 0,47 | 77,44 |
| Fords bidrag | 76,96 | 1,42 | 78,39 |

(18)

De støtteberettigede omkostninger ved dette program (som omfatter i alt 9 000 ansatte, og som skal gennemføres over en periode på fire år) er angivet nedenfor (nominel værdi, i mio. EUR):

Støtte til generel uddannelse

Støtte til specifik uddannelse

I alt

Udgifter til læreren

[45-50]

[0,5-1]

[45-50]

Lærerens rejseudgifter

[10-15]

[0-0,5]

[10-15]

Deltagerens rejseudgifter

[0-5]

[0-0,5]

[0-5]

Andre udgifter (artikel 4, stk. 7, litra c))

[10-15]

[0-0,5]

[10-15]

Afskrivning

[0-5]

[0-0,5]

[0-5]

Udannelsesfaciliteter

[5-10]

[0-0,5]

[5-10]

Vejledning og rådgivning

[25-30]

[0-0,5]

[25-30]

Udgifter til intern lærer

[0-5]

[0-0,5]

[0-5]

Lønkompensation til deltagerne

[40-45]

[0-0,5]

[40-45]

Støtteberettigede omkostninger, ekskl. lønkompensation

[110-115]

[1-2]

[110-120]

Maksimumstøtte

76,96

0,47

77,44

Fords bidrag

76,96

1,42

78,39

| (19) | Støtten består i et direkte tilskud til Ford Craiova på 57 mio. EUR for en periode på fem år. Støtten foreslås ydet til et uddannelsesprojekt, hvortil de samlede omkostninger anslås til 185,5 mio. EUR (nominel værdi). Heraf er de 155,8 mio. EUR berettigede til uddannelsesstøtte. En stor del af de støtteberettigede omkostninger, nemlig 153,93 mio. EUR, vedrører generel uddannelse. Kun 1,88 mio. EUR af de støtteberettigede omkostninger vedrører specifik uddannelse. I forbindelse med dette projekt har Rumænien anvendt en støtteintensitet på 50 % for generelle uddannelsesforanstaltninger og på 25 % for specifikke uddannelsesforanstaltninger. Projektet er således berettiget til støtte til generel og specifik uddannelse på henholdsvis 76,96 mio. EUR og 0,47 mio. EUR — i alt 77,44 mio. EUR. Støttemodtageren har dog ikke desto mindre valgt at begrænse statsstøtten til 57 mio. EUR (se også betragtning 15). |
| --- | --- |

(19)

Støtten består i et direkte tilskud til Ford Craiova på 57 mio. EUR for en periode på fem år. Støtten foreslås ydet til et uddannelsesprojekt, hvortil de samlede omkostninger anslås til 185,5 mio. EUR (nominel værdi). Heraf er de 155,8 mio. EUR berettigede til uddannelsesstøtte. En stor del af de støtteberettigede omkostninger, nemlig 153,93 mio. EUR, vedrører generel uddannelse. Kun 1,88 mio. EUR af de støtteberettigede omkostninger vedrører specifik uddannelse. I forbindelse med dette projekt har Rumænien anvendt en støtteintensitet på 50 % for generelle uddannelsesforanstaltninger og på 25 % for specifikke uddannelsesforanstaltninger. Projektet er således berettiget til støtte til generel og specifik uddannelse på henholdsvis 76,96 mio. EUR og 0,47 mio. EUR — i alt 77,44 mio. EUR. Støttemodtageren har dog ikke desto mindre valgt at begrænse statsstøtten til 57 mio. EUR (se også betragtning 15).

| (20) | Rumænien finder, at det er urealistisk på forhånd at anslå de nøjagtige omkostninger ved de enkelte uddannelseskurser under et program, der gennemføres over fem år, og at det derfor er nødvendigt at give støttemodtageren en vis frihed til at omfordele støtten mellem de forskellige støtteberettigede omkostninger, hvis det skulle vise sig, at de faktiske omkostninger afviger fra de anslåede standardomkostninger. Denne fleksibilitet skulle give støttemodtageren mulighed for at optimere uddannelsesprogrammet undervejs og samtidig respektere uddannelsens indhold og støttens omfang og intensitet. |
| --- | --- |

(20)

Rumænien finder, at det er urealistisk på forhånd at anslå de nøjagtige omkostninger ved de enkelte uddannelseskurser under et program, der gennemføres over fem år, og at det derfor er nødvendigt at give støttemodtageren en vis frihed til at omfordele støtten mellem de forskellige støtteberettigede omkostninger, hvis det skulle vise sig, at de faktiske omkostninger afviger fra de anslåede standardomkostninger. Denne fleksibilitet skulle give støttemodtageren mulighed for at optimere uddannelsesprogrammet undervejs og samtidig respektere uddannelsens indhold og støttens omfang og intensitet.

| (21) | Desuden foreslog Rumænien i de dokumenter, der blev fremlagt i juli 2009, at støtten blev udbetalt til støttemodtageren på forhånd med intervaller, som skulle fastlægges efter aftale med sidstnævnte (f.eks. kvartalsvis), på grundlag af de anførte standardomkostninger. De omkostninger, der faktisk er afholdt i hvert regnskabsår, skal derefter revideres af støttemodtagerens interne revisorer, og støtteudbetalingerne skal tilpasses årligt efter den gældende maksimale støtteintensitet. Reglerne og betingelserne for udbetalingen af støtten skal Rumænien fastsætte i en specifik normativ retsakt. |
| --- | --- |

(21)

Desuden foreslog Rumænien i de dokumenter, der blev fremlagt i juli 2009, at støtten blev udbetalt til støttemodtageren på forhånd med intervaller, som skulle fastlægges efter aftale med sidstnævnte (f.eks. kvartalsvis), på grundlag af de anførte standardomkostninger. De omkostninger, der faktisk er afholdt i hvert regnskabsår, skal derefter revideres af støttemodtagerens interne revisorer, og støtteudbetalingerne skal tilpasses årligt efter den gældende maksimale støtteintensitet. Reglerne og betingelserne for udbetalingen af støtten skal Rumænien fastsætte i en specifik normativ retsakt.

3.   INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE I HENHOLD TIL EF-TRAKTATENS ARTIKEL 82, STK. 2

| (22) | Da Kommissionen den 10. september 2008 besluttede at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, udtrykte den forbehold med hensyn til følgende aspekter: støttens berettigelse, støttens tilskyndelsesvirkning/nødvendighed, kumulering af regional- og uddannelsesstøtte og overholdelsen af det såkaldte »Deggendorf-princip« (alle disse aspekter behandles i det følgende). |
| --- | --- |

(22)

Da Kommissionen den 10. september 2008 besluttede at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, udtrykte den forbehold med hensyn til følgende aspekter: støttens berettigelse, støttens tilskyndelsesvirkning/nødvendighed, kumulering af regional- og uddannelsesstøtte og overholdelsen af det såkaldte »Deggendorf-princip« (alle disse aspekter behandles i det følgende).

| (23) | Kommissionen stillede især spørgsmålstegn ved: i) om ikke Ford under alle omstændigheder ville være nødt til at gennemføre en del af den uddannelse, der var erklæret støtteberettiget, i hvert fald for den eksisterende arbejdsstyrke, for at kunne drive en fabrik med den allernyeste produktionsteknologi, og ii) om ikke Ford i virkeligheden var forpligtet i henhold til EU’s/Rumæniens sikkerhedsbestemmelser til at gennemføre visse dele af uddannelsen under sikkerhedsmodulet. I så fald ville støtten ikke være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), da den ville begunstige en uddannelsesforanstaltning, som ville blive gennemført under aller omstændigheder, og derfor ikke ville »fremme [...] udviklingen af visse erhvervsgrene«. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen stillede især spørgsmålstegn ved: i) om ikke Ford under alle omstændigheder ville være nødt til at gennemføre en del af den uddannelse, der var erklæret støtteberettiget, i hvert fald for den eksisterende arbejdsstyrke, for at kunne drive en fabrik med den allernyeste produktionsteknologi, og ii) om ikke Ford i virkeligheden var forpligtet i henhold til EU’s/Rumæniens sikkerhedsbestemmelser til at gennemføre visse dele af uddannelsen under sikkerhedsmodulet. I så fald ville støtten ikke være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), da den ville begunstige en uddannelsesforanstaltning, som ville blive gennemført under aller omstændigheder, og derfor ikke ville »fremme [...] udviklingen af visse erhvervsgrene«.

| (24) | Kommissionen stillede også spørgsmålstegn ved, om visse dele af den foreslåede uddannelse af fremtidige medarbejdere var berettigede, da Ford havde mulighed for at ansætte nye kvalificerede medarbejdere. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen stillede også spørgsmålstegn ved, om visse dele af den foreslåede uddannelse af fremtidige medarbejdere var berettigede, da Ford havde mulighed for at ansætte nye kvalificerede medarbejdere.

| (25) | Kommissionen rejste endvidere spørgsmålet om, hvorvidt dele af den foreslåede uddannelse ville afhjælpe immaterielle regionale problemer, nemlig den eksisterende arbejdsstyrkes manglende kvalifikationer, som allerede var afhjulpet ved den regionale investeringsstøtte, der blev ydet virksomheden i 2008 (15). |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen rejste endvidere spørgsmålet om, hvorvidt dele af den foreslåede uddannelse ville afhjælpe immaterielle regionale problemer, nemlig den eksisterende arbejdsstyrkes manglende kvalifikationer, som allerede var afhjulpet ved den regionale investeringsstøtte, der blev ydet virksomheden i 2008 (15).

| (26) | Ifølge fast retspraksis (16) kan der ikke udbetales ny støtte, før tidligere uforenelig støtte er fuldt tilbagebetalt. På det tidspunkt, hvor den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, kunne de rumænske myndigheder ikke bevise, at den støtte, der var blevet ydet til privatiseringen af fabrikken i Craiova, og som Kommissionen havde erklæret uforenelig med EF-traktaten (nu EUF-traktaten) den 27. februar 2008, var blevet tilbagebetalt fuldt ud (17). |
| --- | --- |

(26)

Ifølge fast retspraksis (16) kan der ikke udbetales ny støtte, før tidligere uforenelig støtte er fuldt tilbagebetalt. På det tidspunkt, hvor den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, kunne de rumænske myndigheder ikke bevise, at den støtte, der var blevet ydet til privatiseringen af fabrikken i Craiova, og som Kommissionen havde erklæret uforenelig med EF-traktaten (nu EUF-traktaten) den 27. februar 2008, var blevet tilbagebetalt fuldt ud (17).

4.   RUMÆNIENS BEMÆRKNINGER

| (27) | Efter at undersøgelsesproceduren var indledt, fremsatte Rumænien bemærkninger vedrørende: i) retsgrundlaget for vurderingen af støttens forenelighed med traktaten, ii) støttens tilskyndelsesvirkning og iii) overholdelsen af det såkaldte Deggendorf-princip. |
| --- | --- |

(27)

Efter at undersøgelsesproceduren var indledt, fremsatte Rumænien bemærkninger vedrørende: i) retsgrundlaget for vurderingen af støttens forenelighed med traktaten, ii) støttens tilskyndelsesvirkning og iii) overholdelsen af det såkaldte Deggendorf-princip.

| (28) | Rumænien mener, at støtten i overensstemmelse med retssikkerhedsprincippet skal vurderes på grundlag af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet (april 2008). På det pågældende tidspunkt var Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (18) stadig gældende, men den generelle gruppefritagelsesforordning (19) blev offentliggjort den 9. august 2008 og trådte i kraft 20 dage efter offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(28)

Rumænien mener, at støtten i overensstemmelse med retssikkerhedsprincippet skal vurderes på grundlag af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet (april 2008). På det pågældende tidspunkt var Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (18) stadig gældende, men den generelle gruppefritagelsesforordning (19) blev offentliggjort den 9. august 2008 og trådte i kraft 20 dage efter offentliggørelsen.

| (29) | Rumænien mener, at de vurderingskriterier, der er fastsat i den generelle gruppefritagelsesforordning, adskiller sig delvis fra dem, der er fastsat i forordning nr. 68/2001. Rumænien understreger også, at den maksimale støtteintensitet, der er taget i betragtning ved anmeldelsen, er den intensitet på 50 % for generel uddannelse og 25 % for specifik uddannelse, der er fastsat i forordning nr. 68/2001, og ikke den maksimale støtteintensitet på 60 % for generel uddannelse og 25 % for specifik uddannelse, der er fastsat i den generelle gruppefritagelsesforordning. |
| --- | --- |

(29)

Rumænien mener, at de vurderingskriterier, der er fastsat i den generelle gruppefritagelsesforordning, adskiller sig delvis fra dem, der er fastsat i forordning nr. 68/2001. Rumænien understreger også, at den maksimale støtteintensitet, der er taget i betragtning ved anmeldelsen, er den intensitet på 50 % for generel uddannelse og 25 % for specifik uddannelse, der er fastsat i forordning nr. 68/2001, og ikke den maksimale støtteintensitet på 60 % for generel uddannelse og 25 % for specifik uddannelse, der er fastsat i den generelle gruppefritagelsesforordning.

| (30) | Rumænien er desuden af den opfattelse, at Kommissionen med udgangspunkt i sine beslutninger om Ford Genk
   (20) og GM Antwerp
   (21) har indført en ufleksibel tilgang til vurdering af uddannelsesstøtte på grundlag af tilskyndelsesvirkningen, som hverken er i overensstemmelse med Kommissionens normale tilgang med hensyn til uddannelsesstøtte eller med Lissabon-dagsordenen. |
| --- | --- |

(30)

Rumænien er desuden af den opfattelse, at Kommissionen med udgangspunkt i sine beslutninger om Ford Genk
   (20) og GM Antwerp
   (21) har indført en ufleksibel tilgang til vurdering af uddannelsesstøtte på grundlag af tilskyndelsesvirkningen, som hverken er i overensstemmelse med Kommissionens normale tilgang med hensyn til uddannelsesstøtte eller med Lissabon-dagsordenen.

| (31) | Nødvendighed. Rumænien fremfører især, at virksomheden uden støtten må gennemføre et mindre ambitiøst uddannelsesprogram og i stedet vælge kun at tilbyde sine ansatte den uddannelse, der er nødvendig for fabrikkens drift (dvs. ca. 17 % af det foreslåede program, hvor virksomheden selv afholder alle omkostninger) og i langt mindre grad tilbyde supplerende uddannelse. |
| --- | --- |

(31)

Nødvendighed. Rumænien fremfører især, at virksomheden uden støtten må gennemføre et mindre ambitiøst uddannelsesprogram og i stedet vælge kun at tilbyde sine ansatte den uddannelse, der er nødvendig for fabrikkens drift (dvs. ca. 17 % af det foreslåede program, hvor virksomheden selv afholder alle omkostninger) og i langt mindre grad tilbyde supplerende uddannelse.

| (32) | Rumænien fremfører, at Ford vil kunne drive fabrikken i Craiova uden at gennemføre den supplerende uddannelse, der betragtes som støtteberettiget, fordi den eksisterende arbejdskraft har erfaringer med bilproduktion, og de nye teknologier, der skal anvendes i fabrikken, kan tilegnes gennem praktisk erfaring, hvilket også er påvist på andre Ford-fabrikker, hvor der ikke er gennemført en sådan supplerende uddannelse. |
| --- | --- |

(32)

Rumænien fremfører, at Ford vil kunne drive fabrikken i Craiova uden at gennemføre den supplerende uddannelse, der betragtes som støtteberettiget, fordi den eksisterende arbejdskraft har erfaringer med bilproduktion, og de nye teknologier, der skal anvendes i fabrikken, kan tilegnes gennem praktisk erfaring, hvilket også er påvist på andre Ford-fabrikker, hvor der ikke er gennemført en sådan supplerende uddannelse.

| (33) | Rumænien giver også en udførlig redegørelse for forskellen mellem de kurser, der er nødvendige for fabrikkens drift (som skal finansieres fuldt ud af virksomheden selv), og de supplerende (»nyttige, men ikke absolut nødvendige«) kurser under hvert uddannelsesmodul. |
| --- | --- |

(33)

Rumænien giver også en udførlig redegørelse for forskellen mellem de kurser, der er nødvendige for fabrikkens drift (som skal finansieres fuldt ud af virksomheden selv), og de supplerende (»nyttige, men ikke absolut nødvendige«) kurser under hvert uddannelsesmodul.

| (34) | Sikkerhed: De fleste af de kurser, der tilbydes under de fire hovedemner (nemlig grundbegreber vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen, sikker anvendelse af maskiner og individuelt beskyttelsesudstyr, sikkerhed for fodgængere og påvisning og forebyggelse af farer og risici), betragtes som nødvendige for at udvikle en sikkerhedskultur på arbejdspladsen. Nogle af disse kurser gennemføres af hensyn til opfyldelsen af de krav, der er fastsat i EU's og Rumæniens sikkerhedsbestemmelser, og andre tager sigte på at opfylde Ford-fabrikkens interne sikkerhedsstandarder. Rumænien fremfører også, at Ford anvender interne sikkerhedsstandarder, som overstiger lovgivningens mindstekrav. Under alle omstændigheder betragtes hverken lovfæstede sikkerhedskurser eller kurser, der gennemføres som led i virksomhedens interne sikkerhedspolitik, som støtteberettigede. Omkostningerne herved afholdes fuldt ud af virksomheden. Den supplerende uddannelse på sikkerhedsområdet, hvortil der anmodes om støtte på 3,2 mio. EUR, består i individuel undervisning med henblik på fortsat sensibilisering og adfærdsændring og individuel uddannelse af udvalgte rollemodelmedarbejdere. Disse former for indgående uddannelse er nyttige for de ansatte, men ikke absolut nødvendige for virksomheden. |
| --- | --- |

(34)

Sikkerhed: De fleste af de kurser, der tilbydes under de fire hovedemner (nemlig grundbegreber vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen, sikker anvendelse af maskiner og individuelt beskyttelsesudstyr, sikkerhed for fodgængere og påvisning og forebyggelse af farer og risici), betragtes som nødvendige for at udvikle en sikkerhedskultur på arbejdspladsen. Nogle af disse kurser gennemføres af hensyn til opfyldelsen af de krav, der er fastsat i EU's og Rumæniens sikkerhedsbestemmelser, og andre tager sigte på at opfylde Ford-fabrikkens interne sikkerhedsstandarder. Rumænien fremfører også, at Ford anvender interne sikkerhedsstandarder, som overstiger lovgivningens mindstekrav. Under alle omstændigheder betragtes hverken lovfæstede sikkerhedskurser eller kurser, der gennemføres som led i virksomhedens interne sikkerhedspolitik, som støtteberettigede. Omkostningerne herved afholdes fuldt ud af virksomheden. Den supplerende uddannelse på sikkerhedsområdet, hvortil der anmodes om støtte på 3,2 mio. EUR, består i individuel undervisning med henblik på fortsat sensibilisering og adfærdsændring og individuel uddannelse af udvalgte rollemodelmedarbejdere. Disse former for indgående uddannelse er nyttige for de ansatte, men ikke absolut nødvendige for virksomheden.

| (35) | Basiskvalifikationer: Dette uddannelsesmodul tager sigte på at støtte de enkelte medarbejderes personlige udvikling og vedrører i meget ringe grad den faktiske udførelse af arbejdet. En stor del af uddannelsen under dette modul vedrører generelt IT-kendskab, engelskkundskaber, sproglige og matematiske færdigheder osv. F.eks. har den sproglige og matematiske uddannelse direkte til formål at lukke de huller i medarbejdernes viden, som man overalt i verden har konstateret hos voksne, der arbejder i industrien, uanset uddannelsesniveau. Den sproglige og matematiske uddannelse er ikke nødvendig for arbejdets udførelse, fordi den teknologi, fabrikken anvender, er baseret på Visual Factory-systemer, som giver forenklede visuelle arbejdsinstrukser. Den sproglige og matematiske uddannelse tager sigte på at forbedre de ansattes evner til at formulere idéer/begreber og formidle dem flydende og at forstå miljøændringer og deres kvantitet. Denne model omfatter også uddannelse, som giver medarbejdere på alle niveauer grundlæggende ledelseskvalifikationer. Rumænien mener, at disse kvalifikationer er til gavn for alle kategorier af ansatte uanset uddannelsesniveau. Denne form for uddannelse er især til gavn for de ansatte selv, højner deres livskvalitet og skaber positive virkninger for regionen og samfundet som helhed. |
| --- | --- |

(35)

Basiskvalifikationer: Dette uddannelsesmodul tager sigte på at støtte de enkelte medarbejderes personlige udvikling og vedrører i meget ringe grad den faktiske udførelse af arbejdet. En stor del af uddannelsen under dette modul vedrører generelt IT-kendskab, engelskkundskaber, sproglige og matematiske færdigheder osv. F.eks. har den sproglige og matematiske uddannelse direkte til formål at lukke de huller i medarbejdernes viden, som man overalt i verden har konstateret hos voksne, der arbejder i industrien, uanset uddannelsesniveau. Den sproglige og matematiske uddannelse er ikke nødvendig for arbejdets udførelse, fordi den teknologi, fabrikken anvender, er baseret på Visual Factory-systemer, som giver forenklede visuelle arbejdsinstrukser. Den sproglige og matematiske uddannelse tager sigte på at forbedre de ansattes evner til at formulere idéer/begreber og formidle dem flydende og at forstå miljøændringer og deres kvantitet. Denne model omfatter også uddannelse, som giver medarbejdere på alle niveauer grundlæggende ledelseskvalifikationer. Rumænien mener, at disse kvalifikationer er til gavn for alle kategorier af ansatte uanset uddannelsesniveau. Denne form for uddannelse er især til gavn for de ansatte selv, højner deres livskvalitet og skaber positive virkninger for regionen og samfundet som helhed.

| (36) | Grundlæggende kendskab til forretningspraksis: dette uddannelsesmodul har generelt til formål at give generel og grundlæggende kompetence på det driftsmæssige og administrative område. Tre uddannelsesområder giver virksomhedsspecifikke ledelseskvalifikationer (Ford-specifikke IT-systemer, Fords driftsprocesser og Fords interne kontrolprocedurer), og omkostningerne derved afholdes fuldt ud af Ford. Den supplerende uddannelse giver kvalifikationer på generelle områder, der i vid udstrækning kan overføres til andre virksomheder eller sektorer, såsom projektstyring, menneskelige ressourcer, indkøb, finansiering, 6 Sigma (en metode til at mindske gentagne procesfejl, der anvendes inden for mange erhvervssektorer) og individuel uddannelse af udvalgte »rollemodelmedarbejdere«, som uden tvivl også er til gavn for virksomheden, da den forbedrer arbejdsmiljøet ved at bidrage til at udjævne den hierarkiske orden, men fortrinsvis er til gavn for deltagerne, fordi det gør dem mere attraktive på arbejdsmarkedet. Til dette uddannelsesmodul anmodes der om støtte på op til 4,33 mio. EUR. |
| --- | --- |

(36)

Grundlæggende kendskab til forretningspraksis: dette uddannelsesmodul har generelt til formål at give generel og grundlæggende kompetence på det driftsmæssige og administrative område. Tre uddannelsesområder giver virksomhedsspecifikke ledelseskvalifikationer (Ford-specifikke IT-systemer, Fords driftsprocesser og Fords interne kontrolprocedurer), og omkostningerne derved afholdes fuldt ud af Ford. Den supplerende uddannelse giver kvalifikationer på generelle områder, der i vid udstrækning kan overføres til andre virksomheder eller sektorer, såsom projektstyring, menneskelige ressourcer, indkøb, finansiering, 6 Sigma (en metode til at mindske gentagne procesfejl, der anvendes inden for mange erhvervssektorer) og individuel uddannelse af udvalgte »rollemodelmedarbejdere«, som uden tvivl også er til gavn for virksomheden, da den forbedrer arbejdsmiljøet ved at bidrage til at udjævne den hierarkiske orden, men fortrinsvis er til gavn for deltagerne, fordi det gør dem mere attraktive på arbejdsmarkedet. Til dette uddannelsesmodul anmodes der om støtte på op til 4,33 mio. EUR.

| (37) | Faglige kvalifikationer: Også dette modul omfatter uddannelse, som overstiger det uddannelsesniveau, der er nødvendig for udførelsen af arbejdet. De kurser, der er nødvendige for den normale udførelse af arbejdet inden for produktion, dvs. igangsætning af maskiner, vedligeholdelse og anvendelse af gaffeltrucks, robotteknik og automatisering, finansieres af virksomheden selv. Der tilbydes supplerende uddannelse på to generelle områder, nemlig forbedring af kvalifikationerne inden for elektriker-/mekanikerfaget (hvilket øger arbejdstagernes jobmuligheder, men ikke er nødvendigt for udførelsen af arbejdet) og grundig videreuddannelse inden for vedligeholdelse, automatisering og robotteknik. I begge tilfælde lærer medarbejderne at bruge en række andre højteknologiske maskiner end dem, de bruger på deres nuværende arbejdsplads. Dette uddannelsesmodul er erklæret berettiget til støtte på op til 18,9 mio. EUR. |
| --- | --- |

(37)

Faglige kvalifikationer: Også dette modul omfatter uddannelse, som overstiger det uddannelsesniveau, der er nødvendig for udførelsen af arbejdet. De kurser, der er nødvendige for den normale udførelse af arbejdet inden for produktion, dvs. igangsætning af maskiner, vedligeholdelse og anvendelse af gaffeltrucks, robotteknik og automatisering, finansieres af virksomheden selv. Der tilbydes supplerende uddannelse på to generelle områder, nemlig forbedring af kvalifikationerne inden for elektriker-/mekanikerfaget (hvilket øger arbejdstagernes jobmuligheder, men ikke er nødvendigt for udførelsen af arbejdet) og grundig videreuddannelse inden for vedligeholdelse, automatisering og robotteknik. I begge tilfælde lærer medarbejderne at bruge en række andre højteknologiske maskiner end dem, de bruger på deres nuværende arbejdsplads. Dette uddannelsesmodul er erklæret berettiget til støtte på op til 18,9 mio. EUR.

| (38) | Desuden mener Rumænien, at den foreslåede støttes tilskyndelsesvirkning skal vurderes for uddannelsesprogrammet som helhed, og ikke separat for de enkelte uddannelsesemner eller kurser. En vurdering af de enkelte emner og/eller kurser uden for deres overordnede sammenhæng kan medføre fordrejede resultater. En sådan vurdering vil ikke tage hensyn til uddannelsesprogrammets merværdi som helhed, der er mere end blot en sammenlægning af de fordele, som uddannelse inden for bestemte emner medfører. |
| --- | --- |

(38)

Desuden mener Rumænien, at den foreslåede støttes tilskyndelsesvirkning skal vurderes for uddannelsesprogrammet som helhed, og ikke separat for de enkelte uddannelsesemner eller kurser. En vurdering af de enkelte emner og/eller kurser uden for deres overordnede sammenhæng kan medføre fordrejede resultater. En sådan vurdering vil ikke tage hensyn til uddannelsesprogrammets merværdi som helhed, der er mere end blot en sammenlægning af de fordele, som uddannelse inden for bestemte emner medfører.

| (39) | Berettigelse. Hvad angår det berettigede i at uddanne nyansatte, adskiller Rumænien spørgsmålet om virksomhedens (ubestridte) muligheder for at ansætte kvalificerede personer fra spørgsmålet om, hvorvidt supplerende uddannelse er berettiget i denne forbindelse. Supplerende uddannelse giver generelle kvalifikationer, som ikke er nødvendige for udførelsen af arbejdet og således berettiget, hvis den er til gavn for alle kategorier af arbejdstagere uanset uddannelsesniveau. |
| --- | --- |

(39)

Berettigelse. Hvad angår det berettigede i at uddanne nyansatte, adskiller Rumænien spørgsmålet om virksomhedens (ubestridte) muligheder for at ansætte kvalificerede personer fra spørgsmålet om, hvorvidt supplerende uddannelse er berettiget i denne forbindelse. Supplerende uddannelse giver generelle kvalifikationer, som ikke er nødvendige for udførelsen af arbejdet og således berettiget, hvis den er til gavn for alle kategorier af arbejdstagere uanset uddannelsesniveau.

| (40) | Immaterielle regionale problemer. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt den foreslåede uddannelsesstøtte vil afhjælpe immaterielle regionale problemer i form af den eksisterende arbejdsstyrkes manglende kvalifikationer, som allerede er afhjulpet gennem regionalstøtte, fremfører Rumænien, at regionalstøtteforanstaltninger til investeringer og til uddannelse har forskellige målsætninger (og derfor afhjælper forskellige problemer) og dækker forskellige støtteberettigede omkostninger. Regional investeringsstøtte har til formål at støtte investeringer i EU's dårligt stille regioner, mens uddannelsesstøtte tager sigte på at afhjælpe problemet med utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer, som er et fænomen, der konstateres overalt i EU. Desuden adskiller fordelingen af regionalstøttemodtagerne sig fra fordelingen af uddannelsesstøttemodtagerne: mens førstnævnte støtte hovedsagelig er til gavn for investor, kommer sidstnævnte især de ansatte til gode. |
| --- | --- |

(40)

Immaterielle regionale problemer. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt den foreslåede uddannelsesstøtte vil afhjælpe immaterielle regionale problemer i form af den eksisterende arbejdsstyrkes manglende kvalifikationer, som allerede er afhjulpet gennem regionalstøtte, fremfører Rumænien, at regionalstøtteforanstaltninger til investeringer og til uddannelse har forskellige målsætninger (og derfor afhjælper forskellige problemer) og dækker forskellige støtteberettigede omkostninger. Regional investeringsstøtte har til formål at støtte investeringer i EU's dårligt stille regioner, mens uddannelsesstøtte tager sigte på at afhjælpe problemet med utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer, som er et fænomen, der konstateres overalt i EU. Desuden adskiller fordelingen af regionalstøttemodtagerne sig fra fordelingen af uddannelsesstøttemodtagerne: mens førstnævnte støtte hovedsagelig er til gavn for investor, kommer sidstnævnte især de ansatte til gode.

| (41) | Rumænien understreger også, at de immaterielle regionale problemer, som skyldes den lokale arbejdsstyrkes manglende kvalifikationer, ikke er et af kriterierne for udvælgelse af dårligt stillede regioner i EU — disse kriterier omfatter BNP pr. capita, arbejdsløshedsprocenten, befolkningstætheden osv. Desuden har Kommissionen tidligere godkendt uddannelsesstøtte bl.a. med den begrundelse, at den ville bidrage til at afhjælpe den konkurrencemæssige ulempe, som den dårligt kvalificerede arbejdskraft medførte (Webasto
   (22), Vauxhall Motors
   (23)). |
| --- | --- |

(41)

Rumænien understreger også, at de immaterielle regionale problemer, som skyldes den lokale arbejdsstyrkes manglende kvalifikationer, ikke er et af kriterierne for udvælgelse af dårligt stillede regioner i EU — disse kriterier omfatter BNP pr. capita, arbejdsløshedsprocenten, befolkningstætheden osv. Desuden har Kommissionen tidligere godkendt uddannelsesstøtte bl.a. med den begrundelse, at den ville bidrage til at afhjælpe den konkurrencemæssige ulempe, som den dårligt kvalificerede arbejdskraft medførte (Webasto
   (22), Vauxhall Motors
   (23)).

| (42) | Desuden vil det argument, at der til projekter, hvortil der er ydet regional investeringsstøtte, ikke også må ydes uddannelsesstøtte, indirekte forfordele dårligt stillede regioner i EU ved at fratage dem muligheden for støtte til uddannelsesprojekter. |
| --- | --- |

(42)

Desuden vil det argument, at der til projekter, hvortil der er ydet regional investeringsstøtte, ikke også må ydes uddannelsesstøtte, indirekte forfordele dårligt stillede regioner i EU ved at fratage dem muligheden for støtte til uddannelsesprojekter.

| (43) | Rumænien har fremlagt dokumentation for, at Ford Motor Company den 27. juni 2008 tilbagebetalte den uforenelige støtte til privatisering på 27 mio. EUR med renter (24). Rumænien mener derfor, at den anmeldte støtte er i overensstemmelse med Deggendorf-princippet. |
| --- | --- |

(43)

Rumænien har fremlagt dokumentation for, at Ford Motor Company den 27. juni 2008 tilbagebetalte den uforenelige støtte til privatisering på 27 mio. EUR med renter (24). Rumænien mener derfor, at den anmeldte støtte er i overensstemmelse med Deggendorf-princippet.

5.   DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

| (44) | Ford fremsatte den 18. december 2008 bemærkninger til støtte for Rumæniens oplysninger og argumenter og en række yderligere argumenter vedrørende den foreslåede støttes tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

(44)

Ford fremsatte den 18. december 2008 bemærkninger til støtte for Rumæniens oplysninger og argumenter og en række yderligere argumenter vedrørende den foreslåede støttes tilskyndelsesvirkning.

| (45) | Ford understreger, at en betydelig del af dette omfattende uddannelsesprogram finansieres over virksomhedens egne midler, nemlig op til 128,5 mio. EUR af de samlede omkostninger, der anslås til 185,5 mio. EUR ved hele projektet. Desuden er uddannelsen, som er obligatorisk i henhold til loven, og/eller nødvendig af hensyn til fabrikkens drift, ikke erklæret støtteberettiget og skal derfor finansieres fuldt ud af virksomheden selv. Den virksomhedsspecifikke del af uddannelsen, der anslås til ca. 29,7 mio. EUR, blev allerede påbegyndt i 2009 for den eksisterende arbejdsstyrke. |
| --- | --- |

(45)

Ford understreger, at en betydelig del af dette omfattende uddannelsesprogram finansieres over virksomhedens egne midler, nemlig op til 128,5 mio. EUR af de samlede omkostninger, der anslås til 185,5 mio. EUR ved hele projektet. Desuden er uddannelsen, som er obligatorisk i henhold til loven, og/eller nødvendig af hensyn til fabrikkens drift, ikke erklæret støtteberettiget og skal derfor finansieres fuldt ud af virksomheden selv. Den virksomhedsspecifikke del af uddannelsen, der anslås til ca. 29,7 mio. EUR, blev allerede påbegyndt i 2009 for den eksisterende arbejdsstyrke.

| (46) | Med hensyn til støttens fordrejende virkninger understreger Ford, at programmet hovedsagelig omfatter en generel uddannelse, som fortrinsvis kommer de ansatte til gode, og kun gavner virksomheden indirekte. Uddannelsesstøtten kan således kun få sekundære og indirekte fordrejende virkninger. Ford mener derfor ikke, at betragtningerne med hensyn til støttens virkninger, når det gælder »de relevante markeders struktur« og »sektorens og industriens karakteristika«, er relevante for den generelle uddannelse, da den planlagte produktion og tekniske kapacitet som sådan ikke ændrer sig. Derimod kan den specifikke uddannelse direkte forbedre virksomhedens produktivitet og dermed påvirke dens stilling på markedet. Den specifikke uddannelse udgør dog kun en lille del af den foreslåede supplerende uddannelse. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til støttens fordrejende virkninger understreger Ford, at programmet hovedsagelig omfatter en generel uddannelse, som fortrinsvis kommer de ansatte til gode, og kun gavner virksomheden indirekte. Uddannelsesstøtten kan således kun få sekundære og indirekte fordrejende virkninger. Ford mener derfor ikke, at betragtningerne med hensyn til støttens virkninger, når det gælder »de relevante markeders struktur« og »sektorens og industriens karakteristika«, er relevante for den generelle uddannelse, da den planlagte produktion og tekniske kapacitet som sådan ikke ændrer sig. Derimod kan den specifikke uddannelse direkte forbedre virksomhedens produktivitet og dermed påvirke dens stilling på markedet. Den specifikke uddannelse udgør dog kun en lille del af den foreslåede supplerende uddannelse.

| (47) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de dele af uddannelsen, der er anmeldt som støtteberettigede, ikke er nødvendige for at sikre, at virksomhedens interne sikkerhedsstandarder overholdes, understreger Ford, at dette argument ville føre til lavere sikkerhedsstandarder: hvis det kun er virksomheder med lave interne sikkerhedsstandarder, der kan få uddannelsesstøtte, vil det i sidste instans afholde virksomhederne fra at højne deres interne sikkerhedsstandarder. Ford fremfører derfor, at foreslået uddannelsesstøtte, som under alle omstændigheder skal ydes en virksomhed, bør fastsættes efter objektive kriterier, som gælder for alle virksomheder i en sektor, og ikke efter virksomhedens interne standarder. Desuden vil Ford gennem dette investeringsprojekt blive Rumæniens største industrielle arbejdsgiver i 2012. Investeringer af denne art har en signalværdi i økonomien, og den rumænske regering støtter Fords planer om at gøre fabrikken i Craiova til en model for andre arbejdsgivere og nye investorer. |
| --- | --- |

(47)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de dele af uddannelsen, der er anmeldt som støtteberettigede, ikke er nødvendige for at sikre, at virksomhedens interne sikkerhedsstandarder overholdes, understreger Ford, at dette argument ville føre til lavere sikkerhedsstandarder: hvis det kun er virksomheder med lave interne sikkerhedsstandarder, der kan få uddannelsesstøtte, vil det i sidste instans afholde virksomhederne fra at højne deres interne sikkerhedsstandarder. Ford fremfører derfor, at foreslået uddannelsesstøtte, som under alle omstændigheder skal ydes en virksomhed, bør fastsættes efter objektive kriterier, som gælder for alle virksomheder i en sektor, og ikke efter virksomhedens interne standarder. Desuden vil Ford gennem dette investeringsprojekt blive Rumæniens største industrielle arbejdsgiver i 2012. Investeringer af denne art har en signalværdi i økonomien, og den rumænske regering støtter Fords planer om at gøre fabrikken i Craiova til en model for andre arbejdsgivere og nye investorer.

| (48) | Desuden understreger Ford, at den supplerende uddannelse, der er erklæret støtteberettiget, generelt set ikke er nødvendig for fabrikkens drift i betragtning af det »lean«-produktionssystem (produktion med lavere omkostninger og højere effektivitet), der i dag anvendes i Ford-koncernen. Bilproducenterne er i tide gået over fra »serieproduktion« til »lean«-produktion, dvs. en udvikling, der især forudsætter en adfærdsændring i form af en forbedring af kvalifikationerne i alle led internt i organisationen, forbedres. Den del af uddannelsesprogrammet, der ikke er støtteberettiget, skulle være tilstrækkeligt til at skabe denne adfærdsændring. |
| --- | --- |

(48)

Desuden understreger Ford, at den supplerende uddannelse, der er erklæret støtteberettiget, generelt set ikke er nødvendig for fabrikkens drift i betragtning af det »lean«-produktionssystem (produktion med lavere omkostninger og højere effektivitet), der i dag anvendes i Ford-koncernen. Bilproducenterne er i tide gået over fra »serieproduktion« til »lean«-produktion, dvs. en udvikling, der især forudsætter en adfærdsændring i form af en forbedring af kvalifikationerne i alle led internt i organisationen, forbedres. Den del af uddannelsesprogrammet, der ikke er støtteberettiget, skulle være tilstrækkeligt til at skabe denne adfærdsændring.

| (49) | Ford støtter Rumæniens argumenter, som går ud på, at der ikke er tale om en overlapning mellem den regionale investeringsstøtte og uddannelsesstøtten, når det gælder de immaterielle regionale problemer i form af dårligere kvalifikationer, og mener også, at kompetence- og uddannelsesniveauet i en region skal tages i betragtning ved vurderingen af en foreslået uddannelsesforanstaltnings positive eksterne virkninger. |
| --- | --- |

(49)

Ford støtter Rumæniens argumenter, som går ud på, at der ikke er tale om en overlapning mellem den regionale investeringsstøtte og uddannelsesstøtten, når det gælder de immaterielle regionale problemer i form af dårligere kvalifikationer, og mener også, at kompetence- og uddannelsesniveauet i en region skal tages i betragtning ved vurderingen af en foreslået uddannelsesforanstaltnings positive eksterne virkninger.

| (50) | Ford har fremlagt en sammenligning mellem det uddannelsesprogram, virksomheden har gennemført på sin fabrik i Sankt Petersborg, og det foreslåede program for fabrikken i Craiova. Formålet med denne sammenligning er at bevise, at en Ford-fabrik kan drives med et uddannelsesprogram, som er mindre ambitiøst end det, der foreslås for fabrikken i Craiova, og at støtten til den supplerende uddannelse på fabrikken i Craiova derfor har en tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

(50)

Ford har fremlagt en sammenligning mellem det uddannelsesprogram, virksomheden har gennemført på sin fabrik i Sankt Petersborg, og det foreslåede program for fabrikken i Craiova. Formålet med denne sammenligning er at bevise, at en Ford-fabrik kan drives med et uddannelsesprogram, som er mindre ambitiøst end det, der foreslås for fabrikken i Craiova, og at støtten til den supplerende uddannelse på fabrikken i Craiova derfor har en tilskyndelsesvirkning.

| (51) | Ford mener, at det er relevant at sammenligne de to uddannelsesprojekter af følgende grunde:






  — | Produktion: I Sankt Petersborg overtog Ford en fabrik, som tidligere fremstillede store motorer til værfts- og forsvarsindustrien, mens fabrikken i Craiova fremstillede biler. På fabrikken i Sankt Petersborg fremstiller Ford nu kun biler (i 2002, varianter af modellen Ford Focus II, og i 2009, modellen Ford Mondeo), mens der i Craiova skal produceres både biler og motorer. I modsætning til fabrikken i Craiova har fabrikken i Sankt Petersborg ikke nogen presseafdeling, som det er tilfældet på fabrikken i Craiova. På trods af disse forskelle mener Ford, at de oprindelige forhold på såvel fabrikken i Craiova som fabrikken i Sankt Petersborg kan sammenlignes, fordi de begge er blevet købt med det formål at indføre nye bilproduktionslinjer. De to fabrikker bruger det samme »Ford produktionssystem« (»FPS«), og produktionsfaserne er de samme, også når det drejer sig om det kompetenceniveau, der kræves af arbejdsstyrken. |
| --- | --- | --- |

(51)

Ford mener, at det er relevant at sammenligne de to uddannelsesprojekter af følgende grunde:

—

Produktion: I Sankt Petersborg overtog Ford en fabrik, som tidligere fremstillede store motorer til værfts- og forsvarsindustrien, mens fabrikken i Craiova fremstillede biler. På fabrikken i Sankt Petersborg fremstiller Ford nu kun biler (i 2002, varianter af modellen Ford Focus II, og i 2009, modellen Ford Mondeo), mens der i Craiova skal produceres både biler og motorer. I modsætning til fabrikken i Craiova har fabrikken i Sankt Petersborg ikke nogen presseafdeling, som det er tilfældet på fabrikken i Craiova. På trods af disse forskelle mener Ford, at de oprindelige forhold på såvel fabrikken i Craiova som fabrikken i Sankt Petersborg kan sammenlignes, fordi de begge er blevet købt med det formål at indføre nye bilproduktionslinjer. De to fabrikker bruger det samme »Ford produktionssystem« (»FPS«), og produktionsfaserne er de samme, også når det drejer sig om det kompetenceniveau, der kræves af arbejdsstyrken.

| — | Arbejdsstyrke: I forbindelse med fabrikken i Sankt Petersborg overtog Ford ikke den eksisterende arbejdsstyrke. De nyansatte var i gennemsnit yngre, bedre kvalificerede og mindre erfarne end den eksisterende arbejdsstyrke på fabrikken i Craiova. På trods af disse forskelle mener Ford, at de to arbejdsstyrker kunne sammenlignes. De var begge vant til arbejdsvilkårene i lande uden markedsøkonomi, og dette betød oprindeligt, at der f.eks. var en sikkerhedskultur, som var anderledes end på tilsvarende vestlige arbejdspladser, og utilstrækkelig erfaring med drift og administration af et multinationalt selskab (uanset uddannelsesniveau). |
| --- | --- |

—

Arbejdsstyrke: I forbindelse med fabrikken i Sankt Petersborg overtog Ford ikke den eksisterende arbejdsstyrke. De nyansatte var i gennemsnit yngre, bedre kvalificerede og mindre erfarne end den eksisterende arbejdsstyrke på fabrikken i Craiova. På trods af disse forskelle mener Ford, at de to arbejdsstyrker kunne sammenlignes. De var begge vant til arbejdsvilkårene i lande uden markedsøkonomi, og dette betød oprindeligt, at der f.eks. var en sikkerhedskultur, som var anderledes end på tilsvarende vestlige arbejdspladser, og utilstrækkelig erfaring med drift og administration af et multinationalt selskab (uanset uddannelsesniveau).

| (52) | Uddannelsesprogrammets struktur på fabrikken i Sankt Petersborg var den samme som i det foreslåede program på fabrikken i Craiova. På fabrikken i Sankt Petersborg gennemførte Ford dog kun uddannelse på det nødvendige minimum, og ledende medarbejdere fik mere uddannelse end mindre kvalificerede medarbejdere. Produktionen blev påbegyndt i 2002, men kun med det minimum af uddannelse, der var nødvendigt for at opfylde Fords kvalitets- og sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(52)

Uddannelsesprogrammets struktur på fabrikken i Sankt Petersborg var den samme som i det foreslåede program på fabrikken i Craiova. På fabrikken i Sankt Petersborg gennemførte Ford dog kun uddannelse på det nødvendige minimum, og ledende medarbejdere fik mere uddannelse end mindre kvalificerede medarbejdere. Produktionen blev påbegyndt i 2002, men kun med det minimum af uddannelse, der var nødvendigt for at opfylde Fords kvalitets- og sikkerhedskrav.

| (53) | Ford foretog en simulering af uddannelsesprogrammet i Sankt Petersborg ved anvendelse på de 9 000 ansatte på fabrikken i Craiova. Konklusionen var, at et uddannelsesprogram af den art, der blev gennemført i Sankt Petersborg, kun udgjorde i alt ca. 26 % af den foreslåede uddannelse på fabrikken i Craiova. Dette program ville således kun omfatte henholdsvis 57 %, 2 %, 30 % og 47 % af de uddannelsesmoduler vedrørende sikkerhed, basiskvalifikationer, grundlæggende kendskab til forretningspraksis og faglige kvalifikationer, der foreslås for fabrikken i Craiova. |
| --- | --- |

(53)

Ford foretog en simulering af uddannelsesprogrammet i Sankt Petersborg ved anvendelse på de 9 000 ansatte på fabrikken i Craiova. Konklusionen var, at et uddannelsesprogram af den art, der blev gennemført i Sankt Petersborg, kun udgjorde i alt ca. 26 % af den foreslåede uddannelse på fabrikken i Craiova. Dette program ville således kun omfatte henholdsvis 57 %, 2 %, 30 % og 47 % af de uddannelsesmoduler vedrørende sikkerhed, basiskvalifikationer, grundlæggende kendskab til forretningspraksis og faglige kvalifikationer, der foreslås for fabrikken i Craiova.

6.   VURDERING AF STØTTEN

6.1.   Spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger statsstøtte

| (54) | Den foranstaltning, som Rumænien har anmeldt til fordel for Ford Craiova, opfylder de kumulative betingelser for at kunne betragtes som statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Foranstaltningen består i et direkte tilskud fra den rumænske stat i form af statsmidler. Desuden er foranstaltningen selektiv, idet den indebærer finansiel ad hoc-støtte til en enkelt støttemodtager, nemlig Ford Craiova. Foranstaltningen vil begunstige støttemodtageren, som fritages for en del af omkostningerne ved det foreslåede uddannelsesprogram, og desuden fordreje konkurrencen, fordi den vil favorisere støttemodtageren i forhold til konkurrenterne, som ikke får støtte i samme omfang. Endelig påvirkes samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi støttemodtageren og virksomhedens konkurrenter afsætter deres produkter på især EU-markedet, men også på EØS-markedet og verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(54)

Den foranstaltning, som Rumænien har anmeldt til fordel for Ford Craiova, opfylder de kumulative betingelser for at kunne betragtes som statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Foranstaltningen består i et direkte tilskud fra den rumænske stat i form af statsmidler. Desuden er foranstaltningen selektiv, idet den indebærer finansiel ad hoc-støtte til en enkelt støttemodtager, nemlig Ford Craiova. Foranstaltningen vil begunstige støttemodtageren, som fritages for en del af omkostningerne ved det foreslåede uddannelsesprogram, og desuden fordreje konkurrencen, fordi den vil favorisere støttemodtageren i forhold til konkurrenterne, som ikke får støtte i samme omfang. Endelig påvirkes samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi støttemodtageren og virksomhedens konkurrenter afsætter deres produkter på især EU-markedet, men også på EØS-markedet og verdensmarkedet.

6.2.   Retsgrundlaget for vurderingen

| (55) | Rumænien anmoder om godkendelse af støtten i henhold til de regler, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet (april 2008). Rumænien fremfører især følgende: i) den foreslåede støttes forenelighed med traktaten skal vurderes på grundlag af kriterierne i forordning (EF) nr. 68/2001 (25), som var gældende på anmeldelsestidspunktet, ii) Kommissionen bør ikke anvende den generelle gruppefritagelsesforordning med tilbagevirkende kraft (forordningen blev offentliggjort den 9. august 2008 og trådte i kraft 20 dage senere) (26), og iii) en alt for streng anvendelse af kriteriet vedrørende tilskyndelsesvirkning på grundlag af beslutningerne i sagerne om Ford Genk
   (27) og GM Antwerp
   (28) er ikke i overensstemmelse med Kommissionens generelle politik for uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

(55)

Rumænien anmoder om godkendelse af støtten i henhold til de regler, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet (april 2008). Rumænien fremfører især følgende: i) den foreslåede støttes forenelighed med traktaten skal vurderes på grundlag af kriterierne i forordning (EF) nr. 68/2001 (25), som var gældende på anmeldelsestidspunktet, ii) Kommissionen bør ikke anvende den generelle gruppefritagelsesforordning med tilbagevirkende kraft (forordningen blev offentliggjort den 9. august 2008 og trådte i kraft 20 dage senere) (26), og iii) en alt for streng anvendelse af kriteriet vedrørende tilskyndelsesvirkning på grundlag af beslutningerne i sagerne om Ford Genk
   (27) og GM Antwerp
   (28) er ikke i overensstemmelse med Kommissionens generelle politik for uddannelsesstøtte.

| (56) | EU-Domstolen afklarede i sin dom i sagen, Freistaat Sachsen mod Kommissionen
   (29), problemerne vedrørende den tidsmæssige anvendelse af statsstøttereglerne (rationale temporis) ved vurdering af de anmeldte støtteforanstaltningers forenelighed. Domstolen fastslog, at Kommissionen for at vurdere støttens forenelighed skal anvende de regler, principper og kriterier, der er gældende på det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager sin beslutning, da de kan betragtes som bedre tilpasset den konkurrencemæssige situation (30). I denne forbindelse tilføjede Domstolen, at »en medlemsstats anmeldelse af støtte eller en påtænkt støtteordning ikke [medfører], at der endeligt etableres en retlig situation, der indebærer, at Kommissionen skal tage stilling til støttens eller ordningens forenelighed med fællesmarkedet ved anvendelse af de bestemmelser, der var i kraft på anmeldelsestidspunktet. Det tilkommer derimod Kommissionen at anvende de bestemmelser, der er i kraft på tidspunktet for beslutningens vedtagelse, der er de eneste bestemmelser, i forhold til hvilke spørgsmålet om beslutningens gyldighed skal bedømmes« (31). |
| --- | --- |

(56)

EU-Domstolen afklarede i sin dom i sagen, Freistaat Sachsen mod Kommissionen
   (29), problemerne vedrørende den tidsmæssige anvendelse af statsstøttereglerne (rationale temporis) ved vurdering af de anmeldte støtteforanstaltningers forenelighed. Domstolen fastslog, at Kommissionen for at vurdere støttens forenelighed skal anvende de regler, principper og kriterier, der er gældende på det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager sin beslutning, da de kan betragtes som bedre tilpasset den konkurrencemæssige situation (30). I denne forbindelse tilføjede Domstolen, at »en medlemsstats anmeldelse af støtte eller en påtænkt støtteordning ikke [medfører], at der endeligt etableres en retlig situation, der indebærer, at Kommissionen skal tage stilling til støttens eller ordningens forenelighed med fællesmarkedet ved anvendelse af de bestemmelser, der var i kraft på anmeldelsestidspunktet. Det tilkommer derimod Kommissionen at anvende de bestemmelser, der er i kraft på tidspunktet for beslutningens vedtagelse, der er de eneste bestemmelser, i forhold til hvilke spørgsmålet om beslutningens gyldighed skal bedømmes« (31).

| (57) | Domstolen fastslog endvidere, at Kommissionen i tilfælde, hvor den skal vurdere foreneligheden på grundlag af nye bestemmelser, skal opfordre interesserede parter til at udtale sig om støttens forenelighed med sidstnævnte bestemmelser. Det skal nævnes, at denne proceduremæssige forpligtelse ikke gælder, hvis de nye bestemmelser ikke indeholder indholdsmæssige ændringer i forhold til de bestemmelser, der tidligere var gældende (32). |
| --- | --- |

(57)

Domstolen fastslog endvidere, at Kommissionen i tilfælde, hvor den skal vurdere foreneligheden på grundlag af nye bestemmelser, skal opfordre interesserede parter til at udtale sig om støttens forenelighed med sidstnævnte bestemmelser. Det skal nævnes, at denne proceduremæssige forpligtelse ikke gælder, hvis de nye bestemmelser ikke indeholder indholdsmæssige ændringer i forhold til de bestemmelser, der tidligere var gældende (32).

| (58) | Det følger af ovenstående, at Kommissionen skal vurdere støttens forenelighed med EUF-traktaten på grundlag af de regler og kriterier, der er gældende på det tidspunkt, hvor afgørelsen træffes. Individuel uddannelsesstøtte, der ikke opfylder undtagelsesbetingelserne, skal vurderes direkte på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det er fastsat, at »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse« kan betragtes som forenelig med EUF-traktaten. Forordning (EF) nr. 68/2001 om uddannelsesstøtte (33) blev erstattet af den generelle gruppefritagelsesforordning (34) tyve dage efter forordningens offentliggørelse den 9. august 2009. I overensstemmelse med nr. 29 og 32 og artikel 6, stk. 1, litra g), i den generelle gruppefritagelsesforordning, skal uddannelsesstøtte, der overstiger 2 mio. EUR pr. uddannelsesprojekt, uanset om den ydes som ad hoc-støtte eller i henhold til en ordning, vurderes individuelt på grundlag af kriterierne i de gældende EU-instrumenter. Kommissionen skal i denne forbindelse tage udgangspunkt i meddelelsen om kriterierne for vurderingen af foreneligheden af individuelt anmeldt statsstøtte til uddannelse (35) (i det følgende benævnt »2009-meddelelsen)«, som blev offentliggjort den 11. august 2009 og trådte i kraft tyve dage efter offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(58)

Det følger af ovenstående, at Kommissionen skal vurdere støttens forenelighed med EUF-traktaten på grundlag af de regler og kriterier, der er gældende på det tidspunkt, hvor afgørelsen træffes. Individuel uddannelsesstøtte, der ikke opfylder undtagelsesbetingelserne, skal vurderes direkte på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det er fastsat, at »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse« kan betragtes som forenelig med EUF-traktaten. Forordning (EF) nr. 68/2001 om uddannelsesstøtte (33) blev erstattet af den generelle gruppefritagelsesforordning (34) tyve dage efter forordningens offentliggørelse den 9. august 2009. I overensstemmelse med nr. 29 og 32 og artikel 6, stk. 1, litra g), i den generelle gruppefritagelsesforordning, skal uddannelsesstøtte, der overstiger 2 mio. EUR pr. uddannelsesprojekt, uanset om den ydes som ad hoc-støtte eller i henhold til en ordning, vurderes individuelt på grundlag af kriterierne i de gældende EU-instrumenter. Kommissionen skal i denne forbindelse tage udgangspunkt i meddelelsen om kriterierne for vurderingen af foreneligheden af individuelt anmeldt statsstøtte til uddannelse (35) (i det følgende benævnt »2009-meddelelsen)«, som blev offentliggjort den 11. august 2009 og trådte i kraft tyve dage efter offentliggørelsen.

| (59) | Det må konkluderes, at Kommissionen i overensstemmelse med Freistaat Sachsen-principperne skal vurdere den anmeldte støttes forenelighed på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), den generelle gruppefritagelsesforordning, og 2009-meddelelsens kriterier for individuel vurdering af uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

(59)

Det må konkluderes, at Kommissionen i overensstemmelse med Freistaat Sachsen-principperne skal vurdere den anmeldte støttes forenelighed på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), den generelle gruppefritagelsesforordning, og 2009-meddelelsens kriterier for individuel vurdering af uddannelsesstøtte.

| (60) | Kommissionen mener ikke, at vurderingen af anmeldt støtte på grundlag af reglerne og kriterierne i den generelle gruppefritagelsesforordning og 2009-meddelelsen overtræder de interesserede parters procedurerettigheder (se betragtning 57]. I overensstemmelse med Freistaat Sachsen-dommen skal Kommissionen kun opfordre interesserede parter til at udtale sig om anvendelsen af de nye regler på den anmeldte støtte, hvis de nye regler indeholder indholdsmæssige ændringer i forhold til de bestemmelser, der tidligere var gældende. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen mener ikke, at vurderingen af anmeldt støtte på grundlag af reglerne og kriterierne i den generelle gruppefritagelsesforordning og 2009-meddelelsen overtræder de interesserede parters procedurerettigheder (se betragtning 57]. I overensstemmelse med Freistaat Sachsen-dommen skal Kommissionen kun opfordre interesserede parter til at udtale sig om anvendelsen af de nye regler på den anmeldte støtte, hvis de nye regler indeholder indholdsmæssige ændringer i forhold til de bestemmelser, der tidligere var gældende.

| (61) | Kommissionen understreger i denne forbindelse, at den i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i september 2008 præciserede, at støtten skulle vurderes i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning. De interesserede parter blev derfor opfordret til at fremsætte bemærkninger med hensyn til vurderingen af støtten på grundlag af den generelle gruppefritagelsesforordning. Rumænien argumenterede således i sine bemærkninger i november 2008 mod anvendelsen af den generelle gruppefritagelsesforordning i den foreliggende sag. Rumænien fremførte især, at kriterierne i den generelle gruppefritagelsesforordning afviger delvis fra de kriterier, der gjaldt tidligere i henhold til forordning nr. 68/2001, navnlig hvad angår den maksimale støtteintensitet i forbindelse med generel uddannelse, som er blevet forhøjet fra 50 % af de støtteberettigede omkostninger efter forordning nr. 68/2001 til 60 % af de støtteberettigede omkostninger efter den generelle gruppefritagelsesforordning (36). |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen understreger i denne forbindelse, at den i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i september 2008 præciserede, at støtten skulle vurderes i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning. De interesserede parter blev derfor opfordret til at fremsætte bemærkninger med hensyn til vurderingen af støtten på grundlag af den generelle gruppefritagelsesforordning. Rumænien argumenterede således i sine bemærkninger i november 2008 mod anvendelsen af den generelle gruppefritagelsesforordning i den foreliggende sag. Rumænien fremførte især, at kriterierne i den generelle gruppefritagelsesforordning afviger delvis fra de kriterier, der gjaldt tidligere i henhold til forordning nr. 68/2001, navnlig hvad angår den maksimale støtteintensitet i forbindelse med generel uddannelse, som er blevet forhøjet fra 50 % af de støtteberettigede omkostninger efter forordning nr. 68/2001 til 60 % af de støtteberettigede omkostninger efter den generelle gruppefritagelsesforordning (36).

| (62) | Kommissionen mener heller ikke, at der ved 2009-meddelelsen indføres indholdsmæssige ændringer med hensyn til vurderingen af støtten af den art, der er omhandlet i Freistaat Sachsen-dommen (37). 2009-meddelelsen kodificerer og styrker principperne og kriterierne for EU's statsstøttekontrol, såsom analysen af markedssvigt/positive eksterne virkninger, sondringen mellem generel og specifik uddannelse, spørgsmålet om, hvorvidt støtte er et velegnet politisk instrument, tilskyndelseskriteriet, proportionalitetsprincippet, støttens eventuelle fordrejende virkninger. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen mener heller ikke, at der ved 2009-meddelelsen indføres indholdsmæssige ændringer med hensyn til vurderingen af støtten af den art, der er omhandlet i Freistaat Sachsen-dommen (37). 2009-meddelelsen kodificerer og styrker principperne og kriterierne for EU's statsstøttekontrol, såsom analysen af markedssvigt/positive eksterne virkninger, sondringen mellem generel og specifik uddannelse, spørgsmålet om, hvorvidt støtte er et velegnet politisk instrument, tilskyndelseskriteriet, proportionalitetsprincippet, støttens eventuelle fordrejende virkninger.

| (63) | Rumænien og støttemodtageren synes især betænkelige ved den angiveligt alt for strenge fortolkning og anvendelse af det såkaldte tilskyndelseskriterium i forbindelse med vurderingen af uddannelsesstøtte. Kommissionen mener dog ikke, at specificeringen af dette kriterium i 2009-meddelelsen kan karakteriseres som en indholdsmæssig ændring af vurderingsreglerne. Beslutningerne i sagerne vedrørende Ford Genk
   (38) og GM Antwerp
   (39), som Rumænien nævner som eksempler på en alt for streng fortolkning af tilskyndelseskriteriet, ligger faktisk forud for anmeldelsestidspunktet. Tilskyndelseskriteriet blev ikke fastsat udtrykkeligt i forordning (EF) nr. 68/2001, selv om det indgår som en naturlig del af vurderingen af enhver støtteforanstaltnings forenelighed i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og er indbefattet i begrundelsen for støttens potentielle betydning for afhjælpning af markedssvigt i betragtning (10) og (11). Allerede i de tidligere rammebestemmelser for uddannelsesstøtte (40) fra 1998 blev det fastslået, at tilskyndelseskriteriet var et af de grundlæggende principper for vurderingen af en sådan støttes forenelighed (41). I forbindelse med undersøgelsen fremlagde Rumænien og støttemodtageren desuden udførlige oplysninger om den foreslåede støttes tilskyndelsesvirkning, nødvendighed og velegnethed, forskellen mellem den generelle og specifikke del af den foreslåede, »støtteberettigede« uddannelse og støttens (angiveligt begrænsede) muligheder for at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(63)

Rumænien og støttemodtageren synes især betænkelige ved den angiveligt alt for strenge fortolkning og anvendelse af det såkaldte tilskyndelseskriterium i forbindelse med vurderingen af uddannelsesstøtte. Kommissionen mener dog ikke, at specificeringen af dette kriterium i 2009-meddelelsen kan karakteriseres som en indholdsmæssig ændring af vurderingsreglerne. Beslutningerne i sagerne vedrørende Ford Genk
   (38) og GM Antwerp
   (39), som Rumænien nævner som eksempler på en alt for streng fortolkning af tilskyndelseskriteriet, ligger faktisk forud for anmeldelsestidspunktet. Tilskyndelseskriteriet blev ikke fastsat udtrykkeligt i forordning (EF) nr. 68/2001, selv om det indgår som en naturlig del af vurderingen af enhver støtteforanstaltnings forenelighed i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og er indbefattet i begrundelsen for støttens potentielle betydning for afhjælpning af markedssvigt i betragtning (10) og (11). Allerede i de tidligere rammebestemmelser for uddannelsesstøtte (40) fra 1998 blev det fastslået, at tilskyndelseskriteriet var et af de grundlæggende principper for vurderingen af en sådan støttes forenelighed (41). I forbindelse med undersøgelsen fremlagde Rumænien og støttemodtageren desuden udførlige oplysninger om den foreslåede støttes tilskyndelsesvirkning, nødvendighed og velegnethed, forskellen mellem den generelle og specifikke del af den foreslåede, »støtteberettigede« uddannelse og støttens (angiveligt begrænsede) muligheder for at fordreje konkurrencen.

| (64) | Ud fra disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at betingelserne for vurdering af støtten på grundlag af kriterierne i 2009-meddelelsen og i den generelle gruppefritagelsesforordning er opfyldt, samtidig med at de interesserede parters procedurerettigheder beskyttes. Kommissionen bemærker desuden, at den som led i den formelle undersøgelsesprocedure ikke modtog bemærkninger fra andre interesserede parter (støttemodtagerens konkurrenter osv.). |
| --- | --- |

(64)

Ud fra disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at betingelserne for vurdering af støtten på grundlag af kriterierne i 2009-meddelelsen og i den generelle gruppefritagelsesforordning er opfyldt, samtidig med at de interesserede parters procedurerettigheder beskyttes. Kommissionen bemærker desuden, at den som led i den formelle undersøgelsesprocedure ikke modtog bemærkninger fra andre interesserede parter (støttemodtagerens konkurrenter osv.).

6.3.   Støttens forenelighed med EUF-traktaten

| (65) | 2009-meddelelsen indeholder kriterier for vurdering af, om uddannelsesstøtte på over 2 mio. EUR, som ydes til individuelle virksomheder, hvad enten den ydes som ad hoc-støtte eller i henhold til en ordning, er forenelig med EUF-traktaten. Ved vurderingen af disse foranstaltningers forenelighed foretages en afvejning af den foreslåede støttes positive og negative virkninger for at fastslå, om de positive opvejer de negative. |
| --- | --- |

(65)

2009-meddelelsen indeholder kriterier for vurdering af, om uddannelsesstøtte på over 2 mio. EUR, som ydes til individuelle virksomheder, hvad enten den ydes som ad hoc-støtte eller i henhold til en ordning, er forenelig med EUF-traktaten. Ved vurderingen af disse foranstaltningers forenelighed foretages en afvejning af den foreslåede støttes positive og negative virkninger for at fastslå, om de positive opvejer de negative.

| (66) | Den foreslåede støttes positive virkninger vurderes på grundlag af følgende: i) støttens muligheder for at afhjælpe specifikke markedssvigt og at skabe positive eksterne virkninger (berettigelse), ii) spørgsmålet om, hvorvidt støtten er et velegnet politisk instrument, iii) støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed og iv) spørgsmålet om, hvorvidt støttebeløbet holdes på det minimum, der er nødvendigt for at nå det fastsatte mål (proportionalitet). De negative virkninger vurderes på grundlag af støttens muligheder for at fordreje konkurrencen og samhandelsvilkårene inden for EU afhængigt af støttens og de relevante markeders særlige karakteristika. |
| --- | --- |

(66)

Den foreslåede støttes positive virkninger vurderes på grundlag af følgende: i) støttens muligheder for at afhjælpe specifikke markedssvigt og at skabe positive eksterne virkninger (berettigelse), ii) spørgsmålet om, hvorvidt støtten er et velegnet politisk instrument, iii) støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed og iv) spørgsmålet om, hvorvidt støttebeløbet holdes på det minimum, der er nødvendigt for at nå det fastsatte mål (proportionalitet). De negative virkninger vurderes på grundlag af støttens muligheder for at fordreje konkurrencen og samhandelsvilkårene inden for EU afhængigt af støttens og de relevante markeders særlige karakteristika.

| (67) | I henhold til punkt 5-11 i 2009-meddelelsen betragtes støtten som berettiget, hvis medlemsstaten beviser, at den bidrager til at afhjælpe problemer vedrørende utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer — et markedssvigt, der kan konstateres overtalt i EU. I mange tilfælde ønsker virksomhederne ikke at investere i uddannelse af deres ansatte, hvis ikke det umiddelbart medfører konkrete fordele for virksomheden som sådan, eller hvis uddannelsen ikke under alle omstændigheder er nødvendig for virksomhedens effektive drift. Uddannelse kan dog medføre fordele for økonomien og samfundet som helhed, især hvis de kvalifikationer, de ansatte har opnået, kan anvendes på andre arbejdspladser eller får positive virkninger for samfundet. Virksomhederne er principielt mindre indstillede på at investere i uddannelse, når dennes umiddelbare positive virkninger for virksomheden ikke overstiger de positive eksterne virkninger. Kort sagt afhænger støttens berettigelse af dens muligheder for at afhjælpe et specifikt markedssvigt, dvs., utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer, som også er forbundet med uddannelsens positive eksterne virkninger. |
| --- | --- |

(67)

I henhold til punkt 5-11 i 2009-meddelelsen betragtes støtten som berettiget, hvis medlemsstaten beviser, at den bidrager til at afhjælpe problemer vedrørende utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer — et markedssvigt, der kan konstateres overtalt i EU. I mange tilfælde ønsker virksomhederne ikke at investere i uddannelse af deres ansatte, hvis ikke det umiddelbart medfører konkrete fordele for virksomheden som sådan, eller hvis uddannelsen ikke under alle omstændigheder er nødvendig for virksomhedens effektive drift. Uddannelse kan dog medføre fordele for økonomien og samfundet som helhed, især hvis de kvalifikationer, de ansatte har opnået, kan anvendes på andre arbejdspladser eller får positive virkninger for samfundet. Virksomhederne er principielt mindre indstillede på at investere i uddannelse, når dennes umiddelbare positive virkninger for virksomheden ikke overstiger de positive eksterne virkninger. Kort sagt afhænger støttens berettigelse af dens muligheder for at afhjælpe et specifikt markedssvigt, dvs., utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer, som også er forbundet med uddannelsens positive eksterne virkninger.

| (68) | For at fastslå, om støtten er berettiget ud fra dens muligheder for at rette op på de utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer, undersøger Kommissionen den pågældende uddannelses art, dvs, om den er generel eller specifik som omhandlet i den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, eller en kombination heraf. Forskellen mellem generel og specifik uddannelse er vigtig, fordi generel uddannelse anses for at kunne skabe flere positive eksterne virkninger end specifik uddannelse, hvilket først og fremmest er til gavn for virksomheden. Derfor anses støtte til generel uddannelse for at være mere berettiget end støtte til specifik uddannelse, når det gælder om at få virksomhederne til at foretage denne form for investeringer. |
| --- | --- |

(68)

For at fastslå, om støtten er berettiget ud fra dens muligheder for at rette op på de utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer, undersøger Kommissionen den pågældende uddannelses art, dvs, om den er generel eller specifik som omhandlet i den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, eller en kombination heraf. Forskellen mellem generel og specifik uddannelse er vigtig, fordi generel uddannelse anses for at kunne skabe flere positive eksterne virkninger end specifik uddannelse, hvilket først og fremmest er til gavn for virksomheden. Derfor anses støtte til generel uddannelse for at være mere berettiget end støtte til specifik uddannelse, når det gælder om at få virksomhederne til at foretage denne form for investeringer.

| (69) | I den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, stk. 1, nr. 1, defineres specifik uddannelse som »uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren primært kan benytte direkte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, og som giver kvalifikationer, der ikke eller kun i begrænset omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder«. I artikel 38, stk. 1, nr. 2, defineres generel uddannelse som »uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren ikke kun eller ikke primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, men som giver kvalifikationer, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder«. Selv om begge former for uddannelse til en vis grad medfører fordele for virksomheden, fordi den under alle omstændigheder vil få gavn af en mere kvalificeret arbejdsstyrke, er den vigtigste forskel mellem generel og specifik uddannelse i hvilken udstrækning de kvalifikationer, der er opnået ved uddannelsen, kan anvendes i andre virksomheder. |
| --- | --- |

(69)

I den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, stk. 1, nr. 1, defineres specifik uddannelse som »uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren primært kan benytte direkte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, og som giver kvalifikationer, der ikke eller kun i begrænset omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder«. I artikel 38, stk. 1, nr. 2, defineres generel uddannelse som »uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren ikke kun eller ikke primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, men som giver kvalifikationer, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder«. Selv om begge former for uddannelse til en vis grad medfører fordele for virksomheden, fordi den under alle omstændigheder vil få gavn af en mere kvalificeret arbejdsstyrke, er den vigtigste forskel mellem generel og specifik uddannelse i hvilken udstrækning de kvalifikationer, der er opnået ved uddannelsen, kan anvendes i andre virksomheder.

| (70) | Den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, stk. 1, nr. 2, litra a) og b) og punkt 9.2. i 2009-meddelelsen opregner en række faktorer, der kan tages i betragtning, når det skal fastslås, om uddannelsen er generel: i) uddannelsen tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller ansatte i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen, ii) uddannelsen certificeres, giver et anerkendt diplom eller valideres af offentlige myndigheder eller institutioner, iii) uddannelsen rettes mod personalekategorier, som er kendetegnet ved høj udskiftning i virksomheden og den pågældende sektor iv) uddannelsen kunne være af værdi for den ansatte ud over vedkommendes aktuelle arbejde (fremtidige jobs i en anden virksomhed, det sociale liv, trivsel osv.). |
| --- | --- |

(70)

Den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, stk. 1, nr. 2, litra a) og b) og punkt 9.2. i 2009-meddelelsen opregner en række faktorer, der kan tages i betragtning, når det skal fastslås, om uddannelsen er generel: i) uddannelsen tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller ansatte i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen, ii) uddannelsen certificeres, giver et anerkendt diplom eller valideres af offentlige myndigheder eller institutioner, iii) uddannelsen rettes mod personalekategorier, som er kendetegnet ved høj udskiftning i virksomheden og den pågældende sektor iv) uddannelsen kunne være af værdi for den ansatte ud over vedkommendes aktuelle arbejde (fremtidige jobs i en anden virksomhed, det sociale liv, trivsel osv.).

| (71) | Kommissionen bemærker for det første, at Rumænien og Ford har fremlagt overbevisende dokumentation for fjerde faktor under punkt 9.2. i 2009-meddelelsen, nemlig at den supplerende »støtteberettigede« uddannelse også vil være nyttig for de ansatte i fremtidige jobs. Rumænien og Ford har især fremlagt dokumentation for, at den supplerende uddannelse vil give kvalifikationer, som kan anvendes i andre virksomheder, og som derfor vil være af værdi for de ansatte ud over deres aktuelle arbejde, bidrage til deres trivsel, forbedre deres livskvalitet, øge deres muligheder for ansættelse i andre virksomheder/sektorer, og som i sidste instans får positive virkninger for økonomien og samfundet som helhed og især i en dårligt stillet region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen bemærker for det første, at Rumænien og Ford har fremlagt overbevisende dokumentation for fjerde faktor under punkt 9.2. i 2009-meddelelsen, nemlig at den supplerende »støtteberettigede« uddannelse også vil være nyttig for de ansatte i fremtidige jobs. Rumænien og Ford har især fremlagt dokumentation for, at den supplerende uddannelse vil give kvalifikationer, som kan anvendes i andre virksomheder, og som derfor vil være af værdi for de ansatte ud over deres aktuelle arbejde, bidrage til deres trivsel, forbedre deres livskvalitet, øge deres muligheder for ansættelse i andre virksomheder/sektorer, og som i sidste instans får positive virkninger for økonomien og samfundet som helhed og især i en dårligt stillet region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a).

| (72) | Rumænien har således foreslået støtte til et uddannelsesprojekt, hvor størstedelen af de støtteberettigede omkostninger vedrører generel uddannelse. Ud af de samlede omkostninger på 185,5 mio. EUR, som der er budgetteret med for hele uddannelsesprojektet, angives de 113,7 mio. EUR som støtteberettigede omkostninger ved generel uddannelse (eksklusive lønomkostninger), og kun 1,5 mio. EUR betragtes som støtteberettigede omkostninger ved specifik uddannelse (eksklusive lønomkostninger) (se betragtning 15). Især er den supplerende »specifikke« uddannelse under modulerne sikkerhed, grundlæggende kendskab til forretningspraksis og faglige kvalifikationer, næsten udelukkende generel, samtidig med at den supplerende uddannelse under modulet basiskvalifikationer udelukkende er generel (se betragtning 14, men også betragtning 34-37). |
| --- | --- |

(72)

Rumænien har således foreslået støtte til et uddannelsesprojekt, hvor størstedelen af de støtteberettigede omkostninger vedrører generel uddannelse. Ud af de samlede omkostninger på 185,5 mio. EUR, som der er budgetteret med for hele uddannelsesprojektet, angives de 113,7 mio. EUR som støtteberettigede omkostninger ved generel uddannelse (eksklusive lønomkostninger), og kun 1,5 mio. EUR betragtes som støtteberettigede omkostninger ved specifik uddannelse (eksklusive lønomkostninger) (se betragtning 15). Især er den supplerende »specifikke« uddannelse under modulerne sikkerhed, grundlæggende kendskab til forretningspraksis og faglige kvalifikationer, næsten udelukkende generel, samtidig med at den supplerende uddannelse under modulet basiskvalifikationer udelukkende er generel (se betragtning 14, men også betragtning 34-37).

| (73) | Kommissionen mener, at Rumænien og Ford på tilfredsstillende måde har dokumenteret forskellen mellem det foreslåede uddannelsesprograms generelle og specifikke del. Rumænien og Ford har især påvist, at den supplerende, støtteberettigede generelle uddannelse under hvert af de fire hovedmoduler giver kvalifikationer, som vil være af værdi for de ansatte ud over deres aktuelle arbejde på fabrikken i Craiova, dvs. kvalifikationer, der er »overflyttelige« i 2009-meddelelsens og den generelle gruppefritagelsesforordnings forstand. Rumænien påviser, at den supplerende undervisning under modulet, basiskvalifikationer, tager sigte på at støtte de ansattes personlige udvikling og i meget ringe grad vedrører den faktiske udførelse af arbejdet (se betragtning 35). Uddannelsen under dette modul giver generel viden (f.eks. IT-kendskab, engelskkundskaber, sproglige og matematiske færdigheder), som er til gavn for alle kategorier af ansatte uanset deres faguddannelse. Den individualiserede sproglige og matematiske uddannelse vil f.eks. i højere grad sætte de ansatte med forskellig faguddannelse i stand til at formulere og formidle begreber og ideer og forbedre deres muligheder for at forstå miljøændringer og deres kvantitet. Modulet omfatter ligeledes en individualiseret lederuddannelse for alle kategorier af ansatte. Disse kvalifikationer er fortrinsvis til gavn for de ansatte, idet de forbedrer deres livskvalitet og skaber positive eksterne virkninger for økonomien og samfundet som helhed. Disse positive eksterne virkninger vil især gøre sig gældende i den region, hvor Craiova-anlægget ligger, og som er en dårligt stillet EU-region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen mener, at Rumænien og Ford på tilfredsstillende måde har dokumenteret forskellen mellem det foreslåede uddannelsesprograms generelle og specifikke del. Rumænien og Ford har især påvist, at den supplerende, støtteberettigede generelle uddannelse under hvert af de fire hovedmoduler giver kvalifikationer, som vil være af værdi for de ansatte ud over deres aktuelle arbejde på fabrikken i Craiova, dvs. kvalifikationer, der er »overflyttelige« i 2009-meddelelsens og den generelle gruppefritagelsesforordnings forstand. Rumænien påviser, at den supplerende undervisning under modulet, basiskvalifikationer, tager sigte på at støtte de ansattes personlige udvikling og i meget ringe grad vedrører den faktiske udførelse af arbejdet (se betragtning 35). Uddannelsen under dette modul giver generel viden (f.eks. IT-kendskab, engelskkundskaber, sproglige og matematiske færdigheder), som er til gavn for alle kategorier af ansatte uanset deres faguddannelse. Den individualiserede sproglige og matematiske uddannelse vil f.eks. i højere grad sætte de ansatte med forskellig faguddannelse i stand til at formulere og formidle begreber og ideer og forbedre deres muligheder for at forstå miljøændringer og deres kvantitet. Modulet omfatter ligeledes en individualiseret lederuddannelse for alle kategorier af ansatte. Disse kvalifikationer er fortrinsvis til gavn for de ansatte, idet de forbedrer deres livskvalitet og skaber positive eksterne virkninger for økonomien og samfundet som helhed. Disse positive eksterne virkninger vil især gøre sig gældende i den region, hvor Craiova-anlægget ligger, og som er en dårligt stillet EU-region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a).

| (74) | Den supplerende generelle uddannelse under modulet, grundlæggende kendskab til forretningspraksis, vil give generelle kvalifikationer, som i vid udstrækning kan overføres til andre virksomheder eller industrisektorer, såsom projektstyring, menneskelige ressourcer, indkøb, finansiering, 6 Sigma (en metode til at mindske gentagne procesfejl, der anvendes inden for mange erhvervssektorer) (se betragtning 36). Disse generelle kvalifikationer kan gøre de ansatte mere attraktive på arbejdsmarkedet. På tilsvarende måde vil den supplerende generelle uddannelse under modulet, faglige kvalifikationer, omfatte to store områder: forbedring af kvalifikationerne inden for elektriker-/mekanikerfaget, hvilket øger arbejdstagernes jobmuligheder, og (grundig) videreuddannelse inden for vedligeholdelse, automatisering og robotteknik. I begge tilfælde lærer medarbejderne at bruge andre maskiner end dem, de bruger på deres nuværende arbejdsplads, og de opnåede kvalifikationer kan derfor overflyttes til andre virksomheder. |
| --- | --- |

(74)

Den supplerende generelle uddannelse under modulet, grundlæggende kendskab til forretningspraksis, vil give generelle kvalifikationer, som i vid udstrækning kan overføres til andre virksomheder eller industrisektorer, såsom projektstyring, menneskelige ressourcer, indkøb, finansiering, 6 Sigma (en metode til at mindske gentagne procesfejl, der anvendes inden for mange erhvervssektorer) (se betragtning 36). Disse generelle kvalifikationer kan gøre de ansatte mere attraktive på arbejdsmarkedet. På tilsvarende måde vil den supplerende generelle uddannelse under modulet, faglige kvalifikationer, omfatte to store områder: forbedring af kvalifikationerne inden for elektriker-/mekanikerfaget, hvilket øger arbejdstagernes jobmuligheder, og (grundig) videreuddannelse inden for vedligeholdelse, automatisering og robotteknik. I begge tilfælde lærer medarbejderne at bruge andre maskiner end dem, de bruger på deres nuværende arbejdsplads, og de opnåede kvalifikationer kan derfor overflyttes til andre virksomheder.

| (75) | Hvad angår uddannelsen under sikkerhedsmodulet (se betragtning 34), består den supplerende støtteberettigede uddannelse, som omfatter dels generel dels specifik uddannelse, i individualiseret uddannelse, som skal gøre de ansatte mere opmærksomme på sikkerhedsforhold og sikre en ændring i den sikkerhedsmæssige adfærd. I betragtning af at den generelle del af den supplerende uddannelse inden for sikkerhed bibringer kvalifikationer, som også er nyttige for de ansatte uden for deres aktuelle arbejde, og som de kan anvende på en anden arbejdsplads og i deres privatliv, kan det fastslås, at denne uddannelse skaber en række positive eksterne virkninger, som er forbundet med generel uddannelse. |
| --- | --- |

(75)

Hvad angår uddannelsen under sikkerhedsmodulet (se betragtning 34), består den supplerende støtteberettigede uddannelse, som omfatter dels generel dels specifik uddannelse, i individualiseret uddannelse, som skal gøre de ansatte mere opmærksomme på sikkerhedsforhold og sikre en ændring i den sikkerhedsmæssige adfærd. I betragtning af at den generelle del af den supplerende uddannelse inden for sikkerhed bibringer kvalifikationer, som også er nyttige for de ansatte uden for deres aktuelle arbejde, og som de kan anvende på en anden arbejdsplads og i deres privatliv, kan det fastslås, at denne uddannelse skaber en række positive eksterne virkninger, som er forbundet med generel uddannelse.

| (76) | Kommissionen konkluderer derfor, at Rumænien og Ford har fremlagt tilfredsstillende dokumentation for, at de ansatte også vil kunne benytte de kvalifikationer, de opnår ved den supplerende generelle uddannelse, på andre fremtidige arbejdspladser, i deres sociale liv eller i forbindelse med deres trivsel — som omhandlet i punkt 9.2.d) i i 2009-meddelelsen. Denne konklusion underbygges af den dokumentation, som Ford og Rumænien har fremlagt (se betragtning 16), og som viser, at størstedelen af undervisningspersonalet i forbindelse med programmet (op til 90 %) vil blive rekrutteret fra eksterne specialuddannelsescentre, og at en stor del af undervisningen vil foregå uden for fabrikkens område (se også i denne forbindelse betragtning 18, som indeholder oplysninger om de støtteberettigede rejseudgifter for såvel deltagerne som lærerne). |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen konkluderer derfor, at Rumænien og Ford har fremlagt tilfredsstillende dokumentation for, at de ansatte også vil kunne benytte de kvalifikationer, de opnår ved den supplerende generelle uddannelse, på andre fremtidige arbejdspladser, i deres sociale liv eller i forbindelse med deres trivsel — som omhandlet i punkt 9.2.d) i i 2009-meddelelsen. Denne konklusion underbygges af den dokumentation, som Ford og Rumænien har fremlagt (se betragtning 16), og som viser, at størstedelen af undervisningspersonalet i forbindelse med programmet (op til 90 %) vil blive rekrutteret fra eksterne specialuddannelsescentre, og at en stor del af undervisningen vil foregå uden for fabrikkens område (se også i denne forbindelse betragtning 18, som indeholder oplysninger om de støtteberettigede rejseudgifter for såvel deltagerne som lærerne).

| (77) | Kommissionen skal samtidig bemærke, at de øvrige indikatorer for, at kvalifikationerne kan overflyttes til andre virksomheder, jf. eksemplerne i den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, nr. 2), litra a) og b), og punkt 9.2.a), b) og c), i 2009-meddelelsen, tilsyneladende ikke er opfyldt i den foreliggende sag. Uddannelsesprojektet tilrettelægges således af en enkelt virksomhed, og ansatte i andre virksomheder kan ikke deltage. Rumænien og Ford har ikke fremlagt oplysninger om, hvorvidt uddannelsen certificeres. Da en stor del af uddannelsen måske gennemføres med udvalgte lærere fra private virksomheder, er det usandsynligt, at uddannelsen certificeres, giver deltagerne et anerkendt diplom eller valideres af offentlige myndigheder eller institutioner. De interesserede parter har ikke fremsat oplysninger om, i hvor høj grad medarbejderne flytter over i andre virksomheder og/eller sektorer. Kommissionen mener derfor, at muligheden for, at kvalifikationerne overflyttes til andre virksomheder, skal styrkes ved, at deltagerne får udstedt et deltagelsesbevis. Selv om dette krav ikke i sig selv er tilstrækkeligt til, at betingelserne i punkt 9.2.b) i 2009-meddelelsen er opfyldt, vil det dog på gennemførelsesstadiet styrke overholdelsen af det krav, at kvalifikationerne skal kunne anvendes i andre virksomheder. Dette aspekt er omhandlet i artikel 2, stk. 5, i denne afgørelse. Kommissionen mener, at den fjerde indikator i punkt 9.2.b) i 2009-meddelelsen er dokumenteret. Ud fra alle ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at kravet om, at kvalifikationerne i forbindelse med generel uddannelse skal kunne overflyttes til andre virksomheder, er opfyldt. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen skal samtidig bemærke, at de øvrige indikatorer for, at kvalifikationerne kan overflyttes til andre virksomheder, jf. eksemplerne i den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 38, nr. 2), litra a) og b), og punkt 9.2.a), b) og c), i 2009-meddelelsen, tilsyneladende ikke er opfyldt i den foreliggende sag. Uddannelsesprojektet tilrettelægges således af en enkelt virksomhed, og ansatte i andre virksomheder kan ikke deltage. Rumænien og Ford har ikke fremlagt oplysninger om, hvorvidt uddannelsen certificeres. Da en stor del af uddannelsen måske gennemføres med udvalgte lærere fra private virksomheder, er det usandsynligt, at uddannelsen certificeres, giver deltagerne et anerkendt diplom eller valideres af offentlige myndigheder eller institutioner. De interesserede parter har ikke fremsat oplysninger om, i hvor høj grad medarbejderne flytter over i andre virksomheder og/eller sektorer. Kommissionen mener derfor, at muligheden for, at kvalifikationerne overflyttes til andre virksomheder, skal styrkes ved, at deltagerne får udstedt et deltagelsesbevis. Selv om dette krav ikke i sig selv er tilstrækkeligt til, at betingelserne i punkt 9.2.b) i 2009-meddelelsen er opfyldt, vil det dog på gennemførelsesstadiet styrke overholdelsen af det krav, at kvalifikationerne skal kunne anvendes i andre virksomheder. Dette aspekt er omhandlet i artikel 2, stk. 5, i denne afgørelse. Kommissionen mener, at den fjerde indikator i punkt 9.2.b) i 2009-meddelelsen er dokumenteret. Ud fra alle ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at kravet om, at kvalifikationerne i forbindelse med generel uddannelse skal kunne overflyttes til andre virksomheder, er opfyldt.

| (78) | Kommissionen stillede i sin beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren spørgsmålstegn ved, om visse dele af den supplerende »støtteberettigede« uddannelse virkelig var nødvendige for de fremtidige ansatte, især fordi støttemodtageren havde mulighed for at ansætte bedre kvalificeret personale. Ovenstående betragtninger om, at den supplerende generelle uddannelse giver kvalifikationer, der kan anvendes i andre virksomheder, og at den skaber positive eksterne virkninger i en støtteberettiget region for både økonomien og samfundet som helhed, har fjernet Kommissionens tvivl. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen stillede i sin beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren spørgsmålstegn ved, om visse dele af den supplerende »støtteberettigede« uddannelse virkelig var nødvendige for de fremtidige ansatte, især fordi støttemodtageren havde mulighed for at ansætte bedre kvalificeret personale. Ovenstående betragtninger om, at den supplerende generelle uddannelse giver kvalifikationer, der kan anvendes i andre virksomheder, og at den skaber positive eksterne virkninger i en støtteberettiget region for både økonomien og samfundet som helhed, har fjernet Kommissionens tvivl.

| (79) | På baggrund af ovenstående anses kriteriet vedrørende støttens berettigelse for at være opfyldt. |
| --- | --- |

(79)

På baggrund af ovenstående anses kriteriet vedrørende støttens berettigelse for at være opfyldt.

| (80) | I overensstemmelse med punkt 10-11 i 2009-meddelelsen skal Kommissionen vurdere, om statsstøtte er det mest velegnede politiske instrument til at fremme denne form for uddannelse. I denne forbindelse skal Kommissionen tage hensyn til, om Rumænien har overvejet alternativer til støtten, såsom støtte til uddannelsen gennem det regionale uddannelsessystem eller støtte til uddannelse af de ansatte i et andet regi, dvs., uden for virksomheden. |
| --- | --- |

(80)

I overensstemmelse med punkt 10-11 i 2009-meddelelsen skal Kommissionen vurdere, om statsstøtte er det mest velegnede politiske instrument til at fremme denne form for uddannelse. I denne forbindelse skal Kommissionen tage hensyn til, om Rumænien har overvejet alternativer til støtten, såsom støtte til uddannelsen gennem det regionale uddannelsessystem eller støtte til uddannelse af de ansatte i et andet regi, dvs., uden for virksomheden.

| (81) | Rumænien har fremført, at uddannelsesprojektet næsten udelukkende vil blive gennemført med eksterne lærere, som gennem en specialiseret virksomhed skal rekrutteres fra regionale eller udenlandske, private specialuddannelsescentre. Kommissionen mener ikke, at muligheden for (i hvert fald delvis) at gennemføre uddannelsen ved at trække på lokale, offentlige uddannelsesinstitutioner er blevet undersøgt tilstrækkeligt. Kommissionen accepterer alligevel Rumæniens argument, nemlig at et omfattende uddannelsesprogram af den art, der er foreslået for fabrikken i Craiova, vil skabe en værditilvækst på grundlag af de synergier, der opstår mellem de forskellige former for uddannelse, som strækker sig ud over den samlede værdi af de individuelle uddannelseskurser på specifikke områder. |
| --- | --- |

(81)

Rumænien har fremført, at uddannelsesprojektet næsten udelukkende vil blive gennemført med eksterne lærere, som gennem en specialiseret virksomhed skal rekrutteres fra regionale eller udenlandske, private specialuddannelsescentre. Kommissionen mener ikke, at muligheden for (i hvert fald delvis) at gennemføre uddannelsen ved at trække på lokale, offentlige uddannelsesinstitutioner er blevet undersøgt tilstrækkeligt. Kommissionen accepterer alligevel Rumæniens argument, nemlig at et omfattende uddannelsesprogram af den art, der er foreslået for fabrikken i Craiova, vil skabe en værditilvækst på grundlag af de synergier, der opstår mellem de forskellige former for uddannelse, som strækker sig ud over den samlede værdi af de individuelle uddannelseskurser på specifikke områder.

| (82) | Kommissionen har derfor konkluderet, at også kriteriet vedrørende støtte som et velegnet instrument er opfyldt. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen har derfor konkluderet, at også kriteriet vedrørende støtte som et velegnet instrument er opfyldt.

| (83) | I overensstemmelse med punkt 12 i 2009-meddelelsen må den foreslåede støtte anses for at have tilskyndelsesvirkning, hvis det bevises, at den ændrer støttemodtagerens adfærd, således at denne gennemfører en uddannelse, som er mere komplet og/eller bedre, end det ville være tilfældet uden støtten. Det er en absolut forudsætning for godkendelse af støtten, at tilskyndelseskriteriet er opfyldt (betragtning 28 i den generelle gruppefritagelsesforordning). |
| --- | --- |

(83)

I overensstemmelse med punkt 12 i 2009-meddelelsen må den foreslåede støtte anses for at have tilskyndelsesvirkning, hvis det bevises, at den ændrer støttemodtagerens adfærd, således at denne gennemfører en uddannelse, som er mere komplet og/eller bedre, end det ville være tilfældet uden støtten. Det er en absolut forudsætning for godkendelse af støtten, at tilskyndelseskriteriet er opfyldt (betragtning 28 i den generelle gruppefritagelsesforordning).

| (84) | Støttens tilskyndelsesvirkning påvises ved en komparativ analyse, dvs. ved at sammenligne det uddannelsesniveau, den pågældende støtte vil medføre, med niveauet uden støtte (punkt 13 i retningslinjerne for uddannelsesstøtte fra 2009). |
| --- | --- |

(84)

Støttens tilskyndelsesvirkning påvises ved en komparativ analyse, dvs. ved at sammenligne det uddannelsesniveau, den pågældende støtte vil medføre, med niveauet uden støtte (punkt 13 i retningslinjerne for uddannelsesstøtte fra 2009).

| (85) | For at bevise støttens tilskyndelsesvirkning har Ford foretaget en sammenligning mellem det uddannelsesprogram, den har gennemført for sine ansatte på bilfabrikken i Sankt Petersborg og det foreslåede program for fabrikken i Craiova. Virksomheden har ikke fået støtte til programmet i Sankt Petersborg. De to uddannelsesprogrammer har den samme struktur, men forskelligt anvendelsesområde og indhold. I Sankt Petersborg gennemførte virksomheden kun den minimumuddannelse, der var nødvendig for at opfylde sikkerheds- og kvalitetskravene i forbindelse med Fords produktion. Ford fremfører, at det af sammenligningen fremgår, at programmet for fabrikken i Sankt Petersborg kun omfattede henholdsvis 57 %, 2 %, 30 % og 47 % af de uddannelsesmoduler vedrørende sikkerhed, basiskvalifikationer, grundlæggende kendskab til forretningspraksis og faglige kvalifikationer, der foreslås for fabrikken i Craiova. |
| --- | --- |

(85)

For at bevise støttens tilskyndelsesvirkning har Ford foretaget en sammenligning mellem det uddannelsesprogram, den har gennemført for sine ansatte på bilfabrikken i Sankt Petersborg og det foreslåede program for fabrikken i Craiova. Virksomheden har ikke fået støtte til programmet i Sankt Petersborg. De to uddannelsesprogrammer har den samme struktur, men forskelligt anvendelsesområde og indhold. I Sankt Petersborg gennemførte virksomheden kun den minimumuddannelse, der var nødvendig for at opfylde sikkerheds- og kvalitetskravene i forbindelse med Fords produktion. Ford fremfører, at det af sammenligningen fremgår, at programmet for fabrikken i Sankt Petersborg kun omfattede henholdsvis 57 %, 2 %, 30 % og 47 % af de uddannelsesmoduler vedrørende sikkerhed, basiskvalifikationer, grundlæggende kendskab til forretningspraksis og faglige kvalifikationer, der foreslås for fabrikken i Craiova.

| (86) | Kommissionen mener ikke, at den komparative analyse af uddannelsesprogrammet i Sankt Petersborg og uddannelsesprogrammet i Craiova er helt overbevisende. De oprindelige forhold og produktionens karakteristika på de to fabrikker kan ikke sammenlignes. I Sankt Petersborg overtog Ford en fabrik, der tidligere fremstillede store motorer til værftsindustrien og forsvaret, mens fabrikken i Craiova fremstillede biler. I Sankt Petersborg behøvede Ford ikke at beholde den eksisterende arbejdsstyrke og kunne derfor ansætte yngre personer, som var mere kvalificerede, men havde mindre erfaring. Fabrikken i Sankt Petersborg har en produktion, som er lavere end den planlagte produktion i Craiova. I Sankt Petersborg fremstiller Ford udelukkende biler (i 2002 fremstillede fabrikken modellerne Ford Focus II og Ford Mondeo), mens fabrikken i Craiova vil producere både biler (de multifunktionelle modeller B-MAV og ISV) og motorer. I modsætning til fabrikken i Craiova har fabrikken i Sankt Petersborg ikke nogen presseafdeling. Virksomhedens uddannelsesbehov med henblik på drive fabrikken effektivt og overholde (sandsynligvis forskellige) lovfæstede og interne sikkerheds- og kvalitetsstandarder må derfor være forskellige. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen mener ikke, at den komparative analyse af uddannelsesprogrammet i Sankt Petersborg og uddannelsesprogrammet i Craiova er helt overbevisende. De oprindelige forhold og produktionens karakteristika på de to fabrikker kan ikke sammenlignes. I Sankt Petersborg overtog Ford en fabrik, der tidligere fremstillede store motorer til værftsindustrien og forsvaret, mens fabrikken i Craiova fremstillede biler. I Sankt Petersborg behøvede Ford ikke at beholde den eksisterende arbejdsstyrke og kunne derfor ansætte yngre personer, som var mere kvalificerede, men havde mindre erfaring. Fabrikken i Sankt Petersborg har en produktion, som er lavere end den planlagte produktion i Craiova. I Sankt Petersborg fremstiller Ford udelukkende biler (i 2002 fremstillede fabrikken modellerne Ford Focus II og Ford Mondeo), mens fabrikken i Craiova vil producere både biler (de multifunktionelle modeller B-MAV og ISV) og motorer. I modsætning til fabrikken i Craiova har fabrikken i Sankt Petersborg ikke nogen presseafdeling. Virksomhedens uddannelsesbehov med henblik på drive fabrikken effektivt og overholde (sandsynligvis forskellige) lovfæstede og interne sikkerheds- og kvalitetsstandarder må derfor være forskellige.

| (87) | Alligevel finder Kommissionen, at sammenligningen med fabrikken i Sankt Petersborg under alle omstændigheder beviser, at Fords bilfabrikker kan fungere effektivt og opfylde virksomhedens interne sikkerheds- og kvalitetsstandarder med langt mindre uddannelse end den, der foreslås for fabrikken i Craiova. Dette støtter Rumæniens argument, nemlig at virksomheden uden støtten ville tilbyde uddannelse, som kun ganske lidt overstiger, hvad der er nødvendigt for at drive Craiova-fabrikken (dvs. den såkaldte virksomhedsspecifikke uddannelse, hvortil støttemodtageren har afsat 29,7 mio. EUR over sine egne midler). Ford præciserer nemlig, at den uden støtten kun vil gennemføre den virksomhedsspecifikke uddannelse (dvs. den uddannelse, der er nødvendig med henblik på anvendelse af ny teknologi på fabrikken og for opfyldelse af interne sikkerheds- og kvalitetsstandarder, og som ikke er støtteberettiget, men finansieres fuldt ud af Ford selv) og kun op til 40 % af de såkaldte supplerende uddannelseskurser (som er angivet i den fremlagte dokumentation vedrørende uddannelsesprojektet). Desuden har Ford fremlagt udførlige overslag over uddannelsesudgifter, budgetter, deltagere, programindhold og planlægning i forbindelse med det foreslåede uddannelsesprogram på fabrikken i Craiova, samt tilstrækkelige oplysninger af samme art om det uddannelsesprogram, der blev tilbudt på fabrikken i Sankt Petersborg. Kommissionen skal efterprøve disse oplysninger i henhold til punkt 15.a) i 2009-meddelelsen. Virksomheden har desuden fremlagt omfattende dokumentation, som giver mulighed for at skelne mellem obligatoriske kurser i henhold til EU's og/eller Rumæniens eksisterende lovgivning — i henhold til punkt 15.b) i 2009-meddelelsen. De omkostninger, der er opført på budgettet for den støtteberettigede supplerende del af uddannelsesprogrammet, er troværdige sammenlignet med de omkostninger, der er tildelt den virksomhedsspecifikke, ikke-støtteberettigede del af uddannelsesprogrammet, som allerede blev påbegyndt i sommeren 2009. Kriteriet i punkt 15.c) i 2009-meddelelsen anses derfor også for opfyldt. |
| --- | --- |

(87)

Alligevel finder Kommissionen, at sammenligningen med fabrikken i Sankt Petersborg under alle omstændigheder beviser, at Fords bilfabrikker kan fungere effektivt og opfylde virksomhedens interne sikkerheds- og kvalitetsstandarder med langt mindre uddannelse end den, der foreslås for fabrikken i Craiova. Dette støtter Rumæniens argument, nemlig at virksomheden uden støtten ville tilbyde uddannelse, som kun ganske lidt overstiger, hvad der er nødvendigt for at drive Craiova-fabrikken (dvs. den såkaldte virksomhedsspecifikke uddannelse, hvortil støttemodtageren har afsat 29,7 mio. EUR over sine egne midler). Ford præciserer nemlig, at den uden støtten kun vil gennemføre den virksomhedsspecifikke uddannelse (dvs. den uddannelse, der er nødvendig med henblik på anvendelse af ny teknologi på fabrikken og for opfyldelse af interne sikkerheds- og kvalitetsstandarder, og som ikke er støtteberettiget, men finansieres fuldt ud af Ford selv) og kun op til 40 % af de såkaldte supplerende uddannelseskurser (som er angivet i den fremlagte dokumentation vedrørende uddannelsesprojektet). Desuden har Ford fremlagt udførlige overslag over uddannelsesudgifter, budgetter, deltagere, programindhold og planlægning i forbindelse med det foreslåede uddannelsesprogram på fabrikken i Craiova, samt tilstrækkelige oplysninger af samme art om det uddannelsesprogram, der blev tilbudt på fabrikken i Sankt Petersborg. Kommissionen skal efterprøve disse oplysninger i henhold til punkt 15.a) i 2009-meddelelsen. Virksomheden har desuden fremlagt omfattende dokumentation, som giver mulighed for at skelne mellem obligatoriske kurser i henhold til EU's og/eller Rumæniens eksisterende lovgivning — i henhold til punkt 15.b) i 2009-meddelelsen. De omkostninger, der er opført på budgettet for den støtteberettigede supplerende del af uddannelsesprogrammet, er troværdige sammenlignet med de omkostninger, der er tildelt den virksomhedsspecifikke, ikke-støtteberettigede del af uddannelsesprogrammet, som allerede blev påbegyndt i sommeren 2009. Kriteriet i punkt 15.c) i 2009-meddelelsen anses derfor også for opfyldt.

| (88) | I beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om visse dele af det uddannelsesprogram, der blev anmeldt som støtteberettiget, faktisk var nødvendige for anvendelsen af den nye teknologi, som var indført på fabrikken i Craiova. I dette tilfælde ville støtten blot dække virksomhedens driftsomkostninger, dvs. de omkostninger, som virksomheden under alle omstændigheder selv skulle afholde, og ville derfor ikke have nogen tilskyndelsesvirkning. Denne situation ville svare til sagerne, Ford Genk
   (42), GM Antwerp
   (43) og DHL Leipzig
   (44), hvor Kommissionen betragtede støtten som uforenelig med det indre marked, hvad angår de dele af uddannelsesprogrammet, der var forbundet med f.eks. omstrukturering, lancering af nye produkter eller obligatorisk uddannelse i henhold til sikkerhedsbestemmelser. Kommissionen konstaterede, at støtte, der har til formål at finansiere normale transaktioner, som virksomheden under alle omstændigheder skal gennemføre, ikke har nogen reel tilskyndelsesvirkning, men blot bidrager til dækning af driftsomkostningerne ved at fritage støttemodtageren for de omkostninger, som vedkommende normalt selv skal afholde. |
| --- | --- |

(88)

I beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om visse dele af det uddannelsesprogram, der blev anmeldt som støtteberettiget, faktisk var nødvendige for anvendelsen af den nye teknologi, som var indført på fabrikken i Craiova. I dette tilfælde ville støtten blot dække virksomhedens driftsomkostninger, dvs. de omkostninger, som virksomheden under alle omstændigheder selv skulle afholde, og ville derfor ikke have nogen tilskyndelsesvirkning. Denne situation ville svare til sagerne, Ford Genk
   (42), GM Antwerp
   (43) og DHL Leipzig
   (44), hvor Kommissionen betragtede støtten som uforenelig med det indre marked, hvad angår de dele af uddannelsesprogrammet, der var forbundet med f.eks. omstrukturering, lancering af nye produkter eller obligatorisk uddannelse i henhold til sikkerhedsbestemmelser. Kommissionen konstaterede, at støtte, der har til formål at finansiere normale transaktioner, som virksomheden under alle omstændigheder skal gennemføre, ikke har nogen reel tilskyndelsesvirkning, men blot bidrager til dækning af driftsomkostningerne ved at fritage støttemodtageren for de omkostninger, som vedkommende normalt selv skal afholde.

| (89) | Rumænien og Ford understreger, at den uddannelse, der var nødvendig for anvendelse af ny teknologi, blev holdt klart adskilt fra den supplerende generelle uddannelse, der ikke var nødvendig for udførelsen af arbejdet. Under modulet, grundlæggende kendskab til forretningspraksis, skal virksomheden finansiere alle sine specifikke uddannelseskurser inden for følgende områder: Ford-specifikke IT-systemer, Fords driftsprocesser og Fords interne kontrolprocedurer. På tilsvarende måde skal virksomheden under modulet, faglige kvalifikationer, finansiere alle de kurser, der er nødvendige for udførelsen af arbejdet, såsom igangsætning af maskiner, vedligeholdelse, anvendelse af gaffeltrucks, robotteknik og automatisering. Den supplerende generelle uddannelse under modulet, basis kvalifikationer, er heller ikke nødvendig for udførelsen af arbejdet eller endog for at kunne følge uddannelsesprogrammets mere specialiserede dele, fordi den nye teknologi, der anvendes på fabrikken, er baseret på visuelle instruktioner, som er lette at følge, og som kan tilegnes gennem praktisk erfaring. Kommissionen accepterer disse argumenter, som er i overensstemmelse med bemærkningerne om, at størstedelen af den foreslåede supplerende støtteberettigede uddannelse bibringer generelle kvalifikationer, som kan anvendes i andre virksomheder, og som ikke er direkte forbundet med udførelsen af arbejdet. I denne forbindelse konstaterer Kommissionen også, at forholdet mellem den tilbudte supplerende uddannelse og støttemodtagerens økonomiske aktiviteter (dvs. produktionen af biler og motorer) er meget løsere under modulerne sikkerhed, basiskvalifikationer og grundlæggende kendskab til forretningspraksis (se også betragtning 35-36) end under modulet faglige kvalifikationer (se også betragtning 37). Kommissionens tvivl om, hvorvidt den tilbudte uddannelse under dette modul er nødvendig for støttemodtageren, mindskes dog af ovenstående betragtninger, som gør det muligt at konkludere, at forholdet mellem uddannelsen under modulet faglige kvalifikationer og støttemodtagerens virksomhed ikke er af en sådan art, at der er tegn på manglende tilskyndelsesvirkning som omhandlet i punkt 15.d) i 2009-meddelelsen. Denne konklusion styrkes yderligere af, at Rumænien og Ford har fremlagt beviser på, at en stor del af uddannelsen vil blive gennemført uden for fabrikkens område og af eksterne lærere, som rekrutteres fra eksterne specialuddannelsescentre (se betragtning 16 og 76). Dette er et yderligere tegn på, at forholdet mellem den tilbudte uddannelse og støttemodtagerens virksomhed er løsere som omhandlet i punkt 15.d) i 2009-meddelelsen. |
| --- | --- |

(89)

Rumænien og Ford understreger, at den uddannelse, der var nødvendig for anvendelse af ny teknologi, blev holdt klart adskilt fra den supplerende generelle uddannelse, der ikke var nødvendig for udførelsen af arbejdet. Under modulet, grundlæggende kendskab til forretningspraksis, skal virksomheden finansiere alle sine specifikke uddannelseskurser inden for følgende områder: Ford-specifikke IT-systemer, Fords driftsprocesser og Fords interne kontrolprocedurer. På tilsvarende måde skal virksomheden under modulet, faglige kvalifikationer, finansiere alle de kurser, der er nødvendige for udførelsen af arbejdet, såsom igangsætning af maskiner, vedligeholdelse, anvendelse af gaffeltrucks, robotteknik og automatisering. Den supplerende generelle uddannelse under modulet, basis kvalifikationer, er heller ikke nødvendig for udførelsen af arbejdet eller endog for at kunne følge uddannelsesprogrammets mere specialiserede dele, fordi den nye teknologi, der anvendes på fabrikken, er baseret på visuelle instruktioner, som er lette at følge, og som kan tilegnes gennem praktisk erfaring. Kommissionen accepterer disse argumenter, som er i overensstemmelse med bemærkningerne om, at størstedelen af den foreslåede supplerende støtteberettigede uddannelse bibringer generelle kvalifikationer, som kan anvendes i andre virksomheder, og som ikke er direkte forbundet med udførelsen af arbejdet. I denne forbindelse konstaterer Kommissionen også, at forholdet mellem den tilbudte supplerende uddannelse og støttemodtagerens økonomiske aktiviteter (dvs. produktionen af biler og motorer) er meget løsere under modulerne sikkerhed, basiskvalifikationer og grundlæggende kendskab til forretningspraksis (se også betragtning 35-36) end under modulet faglige kvalifikationer (se også betragtning 37). Kommissionens tvivl om, hvorvidt den tilbudte uddannelse under dette modul er nødvendig for støttemodtageren, mindskes dog af ovenstående betragtninger, som gør det muligt at konkludere, at forholdet mellem uddannelsen under modulet faglige kvalifikationer og støttemodtagerens virksomhed ikke er af en sådan art, at der er tegn på manglende tilskyndelsesvirkning som omhandlet i punkt 15.d) i 2009-meddelelsen. Denne konklusion styrkes yderligere af, at Rumænien og Ford har fremlagt beviser på, at en stor del af uddannelsen vil blive gennemført uden for fabrikkens område og af eksterne lærere, som rekrutteres fra eksterne specialuddannelsescentre (se betragtning 16 og 76). Dette er et yderligere tegn på, at forholdet mellem den tilbudte uddannelse og støttemodtagerens virksomhed er løsere som omhandlet i punkt 15.d) i 2009-meddelelsen.

| (90) | Samtidig konstaterer Kommissionen, at Rumænien og støttemodtageren ikke har fremlagt beviser på, at støttemodtageren ikke vil lade de støtteberettigede omkostninger omfatte de omkostninger, der kan afskrives senere i kraft af de fordele, støttemodtageren opnår ved, at de ansatte gennem uddannelsen har opnået bedre kvalifikationer — som fastsat i punkt 16, sidste afsnit (samt fodnote 1) i retningslinjerne for uddannelsesstøtte fra 2009. Kommissionen erkender dog, at det kan være vanskeligt at kvantificere og påvise sådanne virkninger på forhånd under de særlige forhold, der gør sig gældende for det foreslåede uddannelsesprogram, hvor en stor del af den foreslåede supplerende uddannelse er generel og principielt kun indirekte gavner støttemodtageren, og den foreslåede uddannelses art og indhold udelukker, at den kunne gennemføres som led i de ansattes nuværende arbejdsopgaver. Kommissionen finder det dog nødvendigt at opfordre støttemodtageren til at forpligte sig til ikke at medregne disse omkostninger i de angivne støtteberettigede omkostninger under gennemførelsen af programmet — se i denne forbindelse artikel 2, stk. 6, i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(90)

Samtidig konstaterer Kommissionen, at Rumænien og støttemodtageren ikke har fremlagt beviser på, at støttemodtageren ikke vil lade de støtteberettigede omkostninger omfatte de omkostninger, der kan afskrives senere i kraft af de fordele, støttemodtageren opnår ved, at de ansatte gennem uddannelsen har opnået bedre kvalifikationer — som fastsat i punkt 16, sidste afsnit (samt fodnote 1) i retningslinjerne for uddannelsesstøtte fra 2009. Kommissionen erkender dog, at det kan være vanskeligt at kvantificere og påvise sådanne virkninger på forhånd under de særlige forhold, der gør sig gældende for det foreslåede uddannelsesprogram, hvor en stor del af den foreslåede supplerende uddannelse er generel og principielt kun indirekte gavner støttemodtageren, og den foreslåede uddannelses art og indhold udelukker, at den kunne gennemføres som led i de ansattes nuværende arbejdsopgaver. Kommissionen finder det dog nødvendigt at opfordre støttemodtageren til at forpligte sig til ikke at medregne disse omkostninger i de angivne støtteberettigede omkostninger under gennemførelsen af programmet — se i denne forbindelse artikel 2, stk. 6, i denne afgørelse.

| (91) | I beslutningen om at indlede undersøgelseproceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om ikke visse dele af uddannelsen på sikkerhedsområdet, der blev erklæret støtteberettigede, faktisk skulle gennemføres af virksomheden, som det er fastsat i EU's og Rumæniens sikkerhedsbestemmelser, eller som det fremgår af virksomhedens interne sikkerhedsstandarder. Rumænien og Ford har fremlagt dokumentation for, at den lovfæstede uddannelse på sikkerhedsområdet vil blive finansieret fuldt ud af virksomheden selv som led i den virksomhedsspecifikke del af uddannelsesprogrammet, der ikke er støtteberettiget. Desuden fremfører Ford, at støttens tilskyndelsesvirkning ikke skal vurderes på grundlag af virksomhedens interne standarder — i det foreliggende tilfælde de interne sikkerhedsstandarder. Denne fremgangsmåde ville nemlig få en fordrejende virkning, fordi den ville gøre virksomhederne forpligtede til at sænke deres interne standarder (eller at holde dem på et lavt niveau) for at kunne være støtteberettigede. Kommissionen konkluderer, at også dette spørgsmål er afklaret på tilfredsstillende måde. |
| --- | --- |

(91)

I beslutningen om at indlede undersøgelseproceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om ikke visse dele af uddannelsen på sikkerhedsområdet, der blev erklæret støtteberettigede, faktisk skulle gennemføres af virksomheden, som det er fastsat i EU's og Rumæniens sikkerhedsbestemmelser, eller som det fremgår af virksomhedens interne sikkerhedsstandarder. Rumænien og Ford har fremlagt dokumentation for, at den lovfæstede uddannelse på sikkerhedsområdet vil blive finansieret fuldt ud af virksomheden selv som led i den virksomhedsspecifikke del af uddannelsesprogrammet, der ikke er støtteberettiget. Desuden fremfører Ford, at støttens tilskyndelsesvirkning ikke skal vurderes på grundlag af virksomhedens interne standarder — i det foreliggende tilfælde de interne sikkerhedsstandarder. Denne fremgangsmåde ville nemlig få en fordrejende virkning, fordi den ville gøre virksomhederne forpligtede til at sænke deres interne standarder (eller at holde dem på et lavt niveau) for at kunne være støtteberettigede. Kommissionen konkluderer, at også dette spørgsmål er afklaret på tilfredsstillende måde.

| (92) | I overensstemmelse med punkt 16 i retningslinjerne for uddanelsesstøtte fra 2009 skal Kommissionen kontrollere, at støtten begrænses til det absolut nødvendige for at opfylde støttens formål. I denne forbindelse undersøger Kommissionen, om de angivne støtteberettigede omkostninger er beregnet i overensstemmelse med artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning og begrænset til omkostningerne ved uddannelsestiltag, som ikke ville være blevet gennemført uden støtten, og om den maksimale støtteintensitet, der er fastsat i artikel 39, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning, er overholdt. |
| --- | --- |

(92)

I overensstemmelse med punkt 16 i retningslinjerne for uddanelsesstøtte fra 2009 skal Kommissionen kontrollere, at støtten begrænses til det absolut nødvendige for at opfylde støttens formål. I denne forbindelse undersøger Kommissionen, om de angivne støtteberettigede omkostninger er beregnet i overensstemmelse med artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning og begrænset til omkostningerne ved uddannelsestiltag, som ikke ville være blevet gennemført uden støtten, og om den maksimale støtteintensitet, der er fastsat i artikel 39, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning, er overholdt.

| (93) | De omkostningskategorier, som Rumænien hævder, er støtteberettigede i forbindelse med den supplerende støtteberettigede del af uddannelsesprogrammet (se betragtning 18), opfylder bestemmelserne i artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning og dermed også betingelserne i punkt 16 i 2009-meddelelsen. Rumænien og støttemodtageren har især fremlagt særskilte overslag over omkostningerne ved såvel den generelle og specifikke, støtteberettigede del som den (ikke-støtteberettigede) virksomhedsspecifikke del af uddannelsesprogrammet, og de skelner især mellem følgende kategorier: omkostninger ved undervisningspersonale, rejseudgifter for deltagere og lærere (inklusive ophold), afskrivning af instrumenter og udstyr, der udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet, orientering og rådgivning om uddannelsesprojektet og lønkompensation til deltagerne, dog kun for de undervisningstimer/-dage, der påtænkes anvendt. Desuden har Rumænien og Ford redegjort udførligt for omkostningsantagelserne og -prognoserne i forbindelse med hver kategori af støtteberettigede omkostninger, både for den supplerende uddannelses generelle og specifikke del. Kommissionen bemærker, at der også er redegjort udførligt for det omtrentlige antal ansatte, som hvert specifikt uddannelseskursus tager sigte på (hvor der skelnes mellem nuværende og fremtidige ansatte og fremsættes separate overslag for hvert år, hvor programmet skal anvendes), og nært forbundet hermed et overslag over antallet af dage/timer pr. kursus, pr. modul og pr. år, hvor programmet genemføres. Rumænien præciserer også, at der i forbindelse med dette projekt er anvendt en maksimal støtteintensitet på 50 % for generel uddannelse og på 25 % for specifik uddannelse. Den maksimale støtteintensitet i forbindelse med støtteberettiget, generel uddannelse er således lavere en den, der er fastsat i artikel 39, stk. 2, litra a), i den generelle gruppefritagelsesforordning. Rumænien fremfører ligeledes, at støtten faktisk er blevet begrænset til 57 mio. EUR af støttemodtageren, selv om der ved anvendelse af de lavere maksimale støtteintensiteter i henhold til forordning (EF) nr. 68/2001 i forbindelse med de anslåede støtteberettigede omkostninger, ville være ydet generel uddannelsesstøtte til projektet på 76,96 mio. EUR og specifik uddannelsesstøtte på 0,47 mio. EUR. |
| --- | --- |

(93)

De omkostningskategorier, som Rumænien hævder, er støtteberettigede i forbindelse med den supplerende støtteberettigede del af uddannelsesprogrammet (se betragtning 18), opfylder bestemmelserne i artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning og dermed også betingelserne i punkt 16 i 2009-meddelelsen. Rumænien og støttemodtageren har især fremlagt særskilte overslag over omkostningerne ved såvel den generelle og specifikke, støtteberettigede del som den (ikke-støtteberettigede) virksomhedsspecifikke del af uddannelsesprogrammet, og de skelner især mellem følgende kategorier: omkostninger ved undervisningspersonale, rejseudgifter for deltagere og lærere (inklusive ophold), afskrivning af instrumenter og udstyr, der udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet, orientering og rådgivning om uddannelsesprojektet og lønkompensation til deltagerne, dog kun for de undervisningstimer/-dage, der påtænkes anvendt. Desuden har Rumænien og Ford redegjort udførligt for omkostningsantagelserne og -prognoserne i forbindelse med hver kategori af støtteberettigede omkostninger, både for den supplerende uddannelses generelle og specifikke del. Kommissionen bemærker, at der også er redegjort udførligt for det omtrentlige antal ansatte, som hvert specifikt uddannelseskursus tager sigte på (hvor der skelnes mellem nuværende og fremtidige ansatte og fremsættes separate overslag for hvert år, hvor programmet skal anvendes), og nært forbundet hermed et overslag over antallet af dage/timer pr. kursus, pr. modul og pr. år, hvor programmet genemføres. Rumænien præciserer også, at der i forbindelse med dette projekt er anvendt en maksimal støtteintensitet på 50 % for generel uddannelse og på 25 % for specifik uddannelse. Den maksimale støtteintensitet i forbindelse med støtteberettiget, generel uddannelse er således lavere en den, der er fastsat i artikel 39, stk. 2, litra a), i den generelle gruppefritagelsesforordning. Rumænien fremfører ligeledes, at støtten faktisk er blevet begrænset til 57 mio. EUR af støttemodtageren, selv om der ved anvendelse af de lavere maksimale støtteintensiteter i henhold til forordning (EF) nr. 68/2001 i forbindelse med de anslåede støtteberettigede omkostninger, ville være ydet generel uddannelsesstøtte til projektet på 76,96 mio. EUR og specifik uddannelsesstøtte på 0,47 mio. EUR.

| (94) | I beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren stillede Kommissionen også spørgsmålstegn ved, om ikke den foreslåede uddannelsesstøtte (i hvert fald delvis) faktisk ville kompensere for de immaterielle regionale problemer i form af manglende kvalifikationer, der allerede er blevet afhjulpet gennem den regionalstøtte på 143 mio. EUR, som Kommissionen godkendte i april 2008 til investeringer på Fords fabrik i Craiova (45). |
| --- | --- |

(94)

I beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren stillede Kommissionen også spørgsmålstegn ved, om ikke den foreslåede uddannelsesstøtte (i hvert fald delvis) faktisk ville kompensere for de immaterielle regionale problemer i form af manglende kvalifikationer, der allerede er blevet afhjulpet gennem den regionalstøtte på 143 mio. EUR, som Kommissionen godkendte i april 2008 til investeringer på Fords fabrik i Craiova (45).

| (95) | Dette spørgsmål er forbundet med spørgsmålet om overholdelse af kumuleringsreglerne i artikel 7 i den generelle gruppefritagelsesforordning. I henhold til denne artikels stk. 3, må uddannelsesstøtte ikke kumuleres med anden støtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger — som helt eller delvis overlappede hinanden — hvis en sådan kumulering medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet i henhold til artikel 39 i den generelle gruppefritagelsesforordning. |
| --- | --- |

(95)

Dette spørgsmål er forbundet med spørgsmålet om overholdelse af kumuleringsreglerne i artikel 7 i den generelle gruppefritagelsesforordning. I henhold til denne artikels stk. 3, må uddannelsesstøtte ikke kumuleres med anden støtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger — som helt eller delvis overlappede hinanden — hvis en sådan kumulering medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet i henhold til artikel 39 i den generelle gruppefritagelsesforordning.

| (96) | Rumænien har fremført, at den anmeldte uddannelsesstøtte og den tidligere tildelte regionalstøtte ikke dækker støtteberettigede omkostninger, som overlapper hinanden. Den regionalstøtte, der blev godkendt i april 2008, vedrører støtteberettigede initialinvesteringsomkostninger (maskiner, anlæg, bygninger) i overensstemmelse med punkt 4.2 i retningslinjerne for regionalstøtte fra 2006 (46). I den foreliggende sag dækker de anmeldte støtteberettigede omkostninger helt andre omkostningskategorier, nemlig omkostninger ved undervisningspersonale, rejseudgifter for både lærere og deltagere, materialer og forsyninger, afskrivning af instrumenter og udstyr, der udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet, orientering og rådgivning samt lønkompensation til deltagerne, dog kun for den tid, der er brugt på uddannelse. Kommissionen konstaterer, at Rumænien har dokumenteret forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger, der blev dækket af regionalstøtten, og den foreslåede uddannelsesstøtte til fabrikken i Craiova. |
| --- | --- |

(96)

Rumænien har fremført, at den anmeldte uddannelsesstøtte og den tidligere tildelte regionalstøtte ikke dækker støtteberettigede omkostninger, som overlapper hinanden. Den regionalstøtte, der blev godkendt i april 2008, vedrører støtteberettigede initialinvesteringsomkostninger (maskiner, anlæg, bygninger) i overensstemmelse med punkt 4.2 i retningslinjerne for regionalstøtte fra 2006 (46). I den foreliggende sag dækker de anmeldte støtteberettigede omkostninger helt andre omkostningskategorier, nemlig omkostninger ved undervisningspersonale, rejseudgifter for både lærere og deltagere, materialer og forsyninger, afskrivning af instrumenter og udstyr, der udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet, orientering og rådgivning samt lønkompensation til deltagerne, dog kun for den tid, der er brugt på uddannelse. Kommissionen konstaterer, at Rumænien har dokumenteret forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger, der blev dækket af regionalstøtten, og den foreslåede uddannelsesstøtte til fabrikken i Craiova.

| (97) | På den anden side opstår spørgsmålet om, hvorvidt uddannelsesstøtten som sådan er berettiget, da den vil yde kompensation for et materielt regionalt problem, der allerede er afhjulpet gennem regionalstøtte. Rumænien understreger i denne forbindelse, at regionalstøtten og uddannelsesstøtten har forskellige målsætninger og dækker forskellige støtteberettigede omkostninger. Regionalstøtten tager sigte på at fremme investeringer i EU's dårligt stillede regioner, mens uddannelsesstøtten har til formål at afhjælpe problemer vedrørende utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer. Regionalstøtten kommer først og fremmest virksomheden selv til gode, mens uddannelsesstøtte, især når den er forbundet med generel uddannelse, fortrinsvis er til gavn for de ansatte og først i anden række kommer virksomheden til gode. Rumænien understreger også, at EU's statsstøtteregler ikke forbyder kumulering af regionalstøtte og uddannelsesstøtte til samme virksomhed. Som Rumænien desuden med rette fremfører, ville EU's dårligt stillede regioner i den situation, hvor virksomheder, der har modtaget regionalstøtte, ikke har ret til uddannelsesstøtte, i praksis blive udsat for forskelsbehandling, fordi de ikke ville have mulighed for at få uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

(97)

På den anden side opstår spørgsmålet om, hvorvidt uddannelsesstøtten som sådan er berettiget, da den vil yde kompensation for et materielt regionalt problem, der allerede er afhjulpet gennem regionalstøtte. Rumænien understreger i denne forbindelse, at regionalstøtten og uddannelsesstøtten har forskellige målsætninger og dækker forskellige støtteberettigede omkostninger. Regionalstøtten tager sigte på at fremme investeringer i EU's dårligt stillede regioner, mens uddannelsesstøtten har til formål at afhjælpe problemer vedrørende utilstrækkelige uddannelsesinvesteringer. Regionalstøtten kommer først og fremmest virksomheden selv til gode, mens uddannelsesstøtte, især når den er forbundet med generel uddannelse, fortrinsvis er til gavn for de ansatte og først i anden række kommer virksomheden til gode. Rumænien understreger også, at EU's statsstøtteregler ikke forbyder kumulering af regionalstøtte og uddannelsesstøtte til samme virksomhed. Som Rumænien desuden med rette fremfører, ville EU's dårligt stillede regioner i den situation, hvor virksomheder, der har modtaget regionalstøtte, ikke har ret til uddannelsesstøtte, i praksis blive udsat for forskelsbehandling, fordi de ikke ville have mulighed for at få uddannelsesstøtte.

| (98) | På grundlag af bemærkningerne i betragtning 94 konkluderer Kommissionen med udgangspunkt i de fremlagte oplysninger, at de betingelser vedrørende proportionalitet, der er fastsat i artikel 39, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning (fastsættelse af støtteintensiteten), artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning (fastlæggelse af de støtteberettigede omkostninger) og punkt 16 i 2009-meddelelsen er opfyldt. Hvad angår især lønomkostningerne ved deltagelse, medtages kun omkostningerne for den periode uddannelsen varer i overensstemmelse med betingelserne i artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning. |
| --- | --- |

(98)

På grundlag af bemærkningerne i betragtning 94 konkluderer Kommissionen med udgangspunkt i de fremlagte oplysninger, at de betingelser vedrørende proportionalitet, der er fastsat i artikel 39, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning (fastsættelse af støtteintensiteten), artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning (fastlæggelse af de støtteberettigede omkostninger) og punkt 16 i 2009-meddelelsen er opfyldt. Hvad angår især lønomkostningerne ved deltagelse, medtages kun omkostningerne for den periode uddannelsen varer i overensstemmelse med betingelserne i artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning.

| (99) | Kommissionen skal dog bemærke, at den fremlagte dokumentation vedrørende proportionaliteten, som begrænser støtten til det nødvendige minimum, næsten udelukkende består af skøn over de fremtidige omkostninger og prognoser for de fremtidige aktiviteter. Dette gælder f.eks. det samlede antal ansatte, der skal være omfattet af det foreslåede projekt, nemlig en anslået samlet arbejdsstyrke på 9 000 i 2012. Noget tilsvarende gælder for overslagene over de støtteberettigede omkostninger for hver omkostningskategori i overensstemmelse med artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning. Kommissionen erkender, at det i forbindelse med et uddannelsesprojekt af det foreliggende omfang, der skal omfatte 9 000 arbejdstagere og består af over 269 forskellige kurser over en femårig periode, er berettiget at acceptere de støtteberettigede omkostninger, som anses for nødvendige, og som anslås på grundlag af tilsvarende omkostninger, der er afholdt tidligere (i forbindelse med uddannelsesprojekter andre steder, hvor virksomheden har fabrikker), og som tager hensyn til realistiske omkostningsskøn for Rumænien (se betragtning 20). Det kan dog ikke udelukkes på forhånd, at de omkostninger, der afholdes i praksis, i sidste instans vil blive lavere end overslagene. Det er derfor nødvendigt at indføre ekstra garantier for, at proportionalitetsprincippet overholdes under gennemførelsen af projektet. Dette problem søges løst ved hjælp af de betingelser for projektets gennemførelse, der er fastsat i artikel 2 i afgørelsen. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen skal dog bemærke, at den fremlagte dokumentation vedrørende proportionaliteten, som begrænser støtten til det nødvendige minimum, næsten udelukkende består af skøn over de fremtidige omkostninger og prognoser for de fremtidige aktiviteter. Dette gælder f.eks. det samlede antal ansatte, der skal være omfattet af det foreslåede projekt, nemlig en anslået samlet arbejdsstyrke på 9 000 i 2012. Noget tilsvarende gælder for overslagene over de støtteberettigede omkostninger for hver omkostningskategori i overensstemmelse med artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning. Kommissionen erkender, at det i forbindelse med et uddannelsesprojekt af det foreliggende omfang, der skal omfatte 9 000 arbejdstagere og består af over 269 forskellige kurser over en femårig periode, er berettiget at acceptere de støtteberettigede omkostninger, som anses for nødvendige, og som anslås på grundlag af tilsvarende omkostninger, der er afholdt tidligere (i forbindelse med uddannelsesprojekter andre steder, hvor virksomheden har fabrikker), og som tager hensyn til realistiske omkostningsskøn for Rumænien (se betragtning 20). Det kan dog ikke udelukkes på forhånd, at de omkostninger, der afholdes i praksis, i sidste instans vil blive lavere end overslagene. Det er derfor nødvendigt at indføre ekstra garantier for, at proportionalitetsprincippet overholdes under gennemførelsen af projektet. Dette problem søges løst ved hjælp af de betingelser for projektets gennemførelse, der er fastsat i artikel 2 i afgørelsen.

| (100) | I overensstemmelse med punkt 17 i 2009-meddelelsen skal Kommissionen foretage en udførlig vurdering af støttens muligheder for at fordreje konkurrencevilkårene i tilfælde, hvor den foreslåede støtte vil kunne ændre støttemodtagerens adfærd på en sådan måde, at det medfører konkurrencefordrejninger. Støttens muligheder for at fordreje konkurrencevilkårene afhænger af dens art og af det (de) berørte marked(er). |
| --- | --- |

(100)

I overensstemmelse med punkt 17 i 2009-meddelelsen skal Kommissionen foretage en udførlig vurdering af støttens muligheder for at fordreje konkurrencevilkårene i tilfælde, hvor den foreslåede støtte vil kunne ændre støttemodtagerens adfærd på en sådan måde, at det medfører konkurrencefordrejninger. Støttens muligheder for at fordreje konkurrencevilkårene afhænger af dens art og af det (de) berørte marked(er).

| (101) | Kommissionen bemærker, at den foreslåede støtte næsten udelukkende tager sigte på generel uddannelse, dvs. sige uddannelse, som fortrinsvis er til gavn for de ansatte og først i anden række kommer støttemodtageren til gode (selv om denne senere vil få fordel af arbejdsstyrkens forbedrede kvalifikationer). Det kan derfor fastslås, at støtten ikke har mærkbar indvirkning på produktionens kvalitet, produktionsmængden eller priserne, dvs. en type virkninger, som kan gavne støttemodtageren, men skade dennes konkurrenter. Desuden skulle overholdelse af proportionalitetsprincippet begrænse støttens fordrejende virkninger. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen bemærker, at den foreslåede støtte næsten udelukkende tager sigte på generel uddannelse, dvs. sige uddannelse, som fortrinsvis er til gavn for de ansatte og først i anden række kommer støttemodtageren til gode (selv om denne senere vil få fordel af arbejdsstyrkens forbedrede kvalifikationer). Det kan derfor fastslås, at støtten ikke har mærkbar indvirkning på produktionens kvalitet, produktionsmængden eller priserne, dvs. en type virkninger, som kan gavne støttemodtageren, men skade dennes konkurrenter. Desuden skulle overholdelse af proportionalitetsprincippet begrænse støttens fordrejende virkninger.

| (102) | Som fastsat i artikel 18 i 2009-meddelelsen, angiver støttens selektivitet og omfang og programmets varighed også, om det er sandsynligt, at der vil opstå konkurrencefordrejninger, og i hvilket omfang. Den foreslåede støtte er selektiv (der er tale om individuel ad hoc-støtte til en stor virksomhed), støtten er usædvanlig stor (57 mio. EUR), og det program, hvortil der ydes støtte, strækker sig over en periode på fem år (som desuden falder sammen med den periode, hvor der lanceres to nye produktionsprojekter). |
| --- | --- |

(102)

Som fastsat i artikel 18 i 2009-meddelelsen, angiver støttens selektivitet og omfang og programmets varighed også, om det er sandsynligt, at der vil opstå konkurrencefordrejninger, og i hvilket omfang. Den foreslåede støtte er selektiv (der er tale om individuel ad hoc-støtte til en stor virksomhed), støtten er usædvanlig stor (57 mio. EUR), og det program, hvortil der ydes støtte, strækker sig over en periode på fem år (som desuden falder sammen med den periode, hvor der lanceres to nye produktionsprojekter).

| (103) | Kommissionen udtrykker især betænkelighed med hensyn til det samlede støttebeløb, som er usædvanlig stort, nemlig 57 mio. EUR. Støtte af en sådan størrelse, især hvis hele beløbet udbetales til støttemodtageren som en enkelt tranche, vil få samme fordrejende virkninger som støtte, der udbetales i en enkelt tranche i kontanter. Støttemodtageren vil i denne situation kunne råde over beløbet, i hvert fald under de første etaper af programmets gennemførelse, til andre driftsformål ud over dækning af omkostningerne ved et igangværende uddannelsesprogram. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen udtrykker især betænkelighed med hensyn til det samlede støttebeløb, som er usædvanlig stort, nemlig 57 mio. EUR. Støtte af en sådan størrelse, især hvis hele beløbet udbetales til støttemodtageren som en enkelt tranche, vil få samme fordrejende virkninger som støtte, der udbetales i en enkelt tranche i kontanter. Støttemodtageren vil i denne situation kunne råde over beløbet, i hvert fald under de første etaper af programmets gennemførelse, til andre driftsformål ud over dækning af omkostningerne ved et igangværende uddannelsesprogram.

| (104) | Et andet problem er den mulige finansielle fordel, som støttemodtageren opnår ved at uddannelsesstøtten delvis dækker lønkompensationen til de ansatte i forhold til den tid, de har brugt på at følge den supplerende støtteberettigede del af uddannelsen. I henhold til Rumæniens og Fords oplysninger vil det foreslåede uddannelsesprojekt i gennemsnit medføre i alt 111 uddannelsesdage for hver ansat (dvs. gennemsnitligt 22,2 uddannelsesdage om året), som skal omfatte både programmets virksomhedsspecifikke del (der ikke er støtteberettiget) og den supplerende støtteberettigede del. |
| --- | --- |

(104)

Et andet problem er den mulige finansielle fordel, som støttemodtageren opnår ved at uddannelsesstøtten delvis dækker lønkompensationen til de ansatte i forhold til den tid, de har brugt på at følge den supplerende støtteberettigede del af uddannelsen. I henhold til Rumæniens og Fords oplysninger vil det foreslåede uddannelsesprojekt i gennemsnit medføre i alt 111 uddannelsesdage for hver ansat (dvs. gennemsnitligt 22,2 uddannelsesdage om året), som skal omfatte både programmets virksomhedsspecifikke del (der ikke er støtteberettiget) og den supplerende støtteberettigede del.

| (105) | For at kunne vurdere støttens fordrejende virkninger skal Kommissionen tage hensyn til sektorens karakteristika og strukturen på det (de) marked (markeder), der er relevant(e) for det uddannelsesprojekt, hvortil der ydes støtte. Med henblik på at vurdere disse aspekter tager Kommissionen udgangspunkt i den undersøgelse af det relevante produktmarked, af det relevante geografiske marked og af markedsandelene, som den foretog i 2008 for at vurdere regionalstøtten til Ford Craiova (47). Konklusionerne af denne undersøgelse sammenholdes dernæst med de seneste oplysninger om bilsalget fra konsulentvirksomheden Global Insight (48) og fortolkes på baggrund af de nyeste oplysninger om udnyttelsen af produktionskapaciteten inden for industrien. |
| --- | --- |

(105)

For at kunne vurdere støttens fordrejende virkninger skal Kommissionen tage hensyn til sektorens karakteristika og strukturen på det (de) marked (markeder), der er relevant(e) for det uddannelsesprojekt, hvortil der ydes støtte. Med henblik på at vurdere disse aspekter tager Kommissionen udgangspunkt i den undersøgelse af det relevante produktmarked, af det relevante geografiske marked og af markedsandelene, som den foretog i 2008 for at vurdere regionalstøtten til Ford Craiova (47). Konklusionerne af denne undersøgelse sammenholdes dernæst med de seneste oplysninger om bilsalget fra konsulentvirksomheden Global Insight (48) og fortolkes på baggrund af de nyeste oplysninger om udnyttelsen af produktionskapaciteten inden for industrien.

| (106) | Støttemodtageren er en stor virksomhed inden for bilproduktionssektoren. Ford vil på fabrikken i Craiova fremstille to nye bilmodeller: B-MAV, som er en lille, multifunktionel bil, der fremstilles på en platform, som Ford betegner som tilhørende B-segmentet for personbiler, og ISV, som er et mindre erhvervskøretøj, der kan benyttes til såvel passagerbefordring som varetransport, og som fremstilles på en platform, som Ford betegner som tilhørende C-segmentet for personbiler. Fra 2011 vil fabrikken i Craiova også fremstille et nyt sortiment af motorer med lav CO2-emission, som senere skal anvendes næsten udelukkende i Fords biler. |
| --- | --- |

(106)

Støttemodtageren er en stor virksomhed inden for bilproduktionssektoren. Ford vil på fabrikken i Craiova fremstille to nye bilmodeller: B-MAV, som er en lille, multifunktionel bil, der fremstilles på en platform, som Ford betegner som tilhørende B-segmentet for personbiler, og ISV, som er et mindre erhvervskøretøj, der kan benyttes til såvel passagerbefordring som varetransport, og som fremstilles på en platform, som Ford betegner som tilhørende C-segmentet for personbiler. Fra 2011 vil fabrikken i Craiova også fremstille et nyt sortiment af motorer med lav CO2-emission, som senere skal anvendes næsten udelukkende i Fords biler.

| (107) | I beslutningen om regionalstøtte fra april 2008 konkluderede Kommissionen, at de relevante produktmarkeder og geografiske markeder for motorerne, for så vidt som disse er mellemprodukter, der skal anvendes i Fords biler, er de samme som for de færdige produkter (bilerne). Hvad angår det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked for bilerne B-MAV og IVS, har Kommissionen taget forskellige alternative afgrænsninger af produktmarkedet i betragtning, da der findes flere systemer til klassificering af de relevante bilsegmenter. De biler, der fremstilles på fabrikken i Craiova, vil hovedsagelig blive solgt på EU- og EØS-markedet, men virksomheden vil også lidt efter lidt eksportere til andre lande. Kommissionen vurderede også markedsandelene på de relevante markeder for perioden 2007-2012 på EØS-plan og på verdensplan og konkluderede, at Fords største markedsandel var på 16,8 % i EØS i 2007, men at denne udviser en faldende tendens indtil 2013. De virksomheder, der fremstiller biler med stort set samme karakteristika som B-MAV og IVS, er for førstnævntes vedkommende Renault og Opel, og for sidstnævntes vedkommende Renault, Citroen, Fiat og Volkswagen. |
| --- | --- |

(107)

I beslutningen om regionalstøtte fra april 2008 konkluderede Kommissionen, at de relevante produktmarkeder og geografiske markeder for motorerne, for så vidt som disse er mellemprodukter, der skal anvendes i Fords biler, er de samme som for de færdige produkter (bilerne). Hvad angår det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked for bilerne B-MAV og IVS, har Kommissionen taget forskellige alternative afgrænsninger af produktmarkedet i betragtning, da der findes flere systemer til klassificering af de relevante bilsegmenter. De biler, der fremstilles på fabrikken i Craiova, vil hovedsagelig blive solgt på EU- og EØS-markedet, men virksomheden vil også lidt efter lidt eksportere til andre lande. Kommissionen vurderede også markedsandelene på de relevante markeder for perioden 2007-2012 på EØS-plan og på verdensplan og konkluderede, at Fords største markedsandel var på 16,8 % i EØS i 2007, men at denne udviser en faldende tendens indtil 2013. De virksomheder, der fremstiller biler med stort set samme karakteristika som B-MAV og IVS, er for førstnævntes vedkommende Renault og Opel, og for sidstnævntes vedkommende Renault, Citroen, Fiat og Volkswagen.

| (108) | Den europæiske bilsektor som helhed er præget af overkapacitet — f.eks. markedsførte producenterne i 2007, der var et godt år for bilsalget i Europa, 4 mio. flere biler end der kunne afsættes (49). Ifølge ACEA (De Europæiske Bilfabrikanters Forening) er antallet af nyindregistrerede lette erhvervskøretøjer på op til 3,5 ton faldet med 31,4 % i Europa i perioden juli 2008-juli 2009 (50). |
| --- | --- |

(108)

Den europæiske bilsektor som helhed er præget af overkapacitet — f.eks. markedsførte producenterne i 2007, der var et godt år for bilsalget i Europa, 4 mio. flere biler end der kunne afsættes (49). Ifølge ACEA (De Europæiske Bilfabrikanters Forening) er antallet af nyindregistrerede lette erhvervskøretøjer på op til 3,5 ton faldet med 31,4 % i Europa i perioden juli 2008-juli 2009 (50).

| (109) | Kommissionen er af den opfattelse, at de særlige forhold, der præger sektoren (især overkapacitet) og de relevante markeder (skarp konkurrence mellem få store producenter), viser, at støtten absolut vil kunne fordreje konkurrencevilkårene. Disse betragtninger skal dog afvejes mod behovet for at fremme de investeringer, der er nødvendige i fremtiden for at sikre den europæiske bilsektors levedygtighed på lang sigt. I meddelelsen, »Udspil til imødegåelse af krisen i den europæiske bilindustri« (51) foreslog Kommissionen en lang række foranstaltninger til støtte for industrien under den aktuelle krise, herunder uddannelsesstøtte. Det skal desuden erindres, at støttebeløbet ganske vist er betydeligt, men at støtten kun udgør ca. en tredjedel af de samlede finansielle forpligtelser vedrørende uddannelse af de ansatte på fabrikken i Craiova. Disse betænkeligheder udgør derfor ikke i sig selv en tilstrækkelig grund til at afvise støtten. Det er dog nødvendigt, at der fastsættes visse betingelser for udbetaling af støtten, så Ford ikke kommer til at råde over en alt for stor likviditet på kort sigt. Dette problem søges løst ved hjælp af de betingelser for projektets gennemførelse, der er fastsat i artikel 2 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen er af den opfattelse, at de særlige forhold, der præger sektoren (især overkapacitet) og de relevante markeder (skarp konkurrence mellem få store producenter), viser, at støtten absolut vil kunne fordreje konkurrencevilkårene. Disse betragtninger skal dog afvejes mod behovet for at fremme de investeringer, der er nødvendige i fremtiden for at sikre den europæiske bilsektors levedygtighed på lang sigt. I meddelelsen, »Udspil til imødegåelse af krisen i den europæiske bilindustri« (51) foreslog Kommissionen en lang række foranstaltninger til støtte for industrien under den aktuelle krise, herunder uddannelsesstøtte. Det skal desuden erindres, at støttebeløbet ganske vist er betydeligt, men at støtten kun udgør ca. en tredjedel af de samlede finansielle forpligtelser vedrørende uddannelse af de ansatte på fabrikken i Craiova. Disse betænkeligheder udgør derfor ikke i sig selv en tilstrækkelig grund til at afvise støtten. Det er dog nødvendigt, at der fastsættes visse betingelser for udbetaling af støtten, så Ford ikke kommer til at råde over en alt for stor likviditet på kort sigt. Dette problem søges løst ved hjælp af de betingelser for projektets gennemførelse, der er fastsat i artikel 2 i denne afgørelse.

| (110) | Kommissionen konkluderede, at der er fremlagt tilfredsstillende dokumentation for støttens positive virkninger: i) den får støttemodtageren til at tilbyde supplerende generel uddannelse, som kan få positive virkninger for økonomien og samfundet som helhed, og især i en region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), ii) støtten er et velegnet politisk instrument og iii) støtten har tilskyndelsesvirkning. Kommissionen nærer visse betænkeligheder med hensyn til støttens proportionalitet på grundlag af skøn over de fremtidige omkostninger og de fremtidige aktiviteter, men konkluderer, at den dokumentation, der er fremlagt på forhånd i den foreliggende sag, kan accepteres. Hvad angår støttens negative virkninger, som er forbundet med dens muligheder for at fordreje konkurrencevilkårene, giver Kommissionen udtryk for betænkeligheder med hensyn til virkningerne af individuel støtte af en sådan størrelse, bl.a. på grundlag af de særlige forhold, der præger den pågældende sektor og de relevante markeder. Kommissionen mener dog, at disse betænkeligheder med hensyn til proportionaliteten og de konkurrencefordrejende virkninger kan fjernes, hvis virksomheden opfylder en række betingelser for gennemførelsen af det støttede program, så det sikres, at støtten kun udbetales efterfølgende i periodiske trancher, når Ford har fremlagt dokumentation for de omkostninger, der faktisk er afholdt. I så fald konkluderer Kommissionen, at støttens positive virkninger overstiger dens potentielle negative virkninger. Dette overordnede positive resultat gør det berettiget at betragte støtten som forenelig med EUF-traktaten i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen konkluderede, at der er fremlagt tilfredsstillende dokumentation for støttens positive virkninger: i) den får støttemodtageren til at tilbyde supplerende generel uddannelse, som kan få positive virkninger for økonomien og samfundet som helhed, og især i en region, der er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), ii) støtten er et velegnet politisk instrument og iii) støtten har tilskyndelsesvirkning. Kommissionen nærer visse betænkeligheder med hensyn til støttens proportionalitet på grundlag af skøn over de fremtidige omkostninger og de fremtidige aktiviteter, men konkluderer, at den dokumentation, der er fremlagt på forhånd i den foreliggende sag, kan accepteres. Hvad angår støttens negative virkninger, som er forbundet med dens muligheder for at fordreje konkurrencevilkårene, giver Kommissionen udtryk for betænkeligheder med hensyn til virkningerne af individuel støtte af en sådan størrelse, bl.a. på grundlag af de særlige forhold, der præger den pågældende sektor og de relevante markeder. Kommissionen mener dog, at disse betænkeligheder med hensyn til proportionaliteten og de konkurrencefordrejende virkninger kan fjernes, hvis virksomheden opfylder en række betingelser for gennemførelsen af det støttede program, så det sikres, at støtten kun udbetales efterfølgende i periodiske trancher, når Ford har fremlagt dokumentation for de omkostninger, der faktisk er afholdt. I så fald konkluderer Kommissionen, at støttens positive virkninger overstiger dens potentielle negative virkninger. Dette overordnede positive resultat gør det berettiget at betragte støtten som forenelig med EUF-traktaten i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c).

| (111) | Dette problem er behandlet i afgørelsens betragtning 96-97. Kommissionen konkluderede, at den foreslåede støtte opfylder de betingelser vedrørende kumulering af støtte, som er anført i artikel 7 i den generelle gruppefritagelsesforordning. |
| --- | --- |

(111)

Dette problem er behandlet i afgørelsens betragtning 96-97. Kommissionen konkluderede, at den foreslåede støtte opfylder de betingelser vedrørende kumulering af støtte, som er anført i artikel 7 i den generelle gruppefritagelsesforordning.

| (112) | På baggrund af den dokumentation, Rumænien har fremlagt som bevis på, at Ford den 27. juni 2008 tilbagebetalte den uforenelige privatiseringsstøtte på 27 mio. EUR med de påløbne renter, konkluderer Kommissionen, at den foreslåede støtte opfylder det såkaldte Deggendorf-princip. |
| --- | --- |

(112)

På baggrund af den dokumentation, Rumænien har fremlagt som bevis på, at Ford den 27. juni 2008 tilbagebetalte den uforenelige privatiseringsstøtte på 27 mio. EUR med de påløbne renter, konkluderer Kommissionen, at den foreslåede støtte opfylder det såkaldte Deggendorf-princip.

7.   KONKLUSIONER

| (113) | Kommissionen konstaterer, at Rumæniens anmeldte uddannelsesstøtte til Ford Romania SA i Craiova, som udgør i alt 57 mio. EUR, og som skal ydes i en periode på fem år til et uddannelsesprogram for op til i alt 9 000 ansatte på fabrikken i Craiova, er forenelig med det indre marked som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen konstaterer, at Rumæniens anmeldte uddannelsesstøtte til Ford Romania SA i Craiova, som udgør i alt 57 mio. EUR, og som skal ydes i en periode på fem år til et uddannelsesprogram for op til i alt 9 000 ansatte på fabrikken i Craiova, er forenelig med det indre marked som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| (114) | Med hensyn til betænkelighederne vedrørende støttens proportionalitet og potentielle konkurrencefordrejende virkninger, som er beskrevet i betragtning 99), 109 og 110 i denne afgørelse, mener Kommissionen, at det er nødvendigt og berettiget at vedtage en positiv afgørelse på de betingelser, der er fastsat i procedureforordningens artikel 7, stk. 4 (52). Disse betingelser skal sikre støttens proportionalitet under gennemførelsen af projektet, ved at støtten begrænses til det strengt nødvendige for at dække de faktiske støtteberettigede udgifter, med henblik på at begrænse støttens muligheder for at begrænse konkurrencen på det indre marked, og at forbedre de ansattes muligheder for at anvende de kvalifikationer, de opnår ved den pågældende uddannelse, i andre virksomheder. |
| --- | --- |

(114)

Med hensyn til betænkelighederne vedrørende støttens proportionalitet og potentielle konkurrencefordrejende virkninger, som er beskrevet i betragtning 99), 109 og 110 i denne afgørelse, mener Kommissionen, at det er nødvendigt og berettiget at vedtage en positiv afgørelse på de betingelser, der er fastsat i procedureforordningens artikel 7, stk. 4 (52). Disse betingelser skal sikre støttens proportionalitet under gennemførelsen af projektet, ved at støtten begrænses til det strengt nødvendige for at dække de faktiske støtteberettigede udgifter, med henblik på at begrænse støttens muligheder for at begrænse konkurrencen på det indre marked, og at forbedre de ansattes muligheder for at anvende de kvalifikationer, de opnår ved den pågældende uddannelse, i andre virksomheder.

| (115) | Som Rumænien foreslog i de dokumenter, der blev fremlagt den 9. juli 2009 (53), skal reglerne og betingelserne for udbetalingen af støtten fastsættes i en specifik normativ retsakt, som skal vedtages af de rumænske myndigheder. |
| --- | --- |

(115)

Som Rumænien foreslog i de dokumenter, der blev fremlagt den 9. juli 2009 (53), skal reglerne og betingelserne for udbetalingen af støtten fastsættes i en specifik normativ retsakt, som skal vedtages af de rumænske myndigheder.

| (116) | Kommissionen lægger ovennævnte betragtninger til grund for sin afgørelse — |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen lægger ovennævnte betragtninger til grund for sin afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den støtte på 57 mio. EUR, som Rumænien påtænker at yde til Ford Romania SA i Craiva, er forenelig med det indre marked på de betingelser, der er anført i artikel 2.

Artikel 2

1.   Støtten udbetales i efterfølgende periodiske trancher med intervaller, som fastsættes i fællesskab af den rumænske myndighed, der yder støtten, og støttemodtageren, og som under ingen omstændigheder må overstige et år. De samlede periodiske betalinger svarer til de faktisk afholdte omkostninger, som støttemodtageren har angivet over for den rumænske støttebevilgende myndighed.

2.   De rumænske myndigheder underretter det rumænske konkurrencetilsyn, der er ansvarligt for kontrollen med anvendelsen af denne støtteforanstaltning, og Kommissionens tjenestegrene om betingelserne i den aftale, der er indgået om udbetalingsintervallernes længde.

3.   Ved afslutningen af hvert af de år, hvor uddannelsesprogrammet gennemføres, forelægger støttemodtageren det rumænske konkurrencetilsyn og Kommissionen udførlige rapporter, revideret af uafhængige revisorer, om gennemførelsen af programmet og de afholdte omkostninger i referenceperioden. Rapporterne om gennemførelsen af programmet skal indeholde udførlige oplysninger om de faktiske omkostninger og den tilbudte uddannelse. De skal indeholde en klassificering af de støtteberettigede omkostninger, som fastsat i artikel 39, stk. 4, i den generelle gruppefritagelsesforordning, for hvert uddannelsesmodul. De årlige rapporter skal også indeholde oplysninger om de kurser, der er blevet tilbudt under hvert enkelt modul i referenceperioden, det antal ansatte, der har deltaget i kurserne, opdelt på de forskellige ansættelseskategorier, det samlede antal dage/timer for hvert uddannelseskursus og for hvert modul samt virksomhedens samlede antal ansatte ved udgangen af hvert år, hvor uddannelsen gennemføres (samlet antal ansatte). Den uafhængige reviser vælges efter fælles overenskomst mellem støttemodtageren og det rumænske konkurrencetilsyn.

4.   Udbetaling af trancherne for de år, hvor programmet gennemføres, er betinget af, at det rumænske konkurrencetilsyn og Kommissionen godkender de årlige rapporter inden seks uger efter det tidspunkt, hvor rapporten betragtes som fuldstændig. Hvis de ikke reagerer inden for den fastsatte frist, betragtes det som en stiltiende godkendelse.

5.   Støttemodtageren udsteder deltagelsesbevis til hver af de ansatte, der følger uddannelsesprogrammet, enten ved programmets afslutning eller årligt (efter hvad støttemodtageren foretrækker), og angiver heri, hvilke kurser der er fulgt, og det antal dage/timer, uddannelsen har varet. Disse deltagelsesbeviser skal udstedes på den ansattes anmodning, hvis og når denne officielt har meddelt, at han har planer om at forlade virksomheden. Deltagerbeviserne styrker dermed de ansattes muligheder for at anvende de kvalifikationer, de har opnået ved uddannelsen, i andre virksomheder.

6.   De rumænske myndigheder omsætter de betingelser, der er nævnt i stk. 1 – 5, i en normativ retsakt, som skal regulere gennemførelsen af uddannelsesprogrammet. Ud over at afspejle ovennævnte betingelser skal den normative retsakt fastsætte de særlige betingelser, der skal sikre tilbagebetalingen af støtte, som blev udbetalt i tidligere periodiske trancher, og som overstiger de faktisk afholdte omkostninger og/eller den støtteintensitet, der blev lagt til grund for godkendelsen af støtten til den »generelle« eller »specifikke« uddannelse, som skal gennemføres. Den normative retsakt skal desuden indeholde en forpligtelse for støttemodtageren til ikke at lade de angivne støtteberettigede omkostninger omfatte de omkostninger, der kan afskrives senere i kraft af de fordele, støttemodtageren opnår ved, at de ansatte har opnået bedre kvalifikationer, som omhandlet i punkt 16, sidste afsnit i 2009-meddelelsen. Kommissionen skal hurtigt muligt have forelagt denne normative retsakt. Støtteforanstaltningen kan ikke iværksættes, før denne retsakt er vedtaget.

7.   Kommissionen opfordrer repræsentanter for de ansatte på Fords fabrik i Craiova til ved udgangen af hvert år, hvor programmet anvendes, at fremsætte skriftlige bemærkninger med hensyn til uddannelseskursernes indhold og kursusdeltagelsen (det antal ansatte, der deltager i uddannelsen, og den tid, de har brugt på uddannelse).

Artikel 3

Rumænien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme afgørelsen.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

Vedtaget i Bruxelles, den 2. december 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 270 af 25.10.2008, s. 29.

1

(2)  Fra den 1. december 2009 bliver EF-traktatens artikel 87 og 88 henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUF-traktaten). Disse bestemmelser er indholdsmæssigt identiske. I denne afgørelse betragtes henvisning til EUF-traktatens artikel 107 og 108 i givet fald også som henvisning til EF-traktatens artikel 87 og 88.

2

(3)  Kommissionens beslutning om indledning af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, jf. fodnote 1 ovenfor.

3

Den Europæiske Unions Tidende

(4)  Kommissionens beslutning 2008/717/EF af 27. februar 2008 i statsstøttesag C 46/07 (ex NN 59/07), Privatisering af Automobile Craiova, Rumænien (EUT L 239 af 6.9.2008, s. 12). Kommissionen konstaterede, at privatiseringsprisen var blevet sænket, mod at Ford forpligtede sig til at beholde den eksisterende arbejdsstyrke (3 900 ansatte), at skabe nye arbejdspladser på op til i alt 9 000 ansatte inden 2012 og at nå op på en produktion på 200 000 biler om året inden udgangen af 2012. Kommissionen besluttede at kræve tilbagebetaling af 27 mio. EUR, dvs. forskellen mellem aktivernes nettoværdi og købsprisen. Som led i privatiseringsaftalen undertegnede den rumænske regering den 7. november 2007 et bindende tilsagn om at yde Ford regionalstøtte på i alt 156 mio. EUR og uddannelsesstøtte på i alt 57 mio. EUR til projektet i Craiova.

4

Privatisering af Automobile Craiova, Rumænien

(5)  Kommissionens beslutning af 30. april 2008 i statsstøttesag N 767/07, Regional investeringsstøtte til Ford Craiova (EUT C 238 af 17.9.2008, s. 4).

5

Regional investeringsstøtte til Ford Craiova

(6)  Som fremlagt at støttemodtageren den 18. december 2008.

6

(7)  Det gælder følgende: Grunduddannelse inden for sundhed og sikkerhed i forbindelse med produktionen; sikkerhed på arbejdspladsen; arbejdsstandsning med henblik på ECPL; arbejdsstandsning med henblik på ECPL i produktionen; grunduddannelse inden for sundhed og sikkerhed for kontorpersonale; grunduddannelse i sikkerhed for besøgende og kontrahenter; planlægning i forbindelse med vedvarende energi; mekanisk tyverisikringssystem (MATS) og datastyring af farlige stoffer; risikovurderingspersonale; forvaltning af indhegnede områder og byggepladser; evaluering af brandrisiko og sikkerhed; arbejdsstandsning på grund af kontrol af lovfæstede sikkerhedsbestemmelser (hvert andet år); arbejdsstandsning på grund af kontrol og sikkerhed ved færdsel til fods (hvert andet år); sundhed og sikkerhed for medlemmer af ledelsen og sundheds- og sikkerhedsudvalget; førstehjælp.

7

(8)  Det gælder følgende: Arbejdsholdenes rolle ved fastsættelse af mål og gennemførelse af virksomhedspolitikken; Konstant videreuddannelse; Indføring i pc’er med MS Windows XP; grundbegreber inden for MS Excel; grundbegreber inden for MS Word 2003; teambuildingkvalifikationer; vurdering af forskellige faktorer, successkabelse — forskelle og værdighed på arbejdspladsen; læreruddannelse; effektive møder; sprogkompetencer; erhvervsmatematik; indføring i resultattavler; engelskkurser; ledelseskurser for produktspecialister.

8

(9)  Det gælder følgende: »Task card«-uddannelse; indføring i resultattavler; strategier, mål og nøgleindikatorer for virksomhedens resultater.

9

(10)  Som f.eks.: Produktionsprincipper; analyse af de grundlæggende årsager (de 5 grunde); »Visual Factory«-metoderne; påvisning af fejl; påvisning og afhjælpning af mangler; konstant videreuddannelse; helhedsbillede af kvaliteten; statistisk proceskontrol; principper for virksomhedsadfærd; produktionssystemer osv.

10

(11)  Som omfatter følgende virksomhedsspecifikke kurser: Kontrol med fabriksprocesserne; opbevaring og forvaltning af dokumenter; anvendelse af statisk proceskontrol inden for Ford; virksomhedsadfærd inden for Ford; Fords interne kontrol; Fords driftssystemer inden for produktionen; uddannelse i Captura-programmet; Fords driftsbogholderi; Fords finansbogholderi og skatteprocedurer; Fords finansielle analyseprocedurer; Fords indkøbsprocedurer; procedurer vedrørende menneskelige ressourcer inden for Ford; indkøbs- og ordresystemer; kontrol med bestillinger og godkendelser; indkøbs- og bestillingssystemer for kunderne; elektronisk ordrebehandling uden tilknytning til produktionen (SNOOPE); generel ordreudvælgelse.

11

(12)  Bortset fra to medicinske kurser, nemlig genoplivning og behandling i tilfælde af elektrisk stød og forbedring af medicinske kvalifikationer.

12

(13)  Nominel værdi.

13

(14)  Forretningshemmelighed.

14

(15)  Se fodnote 4.

15

(16)  De forenede sager T-244/93 og T-486/93, TWD/Kommissionen, Sml. 1997 II, s. 2265, og sag C-355/95 P TWD/Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 2549.

16

TWD/Kommissionen

(17)  Se fodnote 4.

17

(18)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20.

18

(19)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3.

19

(20)  Kommissionens beslutning 2006/938/EF af 4. juli 2006 om den af Belgien påtænkte statsstøtte til Ford Genk — C 40/2005 (ex N 331/2005) (EUT L 366 af 21.12.2006, s. 32).

20

(21)  Kommissionens beslutning 2007/612/EF af 4. april 2007 om Belgiens påtænkte statsstøtte C 14/06 til General Motors Belgium i Antwerpen (EUT L 243 af 18.9.2007, s. 71).

21

(22)  Kommissionens statsstøttebeslutning i sag N 653/2005, Uddannelsesstøtte til Webasto i Portugal, (EUT C 306 af 15.12.2006, s. 14).

22

Uddannelsesstøtte til Webasto i Portugal

(23)  Kommissionens statsstøttebeslutning i sag C 23/2007, Uddannelsesstøtte til Vauxhall i Ellesmere Havn, (EUT C 243 af 17.10.2007, s. 4).

23

Uddannelsesstøtte til Vauxhall i Ellesmere Havn

(24)  Se fodnote 4.

24

(25)  Se fodnote 17.

25

(26)  Se fodnote 18.

26

(27)  Se fodnote 19.

27

(28)  Se fodnote 20.

28

(29)  Sag C-334/07 P, Sml. 2008 I, s. 9975.

29

(30)  Idem, præmis 51.

30

Idem

(31)  Idem, præmis 53.

31

Idem

(32)  Idem, præmis 56; se også dom af 8. maj 2008 i sag C-49/05 P, Ferriere Nord mod Kommissionen, Sml. 2008, endnu ikke offentliggjort, præmis 68-71.

32

Idem

Ferriere Nord mod Kommissionen

(33)  Se fodnote 17.

33

(34)  Se fodnote 18.

34

(35)  Kommissionens meddelelse — Kriterierne for vurderingen af foreneligheden af individuelt anmeldt statsstøtte til uddannelse, (EUT C 188 af 11.8.2009, s. 1).

35

(36)  Artikel 39, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning.

36

(37)  Se fodnote 28.

37

(38)  Se fodnote 19.

38

(39)  Se fodnote 20.

39

(40)  Meddelelse fra Kommissionen — Rammebestemmelser for støtte til uddannelse, (EFT C 343 af 11.11.1998, s. 10).

40

(41)  Punkt 27-28 i rammebestemmelserne for støtte til uddannelse fra 1998. I punkt 28 er der f.eks. fastsat følgende: »For at bestemme støttens tilskyndende virkning vil Kommissionen undersøge, om støtten tilskynder virksomhederne til at gøre en ekstra indsats på uddannelsesområdet, som ligger ud over virksomhedernes normale aktiviteter på området, eller som kræver flere ressourcer end dem, der normalt afsættes til uddannelse. Støtte, der ydes til en virksomheds almindelige driftsomkostninger (normale introduktionskurser for nyansatte osv.), og som udelukkende tjener til løbende eller periodevis at mindske de omkostninger, som virksomheden normalt skal bære, har ingen tilskyndende virkning og kan normalt ikke godkendes. [...]«. Se også Loredana von Buttlar og Salim Medghoul (2008): »The principle of incentive effect applied to training aid — Some Recent Cases«, Competition Policy Newsletter nr. 3, 2008, s. 85-88, findes på: http://ec.europa.eu/competition/publications/cpn/2008_3_85.pdf

41

Competition Policy Newsletter

(42)  Se fodnote 19, betragtning 28-38 i afgørelsen.

42

(43)  Se fodnote 20, betragtning 43-45 i afgørelsen.

43

(44)  Kommissionens beslutning 2008/878/EF af 2. juli 2008 i sag C 18/07 om Tysklands planlagte statsstøtte til DHL (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 31).

44

(45)  Se fodnote 4.

45

(46)  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, (EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13).

46

(47)  Se fodnote 4, betragtning 70-129.

47

(48)  Oplysninger for oktober 2009, som Kommissionens tjenestegrene har fået fra Global Insight. Se http://www.ihsglobalinsight.com

48

(49)  Se tidsskriftet »The Economist« af 17. september 2009, (»Small Isn't Beautiful«), som angiver PWC's skøn over overkapaciteten inden for den europæiske bilindustri i perioden 2005-2010.

49

The Economist

(50)  Se ACEA's pressemeddelelse af 24. september 2009, Nyindregistrerede erhvervskøretøjer, juli-august 2009, i EU- og EFTA-landene, som findes på følgende websted: http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/commercial_vehicles_registrations_down_374_eight_months_into_2009

50

Nyindregistrerede erhvervskøretøjer, juli-august 2009, i EU- og EFTA-landene

(51)  Kommissionens meddelelse af 25. februar 2009, som findes på følgende websted: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2009:0104:FIN:RO:PDF

51

(52)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF- traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

52

(53)  Se betragtning 21.

53

---

| 1.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 167/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 167/21

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 27. januar 2010

om Tysklands statsstøtte C 27/08 (ex N 426/05) til fordel for Sovello AG (tidligere EverQ GmbH)

(meddelt under nummer K(2010) 172)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/358/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUF-traktaten), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 29. august 2005, der registreredes i Kommissionen den 1. september 2005, underrettede Tyskland Kommissionen om sin hensigt om at yde virksomheden EverQ GmbH (i det følgende »Sovello« (2) en støtte i form af en SMV-bonus. Ved breve af 28. oktober 2005, 24. januar 2006 og 4. april 2006, der registreredes i Kommissionen samme dag, sendte Tyskland Kommissionen yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 29. august 2005, der registreredes i Kommissionen den 1. september 2005, underrettede Tyskland Kommissionen om sin hensigt om at yde virksomheden EverQ GmbH (i det følgende »Sovello« (2) en støtte i form af en SMV-bonus. Ved breve af 28. oktober 2005, 24. januar 2006 og 4. april 2006, der registreredes i Kommissionen samme dag, sendte Tyskland Kommissionen yderligere oplysninger.

| (2) | Under nummer K(2006) 2092 endelig godkendte Kommissionen den 7. juni 2006 SMV-bonussen til Sovello (statsstøtte N 426/2005 (3). |
| --- | --- |

(2)

Under nummer K(2006) 2092 endelig godkendte Kommissionen den 7. juni 2006 SMV-bonussen til Sovello (statsstøtte N 426/2005 (3).

| (3) | Ved undersøgelsen af en anden anmeldt støtteforanstaltning til fordel for Sovello (statsstøtte C 21/08 (4) — ex N 864/06) fandt Kommissionen holdepunkter for, at beslutningen om støtte N 426/05 muligvis var baseret på ufuldstændige eller urigtige oplysninger, som var indsendt i forbindelse med anmeldelsen. |
| --- | --- |

(3)

Ved undersøgelsen af en anden anmeldt støtteforanstaltning til fordel for Sovello (statsstøtte C 21/08 (4) — ex N 864/06) fandt Kommissionen holdepunkter for, at beslutningen om støtte N 426/05 muligvis var baseret på ufuldstændige eller urigtige oplysninger, som var indsendt i forbindelse med anmeldelsen.

| (4) | Ved brev af 17. marts 2008 gav Kommissionen i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5) Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende dens hensigt om at indlede en formel undersøgelsesprocedure inden en eventuel ophævelse af beslutningen af 7. juni 2006. Tyskland fremsendte sine bemærkninger ved breve af 15. april 2008, der registreredes i Kommissionen den 15. og 16. april 2008. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 17. marts 2008 gav Kommissionen i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5) Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende dens hensigt om at indlede en formel undersøgelsesprocedure inden en eventuel ophævelse af beslutningen af 7. juni 2006. Tyskland fremsendte sine bemærkninger ved breve af 15. april 2008, der registreredes i Kommissionen den 15. og 16. april 2008.

| (5) | Ved brev af 17. juni 2008 (K(2008) 2669 endelig) underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til den SMV-bonus, der var ydet til Sovello. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 17. juni 2008 (K(2008) 2669 endelig) underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til den SMV-bonus, der var ydet til Sovello.

| (6) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (6). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (6). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

| (7) | Tyskland fremsendte sine bemærkninger ved brev af 10. september 2008, der registreredes i Kommissionen samme dag. Tyskland fremsendte yderligere bemærkninger ved breve af 20. marts, 13. maj og 16. november 2009, der registreredes i Kommissionen samme dag. Den 2. april og den 13. oktober 2009 fandt der møder sted mellem repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene og Tyskland. |
| --- | --- |

(7)

Tyskland fremsendte sine bemærkninger ved brev af 10. september 2008, der registreredes i Kommissionen samme dag. Tyskland fremsendte yderligere bemærkninger ved breve af 20. marts, 13. maj og 16. november 2009, der registreredes i Kommissionen samme dag. Den 2. april og den 13. oktober 2009 fandt der møder sted mellem repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene og Tyskland.

| (8) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   Projektet

| (9) | Som led i det støttede projekt (regionalstøtte på grundlag af godkendte støtteordninger samt den anmeldte SMV-bonus) skulle der etableres et nyt 30 MWp-anlæg (Sovello 1), der skulle producere solcellemoduler (ProdCom-Code 32.10.52.37) på basis af String-Ribbon-teknologien (7). Det nye anlæg var Sovellos første produktionsanlæg. Byggeriet blev påbegyndt i december 2004. Fabrikken skulle have en nominel produktionskapacitet på 30 Megawatt peak (8) og være i drift inden 31. december 2007. Sovello1 påbegyndte faktisk allerede produktionen i april 2006. |
| --- | --- |

(9)

Som led i det støttede projekt (regionalstøtte på grundlag af godkendte støtteordninger samt den anmeldte SMV-bonus) skulle der etableres et nyt 30 MWp-anlæg (Sovello 1), der skulle producere solcellemoduler (ProdCom-Code 32.10.52.37) på basis af String-Ribbon-teknologien (7). Det nye anlæg var Sovellos første produktionsanlæg. Byggeriet blev påbegyndt i december 2004. Fabrikken skulle have en nominel produktionskapacitet på 30 Megawatt peak (8) og være i drift inden 31. december 2007. Sovello1 påbegyndte faktisk allerede produktionen i april 2006.

2.2.   Støttemodtager

| (10) | Modtageren af den anmeldte støtte er Sovello. Sovello blev i december 2004 etableret som et joint venture mellem Q-Cells SE (9) (i det følgende »Q-Cells«; 24,9 % af kapitalandelene) og det amerikanske selskab Evergreen Solar Inc. (i det følgende »Evergreen«; 75,1 % af kapitalandelene). Dette fremgår af den oprindelige joint venture-aftale (10) af 14. januar 2005 (i det følgende »MJVA1«), der blev indgået mellem Evergreen og Q-Cells. Ifølge MJVA1 havde Q-Cells inden indgåelsen af rammeaftalen erhvervet Topas 107 V.V. GmbH, et tomt selskab (Mantelgesellschaft), som på initiativ af Q-Cells senere blev omdannet til Sovello (på daværende tidspunkt dog EverQ). Det tomme selskab blev den 11. februar 2005 omdøbt til EverQ. |
| --- | --- |

(10)

Modtageren af den anmeldte støtte er Sovello. Sovello blev i december 2004 etableret som et joint venture mellem Q-Cells SE (9) (i det følgende »Q-Cells«; 24,9 % af kapitalandelene) og det amerikanske selskab Evergreen Solar Inc. (i det følgende »Evergreen«; 75,1 % af kapitalandelene). Dette fremgår af den oprindelige joint venture-aftale (10) af 14. januar 2005 (i det følgende »MJVA1«), der blev indgået mellem Evergreen og Q-Cells. Ifølge MJVA1 havde Q-Cells inden indgåelsen af rammeaftalen erhvervet Topas 107 V.V. GmbH, et tomt selskab (Mantelgesellschaft), som på initiativ af Q-Cells senere blev omdannet til Sovello (på daværende tidspunkt dog EverQ). Det tomme selskab blev den 11. februar 2005 omdøbt til EverQ.

| (11) | Evergreen producerer solcellemoduler og har patent på String-Ribbon-teknologien. Q-Cells er en af verdens største producenter af solceller. Formålet med joint venturet Sovello var først at teste rentabiliteten af produktionen af solcellemoduler, på basis af Evergreens String-Ribbon-teknologi og Q-Cells' knowhow inden for produktion af solceller og erfaring på det tyske marked, og derpå senere at muliggøre en industriel produktion af String-Ribbon-moduler. |
| --- | --- |

(11)

Evergreen producerer solcellemoduler og har patent på String-Ribbon-teknologien. Q-Cells er en af verdens største producenter af solceller. Formålet med joint venturet Sovello var først at teste rentabiliteten af produktionen af solcellemoduler, på basis af Evergreens String-Ribbon-teknologi og Q-Cells' knowhow inden for produktion af solceller og erfaring på det tyske marked, og derpå senere at muliggøre en industriel produktion af String-Ribbon-moduler.

| (12) | I november 2005 erhvervede Renewable Energy Corporation ASA (Norge, i det følgende »REC«) på grundlag af en kontrakt om siliciumleverancer til Sovello en ejerandel på 15 % i joint venturet, mens Evergreen og Q-Cells nedsatte deres ejerandel til henholdsvis 64 % og 21 %. Dette fremgår af den anden joint venture-aftale af 25. november 2005 (i det følgende »MJVA2«), der blev indgået mellem Evergreen, Q-Cells og REC. REC er blandt verdens største producenter af siliciummaterialer til solcelleindustrien. |
| --- | --- |

(12)

I november 2005 erhvervede Renewable Energy Corporation ASA (Norge, i det følgende »REC«) på grundlag af en kontrakt om siliciumleverancer til Sovello en ejerandel på 15 % i joint venturet, mens Evergreen og Q-Cells nedsatte deres ejerandel til henholdsvis 64 % og 21 %. Dette fremgår af den anden joint venture-aftale af 25. november 2005 (i det følgende »MJVA2«), der blev indgået mellem Evergreen, Q-Cells og REC. REC er blandt verdens største producenter af siliciummaterialer til solcelleindustrien.

| (13) | På anmeldelsestidspunktet havde Q-Cells og REC en fælles ejer, venturekapitalselskabet Good Energies Investment BV (i det følgende »Good Energies«). Dette selskab ejede 16 % af kapitalandelene i Q-Cells og 39 % af kapitalandelene i REC (pr. 7.3.2006). Tyskland anførte, at der ikke var yderligere forbindelser mellem Q-Cells, REC og Evergreen bortset fra deres ejerandele i Sovello. |
| --- | --- |

(13)

På anmeldelsestidspunktet havde Q-Cells og REC en fælles ejer, venturekapitalselskabet Good Energies Investment BV (i det følgende »Good Energies«). Dette selskab ejede 16 % af kapitalandelene i Q-Cells og 39 % af kapitalandelene i REC (pr. 7.3.2006). Tyskland anførte, at der ikke var yderligere forbindelser mellem Q-Cells, REC og Evergreen bortset fra deres ejerandele i Sovello.

| (14) | Siden den 19. december 2006 har partnerne Evergreen, Q-Cells og REC hver haft en ejerandel på 33,3 % i Sovello (ændringer af MJVA2 af 29. september 2006). |
| --- | --- |

(14)

Siden den 19. december 2006 har partnerne Evergreen, Q-Cells og REC hver haft en ejerandel på 33,3 % i Sovello (ændringer af MJVA2 af 29. september 2006).

| (15) | Den 5. februar 2007 tilkendegav Q-Cells, at selskabet havde planer om at erhverve en kapitalandel på 17,9 % i REC. Samme dag oplyste Good Energies i en pressemeddelelse, at selskabet ville sælge sin kapitalandel i REC til Q-Cells og Orkla ASA (26. februar 2007). |
| --- | --- |

(15)

Den 5. februar 2007 tilkendegav Q-Cells, at selskabet havde planer om at erhverve en kapitalandel på 17,9 % i REC. Samme dag oplyste Good Energies i en pressemeddelelse, at selskabet ville sælge sin kapitalandel i REC til Q-Cells og Orkla ASA (26. februar 2007).

| (16) | Den nuværende ejerstruktur i Sovello fremgår af nedenstående figur (tredje kvartal 2009): |
| --- | --- |

(16)

Den nuværende ejerstruktur i Sovello fremgår af nedenstående figur (tredje kvartal 2009):

Image

| (17) | Forskellige virksomhedsdokumenter og selskabsdeltagerbeslutninger viser Sovellos udvikling. Dokumentet med titlen »Project »Sovello«: Heads of Agreement« (i det følgende »Heads of Agreement«) blev undertegnet af Evergreens og Q-Cells' direktører inden indgåelsen af MJVA1. I denne aftale skitseres hovedlinjerne i en mulig transaktion mellem de to selskaber vedrørende etablering og ledelse af et joint venture med henblik på udvikling, produktion og salg af solenergiprodukter på basis af String-Ribbon-teknologien. Endvidere nævnes det heri, at partnerne var klar over, at Q-Cells' ejerandel i Sovello skal udgøre under 25 % for at være berettiget til visse former for offentlig støtte i Tyskland. Desuden skal det ifølge aftalen sikres, at begge partnere deltager i vigtige forretningsbeslutninger, og den indeholder bestemmelser, som peger på Q-Cells' væsentlige rolle for joint venturets funktionsevne. |
| --- | --- |

(17)

Forskellige virksomhedsdokumenter og selskabsdeltagerbeslutninger viser Sovellos udvikling. Dokumentet med titlen »Project »Sovello«: Heads of Agreement« (i det følgende »Heads of Agreement«) blev undertegnet af Evergreens og Q-Cells' direktører inden indgåelsen af MJVA1. I denne aftale skitseres hovedlinjerne i en mulig transaktion mellem de to selskaber vedrørende etablering og ledelse af et joint venture med henblik på udvikling, produktion og salg af solenergiprodukter på basis af String-Ribbon-teknologien. Endvidere nævnes det heri, at partnerne var klar over, at Q-Cells' ejerandel i Sovello skal udgøre under 25 % for at være berettiget til visse former for offentlig støtte i Tyskland. Desuden skal det ifølge aftalen sikres, at begge partnere deltager i vigtige forretningsbeslutninger, og den indeholder bestemmelser, som peger på Q-Cells' væsentlige rolle for joint venturets funktionsevne.

| (18) | Også i vedtægterne for Sovello indrømmes Q-Cells væsentlige medbestemmelsesrettigheder (i bestyrelsen indgår to personer udnævnt af Evergreen og en person udnævnt af Q-Cells, men i forbindelse med forskellige strategiske beslutninger kræves tilslutning fra mindst ét af de bestyrelsesmedlemmer, som de to partnere hver især har udnævnt). |
| --- | --- |

(18)

Også i vedtægterne for Sovello indrømmes Q-Cells væsentlige medbestemmelsesrettigheder (i bestyrelsen indgår to personer udnævnt af Evergreen og en person udnævnt af Q-Cells, men i forbindelse med forskellige strategiske beslutninger kræves tilslutning fra mindst ét af de bestyrelsesmedlemmer, som de to partnere hver især har udnævnt).

| (19) | I MJVA1 er Evergreens ejerandel i Sovello fastsat til 75,1 % og Q-Cells' ejerandel til 24,9 %. MJVA1 indeholder imidlertid også mulighed for, at Q-Cells forhøjer sin ejerandel til 50 %, såfremt dette ikke medfører en nedsættelse af investeringstilskuddene. Desuden har partnerne i henhold til MJVA1 også mulighed for at indgå yderligere aftaler (inden for tjenesteydelser, teknologi og markedsføring). I praksis blev de moduler, som Sovello producerede, markedsført af Evergreen under mærkenavnet Evergreen (indtil begyndelsen af 2009). |
| --- | --- |

(19)

I MJVA1 er Evergreens ejerandel i Sovello fastsat til 75,1 % og Q-Cells' ejerandel til 24,9 %. MJVA1 indeholder imidlertid også mulighed for, at Q-Cells forhøjer sin ejerandel til 50 %, såfremt dette ikke medfører en nedsættelse af investeringstilskuddene. Desuden har partnerne i henhold til MJVA1 også mulighed for at indgå yderligere aftaler (inden for tjenesteydelser, teknologi og markedsføring). I praksis blev de moduler, som Sovello producerede, markedsført af Evergreen under mærkenavnet Evergreen (indtil begyndelsen af 2009).

| (20) | I MJVA2 er fastsat følgende ejerstruktur: Evergreen 64 %, Q-Cells 21 % og REC 15 %. I MJVA2 bekræftes det, at Q-Cells har mulighed for at øge sin kapitalandel til et niveau svarende til Evergreens, mens REC's mulighed for at forhøje sin kapitalandel til 21 % og til 33,3 % er afhængig af yderligere kontrakter om siliciumleverancer. |
| --- | --- |

(20)

I MJVA2 er fastsat følgende ejerstruktur: Evergreen 64 %, Q-Cells 21 % og REC 15 %. I MJVA2 bekræftes det, at Q-Cells har mulighed for at øge sin kapitalandel til et niveau svarende til Evergreens, mens REC's mulighed for at forhøje sin kapitalandel til 21 % og til 33,3 % er afhængig af yderligere kontrakter om siliciumleverancer.

| (21) | Tabel I indeholder en kronologisk oversigt over Sovellos udvikling og vigtige dokumenter og forretningsbeslutninger.

  Tabel I


  Sovellos udvikling








  Dato | Dokument/begivenhed | Ejerstruktur |
| --- | --- | --- | --- |
| Sommer 2004 | Heads of Agreement | Evergreen 75,1 %, Q-Cells 24,9 % |
| 27.12.2004 | Ansøgning om støtte |
| 13.1.2005 | Vedtægter for Sovello |
| 14.1.2005 | Første joint venture-aftale (MJVA1) |
| 21.4.2005 | Ydelse af støtte |
| 1.9.2005 | Anmeldelse af SMV-bonussen (N 426/2005) |
| 25.11.2005 | Anden joint venture-aftale (MJVA2) | REC 15 %, Evergreen 64 %, Q-Cells 21 % |
| 7.6.2006 | Kommissionens godkendelse af SMV-bonussen (N 426/2005) |
| 29.9.2006
  (med virkning pr. 19.12.2006) | Ændring af MJVA2 | Evergreen, Q-Cells og REC hver 33,3 % |

(21)

Tabel I indeholder en kronologisk oversigt over Sovellos udvikling og vigtige dokumenter og forretningsbeslutninger.

Tabel I

Sovellos udvikling

Dato

Dokument/begivenhed

Ejerstruktur

Sommer 2004

Heads of Agreement

Evergreen 75,1 %, Q-Cells 24,9 %

27.12.2004

Ansøgning om støtte

13.1.2005

Vedtægter for Sovello

14.1.2005

Første joint venture-aftale (MJVA1)

21.4.2005

Ydelse af støtte

1.9.2005

Anmeldelse af SMV-bonussen (N 426/2005)

25.11.2005

Anden joint venture-aftale (MJVA2)

REC 15 %, Evergreen 64 %, Q-Cells 21 %

7.6.2006

Kommissionens godkendelse af SMV-bonussen (N 426/2005)

29.9.2006

(med virkning pr. 19.12.2006)

Ændring af MJVA2

Evergreen, Q-Cells og REC hver 33,3 %

2.3.   Investeringsomkostninger og finansiering af projektet

| (22) | Investeringsomkostningerne i forbindelse med projektet beløber sig (nominelt) til i alt 65 699 302 EUR, hvoraf 60 873 300 EUR er regionalstøtteberettigede. Nedenstående tabel II viser fordelingen af de samlede investeringsomkostninger i forbindelse med det anmeldte projekt.

  Tabel II


  Fordeling af projektomkostningerne (nominelle beløb)







  (EUR) |
| --- | --- |
| Investeringskategori | Beløb |
| Jord | [...] (11) |
| Bygninger | [...] |
| Maskiner/udstyr | [...] |
| Samlede investeringsomkostninger | 65 699 302 |
| Støtteberettigede omkostninger i alt | 60 873 300 |

(22)

Investeringsomkostningerne i forbindelse med projektet beløber sig (nominelt) til i alt 65 699 302 EUR, hvoraf 60 873 300 EUR er regionalstøtteberettigede. Nedenstående tabel II viser fordelingen af de samlede investeringsomkostninger i forbindelse med det anmeldte projekt.

Tabel II

Fordeling af projektomkostningerne (nominelle beløb)

(EUR)

Investeringskategori

Beløb

Jord

[...] (11)

Bygninger

[...]

Maskiner/udstyr

[...]

Samlede investeringsomkostninger

65 699 302

Støtteberettigede omkostninger i alt

60 873 300

| (23) | Projektet blev finansieret ved hjælp af egne midler og banklån foruden den ansøgte støtte. Tabel III indeholder en oversigt over finansieringen af det anmeldte projekt.

  Tabel III


  Finansiering af projektet (nominelle beløb)







  (EUR) |
| --- | --- |
| Finansieringskilder | Beløb |
| Egne midler | [...] |
| GA-tilskud | 14 142 000 |
| Præmie i henhold til InvZulG | 14 329 100 |
| Banklån (ikke dækket af en offentlig garanti) | 8 000 000 |
| Lån fra moderselskaber | [...] |
| I alt | 65 699 302 |

(23)

Projektet blev finansieret ved hjælp af egne midler og banklån foruden den ansøgte støtte. Tabel III indeholder en oversigt over finansieringen af det anmeldte projekt.

Tabel III

Finansiering af projektet (nominelle beløb)

(EUR)

Finansieringskilder

Beløb

Egne midler

[...]

GA-tilskud

14 142 000

Præmie i henhold til InvZulG

14 329 100

Banklån (ikke dækket af en offentlig garanti)

8 000 000

Lån fra moderselskaber

[...]

I alt

65 699 302

2.4.   Gældende maksimal regionalstøtteintensitet

| (24) | Investeringen finder sted i Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Tyskland, et støtteberettiget område efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), med en maksimal støtteintensitet på 35 % bruttosubventionsækvivalent (BSÆ) i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (12) (i det følgende »retningslinjerne fra 1998«) og regionalstøttekortet for Tyskland (13), som var gældende indtil udgangen af 2006. |
| --- | --- |

(24)

Investeringen finder sted i Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Tyskland, et støtteberettiget område efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), med en maksimal støtteintensitet på 35 % bruttosubventionsækvivalent (BSÆ) i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (12) (i det følgende »retningslinjerne fra 1998«) og regionalstøttekortet for Tyskland (13), som var gældende indtil udgangen af 2006.

2.5.   Støttebeløb og støtteintensitet

| (25) | Den omhandlede støtte er en SMV-bonus på 15 %, anmeldt under nummer N 426/05 i henhold til godkendelsesbeslutningen efter artikel 4, stk. 3, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (14) (i det følgende »gruppefritagelsesforordningen for SMV«), som skulle ydes til Sovello ved siden af en regionalstøtte på grundlag af de eksisterende regionale støtteordninger i form af forbundsstatens og delstaternes fælles regionalstøtteprogram, »Gemeinschaftsaufgabe« (statsstøtte N 642/02 (15) — i det følgende »GA-ordning«) og »lov af 2005 om investeringspræmier« (Investitionszulagengesetz 2005) (statsstøtte N 142a/04 (16) — i det følgende »InvZulG«). SMV-bonussen svarer til et støttebeløb på 9 130 995 EUR. |
| --- | --- |

(25)

Den omhandlede støtte er en SMV-bonus på 15 %, anmeldt under nummer N 426/05 i henhold til godkendelsesbeslutningen efter artikel 4, stk. 3, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (14) (i det følgende »gruppefritagelsesforordningen for SMV«), som skulle ydes til Sovello ved siden af en regionalstøtte på grundlag af de eksisterende regionale støtteordninger i form af forbundsstatens og delstaternes fælles regionalstøtteprogram, »Gemeinschaftsaufgabe« (statsstøtte N 642/02 (15) — i det følgende »GA-ordning«) og »lov af 2005 om investeringspræmier« (Investitionszulagengesetz 2005) (statsstøtte N 142a/04 (16) — i det følgende »InvZulG«). SMV-bonussen svarer til et støttebeløb på 9 130 995 EUR.

2.6.   Undersøgelse af Sovellos SMV-status i Kommissionens beslutning N 426/2005

| (26) | I henhold til retningslinjerne fra 1998 kan der anvendes et tillæg til regional investeringsstøtte til SMV (17). SMV-bonussen til Sovello blev ydet ved siden af den regionalstøtte, der lovligt var ydet på grundlag af den tyske GA-ordning. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til retningslinjerne fra 1998 kan der anvendes et tillæg til regional investeringsstøtte til SMV (17). SMV-bonussen til Sovello blev ydet ved siden af den regionalstøtte, der lovligt var ydet på grundlag af den tyske GA-ordning.

| (27) | Undersøgelsen af en virksomheds SMV-status foretages på grundlag af Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (18) (i det følgende »SMV-henstillingen«). I den forbindelse undersøges det navnlig, om den pågældende virksomhed overskrider visse tærskler (antal beskæftigede, omsætning, samlet balance). Ved undersøgelsen tages de tilsvarende data for tilknyttede virksomheder (som hovedsagelig har dominerende indflydelse som følge af, at de har hovedparten af kapitalandelene eller stemmerettighederne) fuldt ud i betragtning, mens dataene for partnervirksomheder (som har mindst 25 % af kapitalandelene eller stemmerettighederne) tages i betragtning i forhold til deres andel i den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(27)

Undersøgelsen af en virksomheds SMV-status foretages på grundlag af Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (18) (i det følgende »SMV-henstillingen«). I den forbindelse undersøges det navnlig, om den pågældende virksomhed overskrider visse tærskler (antal beskæftigede, omsætning, samlet balance). Ved undersøgelsen tages de tilsvarende data for tilknyttede virksomheder (som hovedsagelig har dominerende indflydelse som følge af, at de har hovedparten af kapitalandelene eller stemmerettighederne) fuldt ud i betragtning, mens dataene for partnervirksomheder (som har mindst 25 % af kapitalandelene eller stemmerettighederne) tages i betragtning i forhold til deres andel i den pågældende virksomhed.

| (28) | I sin beslutning N 426/05 (se betragtning 2) medtog Kommissionen de relevante data for Sovello og Evergreen i beregningen, men ikke dataene for Q-Cells og REC, da disse to virksomheder på anmeldelsestidspunktet og indtil Kommissionens vedtagelse af godkendelsesbeslutningen havde mindre end 25 % af kapitalandelene eller stemmerettighederne. På dette grundlag var Kommissionen nået til den konklusion, at Sovello var en SMV, og havde godkendt den anmeldte støtte. |
| --- | --- |

(28)

I sin beslutning N 426/05 (se betragtning 2) medtog Kommissionen de relevante data for Sovello og Evergreen i beregningen, men ikke dataene for Q-Cells og REC, da disse to virksomheder på anmeldelsestidspunktet og indtil Kommissionens vedtagelse af godkendelsesbeslutningen havde mindre end 25 % af kapitalandelene eller stemmerettighederne. På dette grundlag var Kommissionen nået til den konklusion, at Sovello var en SMV, og havde godkendt den anmeldte støtte.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

3.1.   De nye oplysninger

| (29) | De nye oplysninger, som Kommissionen opdagede i forbindelse med vurderingen af en anden anmeldt støtte til Sovello, vedrører MJVA1 mellem Evergreen og Q-Cells om etableringen af Sovello, som ikke blev indsendt til Kommissionen under den foreløbige undersøgelse af støtte N 426/05. Disse oplysninger gav anledning til bekymring for, at joint venture-partnerne kunstigt havde holdt Q-Cells' ejerandel under 25 % (i første omgang 24,9 %) for at opnå et højere støttebeløb (herunder SMV-bonus), selv om Q-Cells var repræsenteret i joint venturets ledelse med én ud af tre direktører, som skulle give sin tilslutning i forbindelse med vigtige beslutninger. På dette grundlag opfordrede Kommissionen i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 Tyskland til at fremsætte bemærkninger vedrørende dens hensigt om at indlede en formel undersøgelsesprocedure inden en eventuel ophævelse af beslutningen af 7. juni 2006 (se betragtning 2). |
| --- | --- |

(29)

De nye oplysninger, som Kommissionen opdagede i forbindelse med vurderingen af en anden anmeldt støtte til Sovello, vedrører MJVA1 mellem Evergreen og Q-Cells om etableringen af Sovello, som ikke blev indsendt til Kommissionen under den foreløbige undersøgelse af støtte N 426/05. Disse oplysninger gav anledning til bekymring for, at joint venture-partnerne kunstigt havde holdt Q-Cells' ejerandel under 25 % (i første omgang 24,9 %) for at opnå et højere støttebeløb (herunder SMV-bonus), selv om Q-Cells var repræsenteret i joint venturets ledelse med én ud af tre direktører, som skulle give sin tilslutning i forbindelse med vigtige beslutninger. På dette grundlag opfordrede Kommissionen i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 Tyskland til at fremsætte bemærkninger vedrørende dens hensigt om at indlede en formel undersøgelsesprocedure inden en eventuel ophævelse af beslutningen af 7. juni 2006 (se betragtning 2).

| (30) | Ved brev af 15. april 2008 fremsendte Tyskland vedtægterne for Sovello, Heads of Agreement samt bekræftede kopier af MJVA1, MJVA2 og den ændrede MJVA2. I dette brev var Tyskland af den opfattelse, at de formelle kriterier vedrørende tærsklerne i SMV-henstillingen i Sovellos tilfælde var opfyldt på anmeldelsestidspunktet, og at der i SMV-henstillingen ikke er fastsat andre klart definerede kriterier, der kan anvendes i praksis. Efter Tysklands opfattelse er disse formelle kriterier for undersøgelsen af en virksomheds SMV-status af afgørende betydning for at sikre retssikkerhed og forudsigelighed af Kommissionens politik på statsstøtteområdet. Såfremt Kommissionen ikke længere anser disse formelle kriterier for at være passende, bør den ikke ændre sin praksis i forbindelse med enkelte sager, men overveje en ændring af de gældende bestemmelser. |
| --- | --- |

(30)

Ved brev af 15. april 2008 fremsendte Tyskland vedtægterne for Sovello, Heads of Agreement samt bekræftede kopier af MJVA1, MJVA2 og den ændrede MJVA2. I dette brev var Tyskland af den opfattelse, at de formelle kriterier vedrørende tærsklerne i SMV-henstillingen i Sovellos tilfælde var opfyldt på anmeldelsestidspunktet, og at der i SMV-henstillingen ikke er fastsat andre klart definerede kriterier, der kan anvendes i praksis. Efter Tysklands opfattelse er disse formelle kriterier for undersøgelsen af en virksomheds SMV-status af afgørende betydning for at sikre retssikkerhed og forudsigelighed af Kommissionens politik på statsstøtteområdet. Såfremt Kommissionen ikke længere anser disse formelle kriterier for at være passende, bør den ikke ændre sin praksis i forbindelse med enkelte sager, men overveje en ændring af de gældende bestemmelser.

| (31) | Tyskland bemærkede desuden, at oplysninger ikke bevidst var blevet skjult eller tilbageholdt på anmeldelsestidspunktet, og at den oprindelige fordeling af kapitalandelene (75,1 % til Evergreen og 24,9 % til Q-Cells) havde økonomiske grunde. Tyskland gjorde endvidere gældende, at Q-Cells' deltagelse i det oprindelige joint venture ikke gjorde, at Sovello undgik de handicap, der er typiske for nyetablerede SMV. |
| --- | --- |

(31)

Tyskland bemærkede desuden, at oplysninger ikke bevidst var blevet skjult eller tilbageholdt på anmeldelsestidspunktet, og at den oprindelige fordeling af kapitalandelene (75,1 % til Evergreen og 24,9 % til Q-Cells) havde økonomiske grunde. Tyskland gjorde endvidere gældende, at Q-Cells' deltagelse i det oprindelige joint venture ikke gjorde, at Sovello undgik de handicap, der er typiske for nyetablerede SMV.

3.2.   Mulige følger af de nye oplysninger for vurderingen

| (32) | Kommissionen var imidlertid af den opfattelse, at selv om Sovello opfyldte de formelle kriterier i SMV-definitionen, havde den stærke holdepunkter for, at dette kun var tilfældet, fordi Q-Cells' ejerandel — i en bestræbelse på at opnå en SMV-bonus — kunstigt var blevet holdt under 25 %, og at Q-Cells' faktiske indflydelse på Sovello var større. Kommissionen konkluderede derfor, at den måtte tage den mulighed i betragtning, at der var blevet manipuleret med støttemodtagerens ejerstruktur med det formål at omgå SMV-definitionen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen var imidlertid af den opfattelse, at selv om Sovello opfyldte de formelle kriterier i SMV-definitionen, havde den stærke holdepunkter for, at dette kun var tilfældet, fordi Q-Cells' ejerandel — i en bestræbelse på at opnå en SMV-bonus — kunstigt var blevet holdt under 25 %, og at Q-Cells' faktiske indflydelse på Sovello var større. Kommissionen konkluderede derfor, at den måtte tage den mulighed i betragtning, at der var blevet manipuleret med støttemodtagerens ejerstruktur med det formål at omgå SMV-definitionen.

| (33) | De nye oplysninger gav anledning til tvivl hos Kommissionen om, hvorvidt Sovello faktisk var en SMV som omhandlet i SMV-henstillingen. Såfremt dette ikke var tilfældet, var den anmeldte og godkendte SMV-bonus ikke forenelig med EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(33)

De nye oplysninger gav anledning til tvivl hos Kommissionen om, hvorvidt Sovello faktisk var en SMV som omhandlet i SMV-henstillingen. Såfremt dette ikke var tilfældet, var den anmeldte og godkendte SMV-bonus ikke forenelig med EUF-traktaten.

| (34) | For at Kommissionen i givet fald kan ophæve sin oprindelige beslutning af 7. juni 2006, som muligvis var baseret på ufuldstændige/urigtige oplysninger, og vedtage denne nye afgørelse, har den indledt den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999. I den nævnte artikel hedder det: »Efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger kan Kommissionen ophæve en beslutning (...), hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4. (...)«. |
| --- | --- |

(34)

For at Kommissionen i givet fald kan ophæve sin oprindelige beslutning af 7. juni 2006, som muligvis var baseret på ufuldstændige/urigtige oplysninger, og vedtage denne nye afgørelse, har den indledt den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999. I den nævnte artikel hedder det: »Efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger kan Kommissionen ophæve en beslutning (...), hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4. (...)«.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (35) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

5.   BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND

5.1.   Retsgrundlag

5.1.1.   Artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 finder ikke anvendelse

| (36) | Efter Tysklands opfattelse er betingelserne for at ophæve beslutning N 426/05 — på grundlag af angiveligt nye oplysninger — ikke opfyldt. Tyskland har gjort gældende, at de oplysninger, der blev indsendt til Kommissionen i forbindelse med anmeldelsen i sag N 426/05, hverken var ufuldstændige eller urigtige, og at artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 derfor ikke finder anvendelse. Tyskland har fremført, at Kommissionen havde kendskab til, at Sovello var en nyetableret teknologivirksomhed i solenergiindustrien, der var oprettet som et joint venture mellem Evergreen og Q-Cells, som ikke oversteg tærsklerne i SMV-definitionen, og som led under typiske SMV-handicap. Tyskland har tilføjet, at hverken MJVA1 eller Heads of Agreement indeholder nye oplysninger, som kunne begrunde en ophævelse af beslutning N 426/05. |
| --- | --- |

(36)

Efter Tysklands opfattelse er betingelserne for at ophæve beslutning N 426/05 — på grundlag af angiveligt nye oplysninger — ikke opfyldt. Tyskland har gjort gældende, at de oplysninger, der blev indsendt til Kommissionen i forbindelse med anmeldelsen i sag N 426/05, hverken var ufuldstændige eller urigtige, og at artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 derfor ikke finder anvendelse. Tyskland har fremført, at Kommissionen havde kendskab til, at Sovello var en nyetableret teknologivirksomhed i solenergiindustrien, der var oprettet som et joint venture mellem Evergreen og Q-Cells, som ikke oversteg tærsklerne i SMV-definitionen, og som led under typiske SMV-handicap. Tyskland har tilføjet, at hverken MJVA1 eller Heads of Agreement indeholder nye oplysninger, som kunne begrunde en ophævelse af beslutning N 426/05.

| (37) | Tyskland har gjort gældende, at man på Kommissionens anmodning (brev af 30. december 2005, D/57570) fremsendte modelerklæringen i bilaget til Kommissionens meddelelse »Eksempel på erklæring vedrørende oplysninger om en virksomheds status som SMV« (19) (i det følgende »Kommissionens meddelelse om modelerklæringen«) for Sovello i forbindelse med anmeldelsen og deri havde anført, at Evergreen er en tilknyttet virksomhed til Sovello, men at Sovello og Q-Cells er uafhængige af hinanden. Tyskland fremsendte også en erklæring på tro og love fra Q-Cells, hvorefter virksomheden hverken er en partnervirksomhed til Sovello eller tilknyttet Sovello. |
| --- | --- |

(37)

Tyskland har gjort gældende, at man på Kommissionens anmodning (brev af 30. december 2005, D/57570) fremsendte modelerklæringen i bilaget til Kommissionens meddelelse »Eksempel på erklæring vedrørende oplysninger om en virksomheds status som SMV« (19) (i det følgende »Kommissionens meddelelse om modelerklæringen«) for Sovello i forbindelse med anmeldelsen og deri havde anført, at Evergreen er en tilknyttet virksomhed til Sovello, men at Sovello og Q-Cells er uafhængige af hinanden. Tyskland fremsendte også en erklæring på tro og love fra Q-Cells, hvorefter virksomheden hverken er en partnervirksomhed til Sovello eller tilknyttet Sovello.

| (38) | Tyskland har fremført, at det for de tyske myndigheder og for Sovello hverken fremgik klart af gruppefritagelsesforordningen for SMV, af Kommissionens meddelelse om modelerklæringen eller af Kommissionens anmodning om oplysninger, at de skulle have fremsendt joint venture-aftalen i forbindelse med anmeldelsen. Tyskland er derfor af den opfattelse, at de oplysninger, der blev indsendt på daværende tidspunkt, var fuldstændige. |
| --- | --- |

(38)

Tyskland har fremført, at det for de tyske myndigheder og for Sovello hverken fremgik klart af gruppefritagelsesforordningen for SMV, af Kommissionens meddelelse om modelerklæringen eller af Kommissionens anmodning om oplysninger, at de skulle have fremsendt joint venture-aftalen i forbindelse med anmeldelsen. Tyskland er derfor af den opfattelse, at de oplysninger, der blev indsendt på daværende tidspunkt, var fuldstændige.

5.1.2.   Ved undersøgelsen må der ikke anvendes yderligere kriterier

| (39) | Tyskland har anført, at SMV-definitionen i den tidligere SMV-henstilling fra 1996 (20) indeholdt både tærskler og et såkaldt uafhængighedskriterium, mens der i den gældende SMV-definition kun sondres mellem uafhængige virksomheder, partnervirksomheder og tilknyttede virksomheder. Tyskland har fremført, at den gældende gruppefritagelsesforordning for SMV, sammenholdt med SMV-definitionen, er bindende for Kommissionen og absolut ikke må begrænses på grundlag af yderligere, uskrevne kriterier. Hverken Domstolen eller Retten i Første Instans har lagt sådanne kriterier til grund i sine domme i sager på grundlag af den nye SMV-definition. |
| --- | --- |

(39)

Tyskland har anført, at SMV-definitionen i den tidligere SMV-henstilling fra 1996 (20) indeholdt både tærskler og et såkaldt uafhængighedskriterium, mens der i den gældende SMV-definition kun sondres mellem uafhængige virksomheder, partnervirksomheder og tilknyttede virksomheder. Tyskland har fremført, at den gældende gruppefritagelsesforordning for SMV, sammenholdt med SMV-definitionen, er bindende for Kommissionen og absolut ikke må begrænses på grundlag af yderligere, uskrevne kriterier. Hverken Domstolen eller Retten i Første Instans har lagt sådanne kriterier til grund i sine domme i sager på grundlag af den nye SMV-definition.

| (40) | Tyskland har bestridt, at de uafhængighedskriterier, som Domstolen anførte i sin dom i sag C-91/01, Den Italienske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (21) (i det følgende »Solar Tech-sagen«), på grundlag af den tidligere SMV-henstilling, også gælder i tilfælde, der skal undersøges på grundlag af den nye SMV-definition. Ifølge Tyskland er en vurdering på grundlag af sådanne uskrevne kriterier ikke forenelig med formålet med den tilstræbte revision af SMV-definitionen, som ifølge betragtning 8 til gruppefritagelsesforordningen for SMV består i »(...) at undgå forskelle, der kunne medføre konkurrencefordrejninger, og lette samordningen mellem Fællesskabets og medlemsstaternes forskellige initiativer med hensyn til små og mellemstore virksomheder samt af hensyn til den administrative klarhed og retssikkerheden (...)«. |
| --- | --- |

(40)

Tyskland har bestridt, at de uafhængighedskriterier, som Domstolen anførte i sin dom i sag C-91/01, Den Italienske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (21) (i det følgende »Solar Tech-sagen«), på grundlag af den tidligere SMV-henstilling, også gælder i tilfælde, der skal undersøges på grundlag af den nye SMV-definition. Ifølge Tyskland er en vurdering på grundlag af sådanne uskrevne kriterier ikke forenelig med formålet med den tilstræbte revision af SMV-definitionen, som ifølge betragtning 8 til gruppefritagelsesforordningen for SMV består i »(...) at undgå forskelle, der kunne medføre konkurrencefordrejninger, og lette samordningen mellem Fællesskabets og medlemsstaternes forskellige initiativer med hensyn til små og mellemstore virksomheder samt af hensyn til den administrative klarhed og retssikkerheden (...)«.

| (41) | Tyskland har fremført, at Kommissionen af hensyn til retssikkerhed og ligebehandling først skal offentliggøre eventuelle tilpasninger (indførelse af nye yderligere kriterier) af SMV-definitionen, inden den anvender dem i enkelttilfælde. Hvis den europæiske lovgiver desuden havde ønske at anvende kriteriet »typiske SMV-handicap«, var dette også blevet medtaget i den nye SMV-definition. Om en virksomhed lider under typiske SMV-handicap, må derfor kun undersøges på grundlag af de formelle SMV-kriterier. Desuden er det ifølge Tyskland ikke nødvendigt at fastsætte en tærskel på 25 % for partnervirksomheder, når denne tærskel i praksis ikke anvendes som kriterium. |
| --- | --- |

(41)

Tyskland har fremført, at Kommissionen af hensyn til retssikkerhed og ligebehandling først skal offentliggøre eventuelle tilpasninger (indførelse af nye yderligere kriterier) af SMV-definitionen, inden den anvender dem i enkelttilfælde. Hvis den europæiske lovgiver desuden havde ønske at anvende kriteriet »typiske SMV-handicap«, var dette også blevet medtaget i den nye SMV-definition. Om en virksomhed lider under typiske SMV-handicap, må derfor kun undersøges på grundlag af de formelle SMV-kriterier. Desuden er det ifølge Tyskland ikke nødvendigt at fastsætte en tærskel på 25 % for partnervirksomheder, når denne tærskel i praksis ikke anvendes som kriterium.

| (42) | Tyskland har gjort gældende, at der med den nye SMV-definition er tilstræbt en ensartet støtte til SMV og myndighedernes og domstolenes kontrol heraf på grundlag af klare og entydige definitioner. På denne baggrund konkluderer Tyskland, at den nye SMV-definition ikke giver mulighed for et frit skøn eller uskrevne betingelser. |
| --- | --- |

(42)

Tyskland har gjort gældende, at der med den nye SMV-definition er tilstræbt en ensartet støtte til SMV og myndighedernes og domstolenes kontrol heraf på grundlag af klare og entydige definitioner. På denne baggrund konkluderer Tyskland, at den nye SMV-definition ikke giver mulighed for et frit skøn eller uskrevne betingelser.

5.1.3.   Solar Tech-sagen og Pollmeier-sagen kan ikke sammenlignes med Sovello-sagen

| (43) | Tyskland har endvidere gjort gældende, at hverken ejerstrukturen eller de økonomiske betingelser i de virksomheder, der henvises til i Solar Tech-sagen og i sagen Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG mod Kommissionen (22) (domme på grundlag af den tidligere SMV-henstilling fra 1996), kan sammenlignes med situationen i Sovello. |
| --- | --- |

(43)

Tyskland har endvidere gjort gældende, at hverken ejerstrukturen eller de økonomiske betingelser i de virksomheder, der henvises til i Solar Tech-sagen og i sagen Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG mod Kommissionen (22) (domme på grundlag af den tidligere SMV-henstilling fra 1996), kan sammenlignes med situationen i Sovello.

| (44) | I Solar Tech-sagen var kun 24 % af støttemodtagerens kapitalandele ejet af Permasteelisa-koncernen (en stor virksomhed), mens denne koncerns stifter og majoritetsdeltager, som samtidig også var leder af Solar Tech, ejede 46 % af kapitalen, og koncernchefen og et af medlemmerne af Permasteelisas bestyrelse hver ejede 15 % af kapitalen. I betragtning af denne finansielle afhængighed, den mulige indflydelse fra Permasteelisa-aktionærer og de økonomiske og strukturelle forbindelser til Permasteelisa konkluderede Kommissionen, at Solar Tech ikke led under typiske SMV-handicap og derfor ikke opfyldte uafhængighedskriteriet. Tyskland har bemærket, at de to deltagere i joint venturet Sovello derimod var uafhængige af hinanden, og at minoritetsdeltageren Q-Cells ikke havde en større indflydelse på Sovello end en selskabsdeltager, der ejer 24,9 % af kapitalandelene (se afsnit 5.3). |
| --- | --- |

(44)

I Solar Tech-sagen var kun 24 % af støttemodtagerens kapitalandele ejet af Permasteelisa-koncernen (en stor virksomhed), mens denne koncerns stifter og majoritetsdeltager, som samtidig også var leder af Solar Tech, ejede 46 % af kapitalen, og koncernchefen og et af medlemmerne af Permasteelisas bestyrelse hver ejede 15 % af kapitalen. I betragtning af denne finansielle afhængighed, den mulige indflydelse fra Permasteelisa-aktionærer og de økonomiske og strukturelle forbindelser til Permasteelisa konkluderede Kommissionen, at Solar Tech ikke led under typiske SMV-handicap og derfor ikke opfyldte uafhængighedskriteriet. Tyskland har bemærket, at de to deltagere i joint venturet Sovello derimod var uafhængige af hinanden, og at minoritetsdeltageren Q-Cells ikke havde en større indflydelse på Sovello end en selskabsdeltager, der ejer 24,9 % af kapitalandelene (se afsnit 5.3).

| (45) | I Pollmeier-sagen var støttemodtageren Pollmeier 100 % ejet af en fysisk person via et mellemliggende selskab. Alle de andre virksomheder, der var kontrolleret af denne fysiske person, var aktive i de samme eller parallelle sektorer. Kommissionen antog, at de virksomheder, der ejedes af denne fysiske person, udgjorde en økonomisk enhed, og kumulerede de finansielle data og antallet af beskæftigede, som dermed oversteg SMV-tærsklerne. Tyskland har bemærket, at de to selskabsdeltagere på tidspunktet for Sovellos oprettelse var uafhængige af hinanden og forfulgte forskellige kommercielle mål (forskning og udvikling inden for solenergiteknologi for Evergreens vedkommende og produktion af solceller for Q-Cells' vedkommende). Sovellos typiske SMV-handicap kunne derfor ikke mindskes ved hjælp af selskabets tilhørsforhold til en koncern af store virksomheder. |
| --- | --- |

(45)

I Pollmeier-sagen var støttemodtageren Pollmeier 100 % ejet af en fysisk person via et mellemliggende selskab. Alle de andre virksomheder, der var kontrolleret af denne fysiske person, var aktive i de samme eller parallelle sektorer. Kommissionen antog, at de virksomheder, der ejedes af denne fysiske person, udgjorde en økonomisk enhed, og kumulerede de finansielle data og antallet af beskæftigede, som dermed oversteg SMV-tærsklerne. Tyskland har bemærket, at de to selskabsdeltagere på tidspunktet for Sovellos oprettelse var uafhængige af hinanden og forfulgte forskellige kommercielle mål (forskning og udvikling inden for solenergiteknologi for Evergreens vedkommende og produktion af solceller for Q-Cells' vedkommende). Sovellos typiske SMV-handicap kunne derfor ikke mindskes ved hjælp af selskabets tilhørsforhold til en koncern af store virksomheder.

5.1.4.   Ingen undtagelse for joint ventures

| (46) | Ifølge Tyskland har Kommissionen overskredet sine beføjelser i beslutningen om procedurens indledning af 17. juni 2008 (se betragtning 5), for så vidt den synes at antage, at en støttemodtager og dennes joint venture-partnere automatisk skal behandles som en økonomisk enhed, og de finansielle data og antallet af beskæftigede for alle joint venture-partnerne derfor altid skal kumuleres ved beregningen af SMV-tærsklerne. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge Tyskland har Kommissionen overskredet sine beføjelser i beslutningen om procedurens indledning af 17. juni 2008 (se betragtning 5), for så vidt den synes at antage, at en støttemodtager og dennes joint venture-partnere automatisk skal behandles som en økonomisk enhed, og de finansielle data og antallet af beskæftigede for alle joint venture-partnerne derfor altid skal kumuleres ved beregningen af SMV-tærsklerne.

| (47) | Tyskland har anført, at Kommissionen på denne måde formaster sig til at udelukke en hel kategori af virksomheder (nemlig joint ventures) fra anvendelsen af den juridisk bindende SMV-definition og anvende særlige SMV-kriterier i forbindelse med denne kategori af virksomheder. Tyskland har bestridt, at denne beføjelse kan udledes af EF-retsinstansernes praksis i forbindelse med SMV-henstillingen fra 1996 eller Kommissionens hidtidige praksis. |
| --- | --- |

(47)

Tyskland har anført, at Kommissionen på denne måde formaster sig til at udelukke en hel kategori af virksomheder (nemlig joint ventures) fra anvendelsen af den juridisk bindende SMV-definition og anvende særlige SMV-kriterier i forbindelse med denne kategori af virksomheder. Tyskland har bestridt, at denne beføjelse kan udledes af EF-retsinstansernes praksis i forbindelse med SMV-henstillingen fra 1996 eller Kommissionens hidtidige praksis.

5.2.   Sovellos typiske SMV-handicap

| (48) | Tyskland har bekræftet, at Sovello med sit begrænsede antal beskæftigede og sine begrænsede finansielle midler på anmeldelsestidspunktet led under typiske SMV-handicap med hensyn til finansieringen af investeringsprojektet, markedsføringen af produktionen og forretnings- og driftsorganisationen. Tyskland har ganske vist erkendt synergieffekterne i samarbejdet med Evergreen og Q-Cells, men har bestridt, at disse kunne mindske Sovellos handicap, der er typiske for SMV. |
| --- | --- |

(48)

Tyskland har bekræftet, at Sovello med sit begrænsede antal beskæftigede og sine begrænsede finansielle midler på anmeldelsestidspunktet led under typiske SMV-handicap med hensyn til finansieringen af investeringsprojektet, markedsføringen af produktionen og forretnings- og driftsorganisationen. Tyskland har ganske vist erkendt synergieffekterne i samarbejdet med Evergreen og Q-Cells, men har bestridt, at disse kunne mindske Sovellos handicap, der er typiske for SMV.

5.2.1.   Typiske SMV-handicap i forbindelse med finansieringen

| (49) | Ifølge Tyskland havde Sovello uden offentlig støtte ikke kunnet tilvejebringe ekstern finansiering til sit investeringsprojekt i Thalheim. Andelen af eksterne investeringer til Sovellos projekt (8 mio. EUR eller 13 % af de samlede investeringer) er typisk for SMV. Tyskland har endvidere anført, at kun [...] af de [...] banker, der var rettet henvendelse til, var interesseret i at finansiere projektet, hvoraf den ene kun ville stille [...] mio. EUR i driftskapital til rådighed og mellemfinansiering på op til 50 % af den offentlige støtte. Denne situation er typisk for SMV, men ikke for store virksomheder. |
| --- | --- |

(49)

Ifølge Tyskland havde Sovello uden offentlig støtte ikke kunnet tilvejebringe ekstern finansiering til sit investeringsprojekt i Thalheim. Andelen af eksterne investeringer til Sovellos projekt (8 mio. EUR eller 13 % af de samlede investeringer) er typisk for SMV. Tyskland har endvidere anført, at kun [...] af de [...] banker, der var rettet henvendelse til, var interesseret i at finansiere projektet, hvoraf den ene kun ville stille [...] mio. EUR i driftskapital til rådighed og mellemfinansiering på op til 50 % af den offentlige støtte. Denne situation er typisk for SMV, men ikke for store virksomheder.

| (50) | Tyskland har anført, at låneaftalen om den eksterne finansiering først blev indgået den [...] november 2005. På grund af Sovellos [...] rating og selskabsdeltagernes [...] finansielle deltagelse (samt Sovellos [...] økonomiske situation) var det ikke muligt at forhandle gunstige lånevilkår. Sovello havde problemer med at stille tilstrækkelig sikkerhed for lånet (da virksomheden endnu ikke ejede jorden, maskinerne og anlæggene endnu ikke var leveret, bygningerne stadig var under opførelse, og der endnu ikke fandtes lagre). Selskabsdeltagerne kunne heller ikke stille [...] sikkerhed. |
| --- | --- |

(50)

Tyskland har anført, at låneaftalen om den eksterne finansiering først blev indgået den [...] november 2005. På grund af Sovellos [...] rating og selskabsdeltagernes [...] finansielle deltagelse (samt Sovellos [...] økonomiske situation) var det ikke muligt at forhandle gunstige lånevilkår. Sovello havde problemer med at stille tilstrækkelig sikkerhed for lånet (da virksomheden endnu ikke ejede jorden, maskinerne og anlæggene endnu ikke var leveret, bygningerne stadig var under opførelse, og der endnu ikke fandtes lagre). Selskabsdeltagerne kunne heller ikke stille [...] sikkerhed.

| (51) | Tyskland har gjort gældende, at selskabsdeltagerne kun kunne indskyde meget begrænsede egne midler. Indtil 2006 havde kun Evergreen stillet finansielle midler til rådighed ud over sin kapitalinteresse og kapitalreserve. Q-Cells var ikke [...] at stille sådanne finansielle midler til rådighed, da selskabets [...] ressourcer [...] var bundet i dets egne investeringsprojekter. |
| --- | --- |

(51)

Tyskland har gjort gældende, at selskabsdeltagerne kun kunne indskyde meget begrænsede egne midler. Indtil 2006 havde kun Evergreen stillet finansielle midler til rådighed ud over sin kapitalinteresse og kapitalreserve. Q-Cells var ikke [...] at stille sådanne finansielle midler til rådighed, da selskabets [...] ressourcer [...] var bundet i dets egne investeringsprojekter.

| (52) | Tyskland har gjort gældende, at investeringsprojektet ikke kunne være gennemført uden statsstøtte, herunder SMV-bonus. |
| --- | --- |

(52)

Tyskland har gjort gældende, at investeringsprojektet ikke kunne være gennemført uden statsstøtte, herunder SMV-bonus.

5.2.2.   Typiske SMV-handicap i forbindelse med markedsføringen

| (53) | Tyskland har anført, at Sovello var stillet over for betydelige kommercielle risici, da virksomheden først skulle bevise, at der kunne fremstilles kommercielt salgbare produkter med String-Ribbon-teknologien. Den omstændighed, at Sovello havde indgået en salgsaftale med Evergreen, kunne ikke virkeligt reducere denne risiko, da Evergreen ligeledes var en SMV og ikke kendte det tyske marked. Den anden selskabsdeltager, Q-Cells, havde ingen erfaring med at sælge solcellemoduler, da selskabet udelukkende fremstillede solceller. Desuden var Q-Cells også en SMV (23) og måtte koncentrere sine bestræbelser om markedsføringen af sin egen produktion. |
| --- | --- |

(53)

Tyskland har anført, at Sovello var stillet over for betydelige kommercielle risici, da virksomheden først skulle bevise, at der kunne fremstilles kommercielt salgbare produkter med String-Ribbon-teknologien. Den omstændighed, at Sovello havde indgået en salgsaftale med Evergreen, kunne ikke virkeligt reducere denne risiko, da Evergreen ligeledes var en SMV og ikke kendte det tyske marked. Den anden selskabsdeltager, Q-Cells, havde ingen erfaring med at sælge solcellemoduler, da selskabet udelukkende fremstillede solceller. Desuden var Q-Cells også en SMV (23) og måtte koncentrere sine bestræbelser om markedsføringen af sin egen produktion.

5.2.3.   Typiske SMV-handicap i forbindelse med forretnings- og driftsorganisationen

| (54) | Tyskland har gjort gældende, at de omkostninger, som Sovello skulle afholde til forretnings- og driftsorganisationen, var højere end store virksomheders omkostninger. Sovello var f.eks. [...]. |
| --- | --- |

(54)

Tyskland har gjort gældende, at de omkostninger, som Sovello skulle afholde til forretnings- og driftsorganisationen, var højere end store virksomheders omkostninger. Sovello var f.eks. [...].

5.3.   Q-Cells' indflydelse på Sovello

| (55) | Tyskland har bestridt, at Q-Cells havde større muligheder for at øve indflydelse på Sovello på anmeldelsestidspunktet, end en selskabsdeltager med 24,9 % af kapitalandelene i Sovello normalt ville have haft. En sådan kapitalandel var derimod ikke usædvanlig i forbindelse med lignende projekter iværksat af nystartede virksomheder inden for højteknologisektorer. |
| --- | --- |

(55)

Tyskland har bestridt, at Q-Cells havde større muligheder for at øve indflydelse på Sovello på anmeldelsestidspunktet, end en selskabsdeltager med 24,9 % af kapitalandelene i Sovello normalt ville have haft. En sådan kapitalandel var derimod ikke usædvanlig i forbindelse med lignende projekter iværksat af nystartede virksomheder inden for højteknologisektorer.

| (56) | Tyskland har anført, at initiativet til at påbegynde projektet kom fra Evergreen. I 10 år havde Evergreen investeret over [...] mio. USD i udviklingen af String-Ribbon-teknologien, uden at det var lykkedes at gøre den rentabel. Prisen på Evergreen-aktierne faldt fra ca. 20 USD i 2000 til ca. 2 USD i 2003-2004. Evergreen var nødt til at have størst mulig kontrol med investeringsprojektet for at sikre et maksimalt afkast til sine aktionærer, hvis det blev en succes, men kunne ikke tilvejebringe tilstrækkelig kapital uden finansiel deltagelse af en forretningspartner. Q-Cells var en egnet kandidat, da virksomheden foruden finansielle midler også kunne bidrage med sin erfaring med opførelsen af produktionsanlæg i solcellesektoren og sin viden inden for solcelleteknologi. Tyskland har endvidere anført, at Evergreen af disse grunde valgte Q-Cells som joint venture-partner og ikke virksomheden [...], som ganske vist var en stærkere finansiel partner, men også ønskede mere indflydelse. |
| --- | --- |

(56)

Tyskland har anført, at initiativet til at påbegynde projektet kom fra Evergreen. I 10 år havde Evergreen investeret over [...] mio. USD i udviklingen af String-Ribbon-teknologien, uden at det var lykkedes at gøre den rentabel. Prisen på Evergreen-aktierne faldt fra ca. 20 USD i 2000 til ca. 2 USD i 2003-2004. Evergreen var nødt til at have størst mulig kontrol med investeringsprojektet for at sikre et maksimalt afkast til sine aktionærer, hvis det blev en succes, men kunne ikke tilvejebringe tilstrækkelig kapital uden finansiel deltagelse af en forretningspartner. Q-Cells var en egnet kandidat, da virksomheden foruden finansielle midler også kunne bidrage med sin erfaring med opførelsen af produktionsanlæg i solcellesektoren og sin viden inden for solcelleteknologi. Tyskland har endvidere anført, at Evergreen af disse grunde valgte Q-Cells som joint venture-partner og ikke virksomheden [...], som ganske vist var en stærkere finansiel partner, men også ønskede mere indflydelse.

| (57) | På det tidspunkt, hvor MJVA1 blev indgået med Evergreen, havde Q-Cells allerede investeret i et stort projekt til produktion af konventionelle solceller. Derfor kunne virksomheden kun investere i andre projekter i begrænset omfang. Ifølge Tyskland ønskede Q-Cells via sin ejerandel i Sovello på den ene side at erhverve knowhow om nye teknologier til produktion af siliciumwafere, solceller og –moduler og på den anden side at anvende sin erfaring med udviklingen af anlæg til produktion af solceller. |
| --- | --- |

(57)

På det tidspunkt, hvor MJVA1 blev indgået med Evergreen, havde Q-Cells allerede investeret i et stort projekt til produktion af konventionelle solceller. Derfor kunne virksomheden kun investere i andre projekter i begrænset omfang. Ifølge Tyskland ønskede Q-Cells via sin ejerandel i Sovello på den ene side at erhverve knowhow om nye teknologier til produktion af siliciumwafere, solceller og –moduler og på den anden side at anvende sin erfaring med udviklingen af anlæg til produktion af solceller.

| (58) | Af ovennævnte grunde accepterede Q-Cells en minoritetsinteresse på 24,9 %. Tyskland har anført, at dette også var baggrunden for Q-Cells sammenlignelige minoritetsinteresse (21,19 %) i CSG Solar AG (24), en virksomhed, der fremstiller solcellemoduler på grundlag af tyndfilmsteknologien. Ejerandelens størrelse beror ikke kun på den mulige finansielle deltagelse, men også på det teknologiske input. |
| --- | --- |

(58)

Af ovennævnte grunde accepterede Q-Cells en minoritetsinteresse på 24,9 %. Tyskland har anført, at dette også var baggrunden for Q-Cells sammenlignelige minoritetsinteresse (21,19 %) i CSG Solar AG (24), en virksomhed, der fremstiller solcellemoduler på grundlag af tyndfilmsteknologien. Ejerandelens størrelse beror ikke kun på den mulige finansielle deltagelse, men også på det teknologiske input.

| (59) | Tyskland har understreget, at selskabsdeltagernes andele i Sovellos selskabskapital fuldt ud afspejler begge joint venture-partneres faktiske hensigt og indflydelse, og at stemmerettighederne var fordelt i overensstemmelse hermed. Dette har faktisk medført, at Evergreen — i modsætning til Q-Cells — kunne træffe vigtige forretningsbeslutninger alene. |
| --- | --- |

(59)

Tyskland har understreget, at selskabsdeltagernes andele i Sovellos selskabskapital fuldt ud afspejler begge joint venture-partneres faktiske hensigt og indflydelse, og at stemmerettighederne var fordelt i overensstemmelse hermed. Dette har faktisk medført, at Evergreen — i modsætning til Q-Cells — kunne træffe vigtige forretningsbeslutninger alene.

| (60) | Tyskland har anført, at en mulig fremtidig forhøjelse af Q-Cells' ejerandel ganske vist var aftalt, men kun kunne finde sted på visse betingelser og med tilrådighedsstillelse af tilsvarende finansielle midler. En af de betingelser, der var nævnt i MJVA1, var, at en sådan forhøjelse af ejerandelen ikke må bringe støtten til Sovello i fare. Tyskland har anført, at støtteforanstaltningen var udslagsgivende for at gennemføre investeringsprojektet i Tyskland og ikke i USA, og at dette ikke er i strid med støttereglerne. Tyskland har tilføjet, at Q-Cells ikke havde nogen indflydelse på denne beslutning, og at støttereglerne hverken tilsidesættes eller omgås, hvis joint venture-partnerne bestræber sig på at sikre finansieringen af Sovello. |
| --- | --- |

(60)

Tyskland har anført, at en mulig fremtidig forhøjelse af Q-Cells' ejerandel ganske vist var aftalt, men kun kunne finde sted på visse betingelser og med tilrådighedsstillelse af tilsvarende finansielle midler. En af de betingelser, der var nævnt i MJVA1, var, at en sådan forhøjelse af ejerandelen ikke må bringe støtten til Sovello i fare. Tyskland har anført, at støtteforanstaltningen var udslagsgivende for at gennemføre investeringsprojektet i Tyskland og ikke i USA, og at dette ikke er i strid med støttereglerne. Tyskland har tilføjet, at Q-Cells ikke havde nogen indflydelse på denne beslutning, og at støttereglerne hverken tilsidesættes eller omgås, hvis joint venture-partnerne bestræber sig på at sikre finansieringen af Sovello.

| (61) | Tyskland er af den opfattelse, at der skal sondres mellem den indflydelse, som findes på et bestemt tidspunkt, og en mulig fremtidig indflydelse, som er baseret på en eventuel forhøjelse af Q-Cells' ejerandel. Tyskland har understreget, at det på ingen måde var klart, om ejerandelen i det hele taget ville blive forhøjet, og at begge partnere vidste, at en forhøjelse ikke var umiddelbart forestående og med sikkerhed ikke ville blive foretaget, inden den nye teknologi havde stået sin prøve. Den forhøjelse på op til 50 %, der er nævnt i MJVA1, er faktisk aldrig blevet foretaget. Q-Cells' ejerandel blev tværtimod nedsat til 21 % på grundlag af den anden aftale (MJVA2) af 22. november 2005. Ifølge Tyskland viser dette entydigt, at der ikke findes nogen »automatik«, som giver grundlag for at konkludere, at det allerede fra begyndelsen var aftalt, at Q-Cells skulle have en ejerandel på over 24,9 % i Sovello. |
| --- | --- |

(61)

Tyskland er af den opfattelse, at der skal sondres mellem den indflydelse, som findes på et bestemt tidspunkt, og en mulig fremtidig indflydelse, som er baseret på en eventuel forhøjelse af Q-Cells' ejerandel. Tyskland har understreget, at det på ingen måde var klart, om ejerandelen i det hele taget ville blive forhøjet, og at begge partnere vidste, at en forhøjelse ikke var umiddelbart forestående og med sikkerhed ikke ville blive foretaget, inden den nye teknologi havde stået sin prøve. Den forhøjelse på op til 50 %, der er nævnt i MJVA1, er faktisk aldrig blevet foretaget. Q-Cells' ejerandel blev tværtimod nedsat til 21 % på grundlag af den anden aftale (MJVA2) af 22. november 2005. Ifølge Tyskland viser dette entydigt, at der ikke findes nogen »automatik«, som giver grundlag for at konkludere, at det allerede fra begyndelsen var aftalt, at Q-Cells skulle have en ejerandel på over 24,9 % i Sovello.

| (62) | Tyskland har endvidere gjort gældende, at den omstændighed, at Q-Cells stillede en leder til rådighed for Sovello, kun var en overgangsordning (december 2004 til april 2005), som ikke forringede indflydelsesmulighederne for Evergreen, der ligeledes stillede en leder til rådighed fra begyndelsen af joint venturet. Desuden havde Evergreen på grundlag af sit flertal i bestyrelsen beføjelse til både at udnævne og afsætte enhver leder. |
| --- | --- |

(62)

Tyskland har endvidere gjort gældende, at den omstændighed, at Q-Cells stillede en leder til rådighed for Sovello, kun var en overgangsordning (december 2004 til april 2005), som ikke forringede indflydelsesmulighederne for Evergreen, der ligeledes stillede en leder til rådighed fra begyndelsen af joint venturet. Desuden havde Evergreen på grundlag af sit flertal i bestyrelsen beføjelse til både at udnævne og afsætte enhver leder.

| (63) | Tyskland har bestridt, at den formulering i Heads of Agreement, hvorefter Q-Cells' ejerandel i Sovello skal udgøre under 25 % for at være berettiget til visse støtteforanstaltninger i Tyskland, har medført, at Q-Cells havde større muligheder for indflydelse, end virksomheden egentlig havde ret til på grundlag af sin ejerandel på 24,9 %. Tyskland har derimod anført, at formuleringen blot afspejler det, som senere indgik i MJVA1, nemlig begge partneres bestræbelse på ikke at tilsidesætte statslige støttebetingelser. Tyskland har endvidere henvist til en anden bestemmelse i Heads of Agreement, hvorefter Sovello vil lægge beslag på en stor del af Evergreens produktionskapacitet, og Evergreen derfor i en overskuelig fremtid vil skulle have en majoritetsinteresse i Sovello. Tyskland har endelig konstateret, at Heads of Agreement kun var et arbejdsgrundlag for de to partnere og ikke var juridisk bindende. |
| --- | --- |

(63)

Tyskland har bestridt, at den formulering i Heads of Agreement, hvorefter Q-Cells' ejerandel i Sovello skal udgøre under 25 % for at være berettiget til visse støtteforanstaltninger i Tyskland, har medført, at Q-Cells havde større muligheder for indflydelse, end virksomheden egentlig havde ret til på grundlag af sin ejerandel på 24,9 %. Tyskland har derimod anført, at formuleringen blot afspejler det, som senere indgik i MJVA1, nemlig begge partneres bestræbelse på ikke at tilsidesætte statslige støttebetingelser. Tyskland har endvidere henvist til en anden bestemmelse i Heads of Agreement, hvorefter Sovello vil lægge beslag på en stor del af Evergreens produktionskapacitet, og Evergreen derfor i en overskuelig fremtid vil skulle have en majoritetsinteresse i Sovello. Tyskland har endelig konstateret, at Heads of Agreement kun var et arbejdsgrundlag for de to partnere og ikke var juridisk bindende.

| (64) | Tyskland har bestridt, at Q-Cells ud over sin ejerandel på 24,9 % havde nogen indflydelse, som kunne udledes af aftaler med Sovello. Alle aftaler var blevet indgået på markedsvilkår, og der havde ikke været mere vidtgående forbindelser af økonomisk, finansiel, organisatorisk eller anden art mellem Q-Cells og Sovello. |
| --- | --- |

(64)

Tyskland har bestridt, at Q-Cells ud over sin ejerandel på 24,9 % havde nogen indflydelse, som kunne udledes af aftaler med Sovello. Alle aftaler var blevet indgået på markedsvilkår, og der havde ikke været mere vidtgående forbindelser af økonomisk, finansiel, organisatorisk eller anden art mellem Q-Cells og Sovello.

| (65) | Tyskland har endelig gjort gældende, at ændringerne af ejerandelene efter Sovellos oprettelse ikke var baseret på den oprindelige MJVA1, men stod i forbindelse med REC's indtræden i joint venturet, da REC som modydelse for en ejerandel på 15 % i joint venturet havde givet tilsagn om at levere store mængder silicium til Sovello (som aftalt i MJVA2). Efter REC's indtræden afgav Evergreen 11,1 % og Q-Cells 3,9 % af deres kapitalinteresser. Ifølge Tyskland er dette et bevis for, at Q-Cells havde til hensigt at forblive minoritetsdeltager. Først senere, da REC havde givet tilsagn om at levere endnu større mængder silicium, og efter at det stod fast, at Sovello1 var en teknologisk succes, fik de tre selskabsdeltagere hver især en ejerandel på 33,3 % (ændring af MJVA2 af 29. september 2006, gyldig fra den 19. december 2006). |
| --- | --- |

(65)

Tyskland har endelig gjort gældende, at ændringerne af ejerandelene efter Sovellos oprettelse ikke var baseret på den oprindelige MJVA1, men stod i forbindelse med REC's indtræden i joint venturet, da REC som modydelse for en ejerandel på 15 % i joint venturet havde givet tilsagn om at levere store mængder silicium til Sovello (som aftalt i MJVA2). Efter REC's indtræden afgav Evergreen 11,1 % og Q-Cells 3,9 % af deres kapitalinteresser. Ifølge Tyskland er dette et bevis for, at Q-Cells havde til hensigt at forblive minoritetsdeltager. Først senere, da REC havde givet tilsagn om at levere endnu større mængder silicium, og efter at det stod fast, at Sovello1 var en teknologisk succes, fik de tre selskabsdeltagere hver især en ejerandel på 33,3 % (ændring af MJVA2 af 29. september 2006, gyldig fra den 19. december 2006).

5.4.   Q-Cells' ejerandel på grundlag af tysk selskabsret

| (66) | Tyskland har gjort gældende, at de beslutningsbeføjelser, der er indrømmet Q-Cells i joint venturet, ikke er usædvanlige for unge teknologiske joint ventures som Sovello og svarer til dem, der tilkommer venturekapitalinvestorer med minoritetsinteresser. Q-Cells' indflydelse er ikke større end en minoritetsdeltagers indflydelse. Foruden 24,9 % af kapitalen bidrog virksomheden også med sin knowhow inden for produktion af solceller og havde derfor ret til en vis indflydelse på beslutninger i forbindelse med aftalerne om joint venture-samarbejdet. Tyskland har gjort gældende, at denne ret til indflydelse på visse forretningsbeslutninger var nødvendig for at beskytte Q-Cells, da det i modsat fald ikke kunne udelukkes, at Evergreen kunne udøve sin indflydelse på Sovellos ledelse hovedsagelig til egen fordel. Desuden er det normalt at give minoritetsdeltagere lov til at udnævne et bestyrelsesmedlem. |
| --- | --- |

(66)

Tyskland har gjort gældende, at de beslutningsbeføjelser, der er indrømmet Q-Cells i joint venturet, ikke er usædvanlige for unge teknologiske joint ventures som Sovello og svarer til dem, der tilkommer venturekapitalinvestorer med minoritetsinteresser. Q-Cells' indflydelse er ikke større end en minoritetsdeltagers indflydelse. Foruden 24,9 % af kapitalen bidrog virksomheden også med sin knowhow inden for produktion af solceller og havde derfor ret til en vis indflydelse på beslutninger i forbindelse med aftalerne om joint venture-samarbejdet. Tyskland har gjort gældende, at denne ret til indflydelse på visse forretningsbeslutninger var nødvendig for at beskytte Q-Cells, da det i modsat fald ikke kunne udelukkes, at Evergreen kunne udøve sin indflydelse på Sovellos ledelse hovedsagelig til egen fordel. Desuden er det normalt at give minoritetsdeltagere lov til at udnævne et bestyrelsesmedlem.

| (67) | Til støtte for argumentet om, at Q-Cells' ejerandel ikke blev fastsat til 24,9 % i den hensigt at opnå en SMV-bonus, har Tyskland også henvist til den tyske selskabsret. Først og fremmest er Q-Cells' indflydelse i overensstemmelse med bestemmelserne om beskyttelse af minoritetsdeltagere. I denne forbindelse har Tyskland henvist til §§ 50, 61 og 66 i GmbH-Gesetz (den tyske anpartsselskabslov). Disse paragraffer indrømmer deltagere i et anpartsselskab (GmbH) med en andel på 10 % visse minoritetsrettigheder, som f.eks. vedrører indkaldelse af og beslutningstagning på generalforsamlinger samt opløsningen af et selskab osv. Ifølge Tyskland er Q-Cells' indflydelse ikke større end den indflydelse, som efter tysk selskabsret tilkommer en minoritetsdeltager med mindst 10 % af selskabskapitalen. Endvidere har Tyskland som en yderligere begrundelse for Q-Cells' omfattende medbestemmelsesrettigheder anført den omstændighed, at Q-Cells med sin ejerandel på kun 24,9 % ikke rådede over den lovbestemte spærreminoritet på over 25 %. I stedet for den manglende lovbestemte beskyttelse af Q-Cells er de tilsvarende medbestemmelsesrettigheder derfor blevet indrømmet på grundlag af aftalerne. |
| --- | --- |

(67)

Til støtte for argumentet om, at Q-Cells' ejerandel ikke blev fastsat til 24,9 % i den hensigt at opnå en SMV-bonus, har Tyskland også henvist til den tyske selskabsret. Først og fremmest er Q-Cells' indflydelse i overensstemmelse med bestemmelserne om beskyttelse af minoritetsdeltagere. I denne forbindelse har Tyskland henvist til §§ 50, 61 og 66 i GmbH-Gesetz (den tyske anpartsselskabslov). Disse paragraffer indrømmer deltagere i et anpartsselskab (GmbH) med en andel på 10 % visse minoritetsrettigheder, som f.eks. vedrører indkaldelse af og beslutningstagning på generalforsamlinger samt opløsningen af et selskab osv. Ifølge Tyskland er Q-Cells' indflydelse ikke større end den indflydelse, som efter tysk selskabsret tilkommer en minoritetsdeltager med mindst 10 % af selskabskapitalen. Endvidere har Tyskland som en yderligere begrundelse for Q-Cells' omfattende medbestemmelsesrettigheder anført den omstændighed, at Q-Cells med sin ejerandel på kun 24,9 % ikke rådede over den lovbestemte spærreminoritet på over 25 %. I stedet for den manglende lovbestemte beskyttelse af Q-Cells er de tilsvarende medbestemmelsesrettigheder derfor blevet indrømmet på grundlag af aftalerne.

5.5.   Konklusion

| (68) | Tyskland har rejst indsigelse mod de retlige begrundelser, der ligger til grund for Kommissionens indledning af proceduren, og gjort gældende, at der på anmeldelsestidspunktet var indsendt fuldstændige og rigtige oplysninger, og at artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 derfor ikke finder anvendelse. Tyskland har endvidere gjort gældende, at Kommissionen kun kan foretage sin vurdering af en virksomheds SMV-status på grundlag af de formelle kriterier (antal beskæftigede og finansielle tærskler) i SMV-definitionen og ikke må anvende yderligere »uskrevne kriterier« for at fastslå, om en virksomhed lider under typiske SMV-handicap. Tyskland har bestridt, at Sovello fik tildelt SMV-bonussen i strid med støttereglerne, og gjort gældende, at Kommissionens formodninger med hensyn til en mulig manipulation ikke er korrekte. |
| --- | --- |

(68)

Tyskland har rejst indsigelse mod de retlige begrundelser, der ligger til grund for Kommissionens indledning af proceduren, og gjort gældende, at der på anmeldelsestidspunktet var indsendt fuldstændige og rigtige oplysninger, og at artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 derfor ikke finder anvendelse. Tyskland har endvidere gjort gældende, at Kommissionen kun kan foretage sin vurdering af en virksomheds SMV-status på grundlag af de formelle kriterier (antal beskæftigede og finansielle tærskler) i SMV-definitionen og ikke må anvende yderligere »uskrevne kriterier« for at fastslå, om en virksomhed lider under typiske SMV-handicap. Tyskland har bestridt, at Sovello fik tildelt SMV-bonussen i strid med støttereglerne, og gjort gældende, at Kommissionens formodninger med hensyn til en mulig manipulation ikke er korrekte.

| (69) | Ifølge Tyskland opfyldte Sovello på anmeldelsestidspunktet kriterierne i SMV-definitionen: Q-Cells havde kun en minoritetsinteresse på 24,9 % i Sovello og var hverken en partnervirksomhed eller en tilknyttet virksomhed til Sovello som omhandlet i SMV-definitionen. Ved beregningen af tærsklerne for SMV må dataene for Q-Cells derfor ikke tages i betragtning. Tyskland har bestridt, at Q-Cells på anmeldelsestidspunktet udøvede større indflydelse på Sovello, end en investor, der ejede 24,9 % af kapitalandelene i Sovello, havde udøvet. Desuden er Tyskland af den opfattelse, at Sovello absolut led under typiske SMV-handicap, og at investeringsprojektet ikke var blevet gennemført uden statsstøtten, herunder SMV-bonussen. |
| --- | --- |

(69)

Ifølge Tyskland opfyldte Sovello på anmeldelsestidspunktet kriterierne i SMV-definitionen: Q-Cells havde kun en minoritetsinteresse på 24,9 % i Sovello og var hverken en partnervirksomhed eller en tilknyttet virksomhed til Sovello som omhandlet i SMV-definitionen. Ved beregningen af tærsklerne for SMV må dataene for Q-Cells derfor ikke tages i betragtning. Tyskland har bestridt, at Q-Cells på anmeldelsestidspunktet udøvede større indflydelse på Sovello, end en investor, der ejede 24,9 % af kapitalandelene i Sovello, havde udøvet. Desuden er Tyskland af den opfattelse, at Sovello absolut led under typiske SMV-handicap, og at investeringsprojektet ikke var blevet gennemført uden statsstøtten, herunder SMV-bonussen.

6.   VURDERING AF STØTTEN

6.1.   Indledende bemærkninger

| (70) | Den 7. juni 2006 godkendte Kommissionen en SMV-bonus på 15 % BSÆ til Sovello (ydet ved siden af regionalstøtte). Senere fandt Kommissionen holdepunkter for, at denne første beslutning muligvis var baseret på urigtige oplysninger, som var indsendt i forbindelse med den oprindelige anmeldelse; da de pågældende oplysninger under visse omstændigheder var afgørende for undersøgelsesresultatet, besluttede Kommissionen den 17. juni 2008 at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til den omhandlede støtte for at ophæve beslutning N 426/05 og vedtage en ny afgørelse. (Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 kan nye retsakter, der vedtages af Kommissionen, i den danske version ikke længere kaldes »beslutning«, men hedder »afgørelse«.) |
| --- | --- |

(70)

Den 7. juni 2006 godkendte Kommissionen en SMV-bonus på 15 % BSÆ til Sovello (ydet ved siden af regionalstøtte). Senere fandt Kommissionen holdepunkter for, at denne første beslutning muligvis var baseret på urigtige oplysninger, som var indsendt i forbindelse med den oprindelige anmeldelse; da de pågældende oplysninger under visse omstændigheder var afgørende for undersøgelsesresultatet, besluttede Kommissionen den 17. juni 2008 at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til den omhandlede støtte for at ophæve beslutning N 426/05 og vedtage en ny afgørelse. (Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 kan nye retsakter, der vedtages af Kommissionen, i den danske version ikke længere kaldes »beslutning«, men hedder »afgørelse«.)

6.2.   Anmeldelsespligt, retsgrundlag og gældende lovgivning

| (71) | Tyskland anmeldte SMV-bonussen til Sovello ved brev af 29. august 2005, der registreredes i Kommissionen den 1. september 2005. |
| --- | --- |

(71)

Tyskland anmeldte SMV-bonussen til Sovello ved brev af 29. august 2005, der registreredes i Kommissionen den 1. september 2005.

| (72) | SMV-bonussen til Sovello blev tildelt den 21. april 2005 (under forbehold af Kommissionens godkendelse) ved siden af en regionalstøtte, der var lovligt ydet på grundlag af den tyske GA-ordning. Denne ordning indeholder en udtrykkelig bestemmelse (25), hvorefter Tyskland skal foretage individuel anmeldelse af alle SMV-bonusser, som overskrider den tærskel, der er fastsat i gruppefritagelsesforordningen for SMV for anmeldelsespligten for individuelle støtteforanstaltninger. I henhold til den gruppefritagelsesforordning for SMV, der var gældende på anmeldelsestidspunktet, kan der overalt i EU ydes investeringsstøtte til fordel for SMV med en støtteintensitet på 7,5 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) for mellemstore virksomheder og på 15 % NSÆ for små virksomheder. Såfremt støttemodtageren er beliggende i et støtteberettiget område, er også støtte op til det beløb, der er tilladt i henhold til retningslinjerne fra 1998, plus den yderligere SMV-bonus fritaget efter gruppefritagelsesforordningen for SMV. Gruppefritagelsesforordningen for SMV fastsætter imidlertid ingen fritagelse for visse projekter med støtteberettigede udgifter på over 25 mio. EUR eller for projekter, hvortil der ydes bruttostøtte på over 15 mio. EUR. En sådan støtte skal anmeldes individuelt. |
| --- | --- |

(72)

SMV-bonussen til Sovello blev tildelt den 21. april 2005 (under forbehold af Kommissionens godkendelse) ved siden af en regionalstøtte, der var lovligt ydet på grundlag af den tyske GA-ordning. Denne ordning indeholder en udtrykkelig bestemmelse (25), hvorefter Tyskland skal foretage individuel anmeldelse af alle SMV-bonusser, som overskrider den tærskel, der er fastsat i gruppefritagelsesforordningen for SMV for anmeldelsespligten for individuelle støtteforanstaltninger. I henhold til den gruppefritagelsesforordning for SMV, der var gældende på anmeldelsestidspunktet, kan der overalt i EU ydes investeringsstøtte til fordel for SMV med en støtteintensitet på 7,5 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) for mellemstore virksomheder og på 15 % NSÆ for små virksomheder. Såfremt støttemodtageren er beliggende i et støtteberettiget område, er også støtte op til det beløb, der er tilladt i henhold til retningslinjerne fra 1998, plus den yderligere SMV-bonus fritaget efter gruppefritagelsesforordningen for SMV. Gruppefritagelsesforordningen for SMV fastsætter imidlertid ingen fritagelse for visse projekter med støtteberettigede udgifter på over 25 mio. EUR eller for projekter, hvortil der ydes bruttostøtte på over 15 mio. EUR. En sådan støtte skal anmeldes individuelt.

| (73) | Ved undersøgelsen af, om en virksomhed er en SMV, anvender Kommissionen SMV-henstillingen. |
| --- | --- |

(73)

Ved undersøgelsen af, om en virksomhed er en SMV, anvender Kommissionen SMV-henstillingen.

6.3.   Undersøgelse af Sovellos SMV-status

6.3.1.   Anvendelse af artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999

| (74) | I artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 hedder det: »Efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger kan Kommissionen ophæve en beslutning (...), hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4. (...)«. |
| --- | --- |

(74)

I artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 hedder det: »Efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger kan Kommissionen ophæve en beslutning (...), hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4. (...)«.

| (75) | Tyskland har bestridt at have indsendt urigtige eller ufuldstændige oplysninger på noget tidspunkt under den foreløbige undersøgelse, da a) alle de oplysninger, der kræves ifølge Kommissionens meddelelse om modelerklæringen, blev indsendt, og b) ingen af de relevante undersøgelser og bestemmelser, der er fastsat i Kommissionens henstilling, krævede, at der blev indsendt yderligere oplysninger om et joint ventures strukturelle opbygning eller en virksomheds vedtægter. |
| --- | --- |

(75)

Tyskland har bestridt at have indsendt urigtige eller ufuldstændige oplysninger på noget tidspunkt under den foreløbige undersøgelse, da a) alle de oplysninger, der kræves ifølge Kommissionens meddelelse om modelerklæringen, blev indsendt, og b) ingen af de relevante undersøgelser og bestemmelser, der er fastsat i Kommissionens henstilling, krævede, at der blev indsendt yderligere oplysninger om et joint ventures strukturelle opbygning eller en virksomheds vedtægter.

| (76) | Ifølge Kommissionens meddelelse om modelerklæringen er det imidlertid ikke obligatorisk at anvende modelerklæringen, der kun er tænkt som et eksempel, og kontrollen og undersøgelserne efter national og EU-ret berøres ikke af disse erklæringer. Under den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen opfordret Tyskland til enten at fremlægge en erklæring på tro og love fra Q-Cells om, at dette selskab ikke opfyldte nogen af kriterierne i artikel 3, stk. 3, litra a)-d), i bilaget til SMV-henstillingen (26), eller, såfremt dette ikke var muligt, at indsende en kopi af vedtægterne for Sovello. Den 28. oktober 2005 indsendte Tyskland en sådan en erklæring på tro og love fra Q-Cells. Da Sovellos ejerstruktur under den foreløbige undersøgelse af den anmeldte støtte ændrede sig som følge af optagelsen af en tredje joint venture-partner (REC), indsendte Tyskland (den 4. april 2006) også en erklæring på tro og love fra denne nye selskabsdeltager. Beslutning N 426/05 blev efter afslutningen af den foreløbige undersøgelse vedtaget på grundlag af disse oplysninger fra Tyskland. |
| --- | --- |

(76)

Ifølge Kommissionens meddelelse om modelerklæringen er det imidlertid ikke obligatorisk at anvende modelerklæringen, der kun er tænkt som et eksempel, og kontrollen og undersøgelserne efter national og EU-ret berøres ikke af disse erklæringer. Under den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen opfordret Tyskland til enten at fremlægge en erklæring på tro og love fra Q-Cells om, at dette selskab ikke opfyldte nogen af kriterierne i artikel 3, stk. 3, litra a)-d), i bilaget til SMV-henstillingen (26), eller, såfremt dette ikke var muligt, at indsende en kopi af vedtægterne for Sovello. Den 28. oktober 2005 indsendte Tyskland en sådan en erklæring på tro og love fra Q-Cells. Da Sovellos ejerstruktur under den foreløbige undersøgelse af den anmeldte støtte ændrede sig som følge af optagelsen af en tredje joint venture-partner (REC), indsendte Tyskland (den 4. april 2006) også en erklæring på tro og love fra denne nye selskabsdeltager. Beslutning N 426/05 blev efter afslutningen af den foreløbige undersøgelse vedtaget på grundlag af disse oplysninger fra Tyskland.

| (77) | Kommissionen var nødt til at undersøge, om støttemodtageren var en SMV. Hvis der på tidspunktet for den foreløbige undersøgelse eksisterer dokumenter, hvoraf det udtrykkeligt fremgår skriftligt, at ejerstrukturen i et joint venture blev udformet på en sådan måde, at kriterierne i SMV-definitionen er opfyldt, eller hvoraf det entydigt fremgår, at det er hensigten at ændre virksomhedens struktur, så snart tildelingen af en SMV-bonus er sikret, kan det ikke argumenteres, at disse oplysninger ikke i det mindste var relevante for undersøgelsen af det pågældende joint ventures SMV-status eller ikke var af afgørende betydning for beslutningen. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen var nødt til at undersøge, om støttemodtageren var en SMV. Hvis der på tidspunktet for den foreløbige undersøgelse eksisterer dokumenter, hvoraf det udtrykkeligt fremgår skriftligt, at ejerstrukturen i et joint venture blev udformet på en sådan måde, at kriterierne i SMV-definitionen er opfyldt, eller hvoraf det entydigt fremgår, at det er hensigten at ændre virksomhedens struktur, så snart tildelingen af en SMV-bonus er sikret, kan det ikke argumenteres, at disse oplysninger ikke i det mindste var relevante for undersøgelsen af det pågældende joint ventures SMV-status eller ikke var af afgørende betydning for beslutningen.

| (78) | Da disse dokumenter (Heads of Agreement, vedtægter, MJVA1 og MJVA2) ikke var blevet indsendt til Kommissionen, var dens billede af den relevante situation på daværende tidspunkt ufuldstændigt, således at dens oprindelige positive beslutning om SMV-bonussen til Sovello var baseret på ufuldstændige og dermed urigtige oplysninger. |
| --- | --- |

(78)

Da disse dokumenter (Heads of Agreement, vedtægter, MJVA1 og MJVA2) ikke var blevet indsendt til Kommissionen, var dens billede af den relevante situation på daværende tidspunkt ufuldstændigt, således at dens oprindelige positive beslutning om SMV-bonussen til Sovello var baseret på ufuldstændige og dermed urigtige oplysninger.

| (79) | Efter Kommissionens opfattelse var Tyskland forpligtet til at indsende alle oplysninger, der på daværende tidspunkt var til rådighed og relevante for beslutning N 426/05. På denne baggrund når Kommissionen til den konklusion, at de oplysninger, som Tyskland har indsendt, var ufuldstændige og dermed urigtige. Artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver en objektiv procedure, hvorefter Kommissionen kan ophæve forkerte beslutninger, finder derfor anvendelse. |
| --- | --- |

(79)

Efter Kommissionens opfattelse var Tyskland forpligtet til at indsende alle oplysninger, der på daværende tidspunkt var til rådighed og relevante for beslutning N 426/05. På denne baggrund når Kommissionen til den konklusion, at de oplysninger, som Tyskland har indsendt, var ufuldstændige og dermed urigtige. Artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver en objektiv procedure, hvorefter Kommissionen kan ophæve forkerte beslutninger, finder derfor anvendelse.

| (80) | Efter tysk ret var Tyskland forpligtet til at undersøge, om der forelå en omgåelse af SMV-definitionen. I den tyske ordning (27), der dannede grundlag for tildelingen af SMV-bonussen, udelukkes en SMV-status udtrykkeligt — selv når de formelle kriterier i SMV-definitionen er opfyldt — i tilfælde, hvor store virksomheder faktisk udøver kontrollen, samt i forbindelse med økonomiske enheder, som ikke kan betragtes som SMV ud fra økonomiske synspunkter. |
| --- | --- |

(80)

Efter tysk ret var Tyskland forpligtet til at undersøge, om der forelå en omgåelse af SMV-definitionen. I den tyske ordning (27), der dannede grundlag for tildelingen af SMV-bonussen, udelukkes en SMV-status udtrykkeligt — selv når de formelle kriterier i SMV-definitionen er opfyldt — i tilfælde, hvor store virksomheder faktisk udøver kontrollen, samt i forbindelse med økonomiske enheder, som ikke kan betragtes som SMV ud fra økonomiske synspunkter.

6.3.2.   Lovligheden af »yderligere kriterier« for vurderingen af en virksomheds SMV-status

| (81) | Tyskland har gjort gældende, at da ingen andre kriterier er defineret klart i SMV-henstillingen bortset fra de formelle tærskelkriterier, er de formelle kriterier for undersøgelsen af en virksomheds SMV-status af afgørende betydning for at sikre retssikkerhed og forudsigelighed af Kommissionens politik på statsstøtteområdet. Tyskland har endvidere anført, at eventuelle yderligere kriterier kun kan indføres i forbindelse med en tilpasning af SMV-definitionen og ikke i forbindelse med enkelttilfælde. |
| --- | --- |

(81)

Tyskland har gjort gældende, at da ingen andre kriterier er defineret klart i SMV-henstillingen bortset fra de formelle tærskelkriterier, er de formelle kriterier for undersøgelsen af en virksomheds SMV-status af afgørende betydning for at sikre retssikkerhed og forudsigelighed af Kommissionens politik på statsstøtteområdet. Tyskland har endvidere anført, at eventuelle yderligere kriterier kun kan indføres i forbindelse med en tilpasning af SMV-definitionen og ikke i forbindelse med enkelttilfælde.

| (82) | Med hensyn til definitionen af partnervirksomhed er der i Kommissionens henstilling i realiteten ikke fastsat noget andet kriterium end tærsklen på 25 % af kapitalen eller stemmerettighederne. Den indeholder heller ikke noget specifikt forbud mod omgåelse. I forbindelse med statsstøttekontrollen råder Kommissionen imidlertid over et vist skøn, for at det indre marked kan beskyttes mod uberettigede konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(82)

Med hensyn til definitionen af partnervirksomhed er der i Kommissionens henstilling i realiteten ikke fastsat noget andet kriterium end tærsklen på 25 % af kapitalen eller stemmerettighederne. Den indeholder heller ikke noget specifikt forbud mod omgåelse. I forbindelse med statsstøttekontrollen råder Kommissionen imidlertid over et vist skøn, for at det indre marked kan beskyttes mod uberettigede konkurrencefordrejninger.

| (83) | Kommissionen erkender, at retssikkerhed og gennemsigtighed er nødvendig ved anvendelsen af støttereglerne. Derfor bør undersøgelser, som går videre end anvendelsen af de formelle kriterier, ubetinget begrænses til sjældne undtagelsestilfælde, hvor der entydigt kan antages at foreligge en omgåelse. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen erkender, at retssikkerhed og gennemsigtighed er nødvendig ved anvendelsen af støttereglerne. Derfor bør undersøgelser, som går videre end anvendelsen af de formelle kriterier, ubetinget begrænses til sjældne undtagelsestilfælde, hvor der entydigt kan antages at foreligge en omgåelse.

| (84) | Kommissionen anvender imidlertid ingen »yderligere kriterier« ved siden af SMV-definitionen, men går kun ud over den rent formelle analyse, hvilket skal være muligt, når Kommissionen skal tage stilling til en individuel støtteforanstaltning på grundlag af artikel 6 i gruppefritagelsesforordningen for SMV. På denne måde sikrer Kommissionen, at kun ægte SMV'er, hvis størrelse faktisk udgør et handicap, tildeles SMV-bonusser og ikke virksomheder, som via tilknyttede virksomheder og/eller partnervirksomheder har adgang til finansielle midler og støtte, som ikke er tilgængelige for konkurrenter af samme størrelse. For at sikre, at kun ægte SMV'er kommer i betragtning, skal der være en måde til at udelukke retlige enheder, hvor SMV-definitionen omgås. Denne tilgang er i overensstemmelse med retspraksis i Solar Tech-sagen og Pollmeier-sagen (se fodnote 20 og 21), hvor EU's retsinstanser har accepteret, at Kommissionen afviser at godkende tildelingen af en SMV-bonus, når der foreligger en omgåelse. Det følger således implicit af SMV-definitionen, at den ikke finder anvendelse, når der er en sådan risiko, og kriterierne kun formelt overholdes. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen anvender imidlertid ingen »yderligere kriterier« ved siden af SMV-definitionen, men går kun ud over den rent formelle analyse, hvilket skal være muligt, når Kommissionen skal tage stilling til en individuel støtteforanstaltning på grundlag af artikel 6 i gruppefritagelsesforordningen for SMV. På denne måde sikrer Kommissionen, at kun ægte SMV'er, hvis størrelse faktisk udgør et handicap, tildeles SMV-bonusser og ikke virksomheder, som via tilknyttede virksomheder og/eller partnervirksomheder har adgang til finansielle midler og støtte, som ikke er tilgængelige for konkurrenter af samme størrelse. For at sikre, at kun ægte SMV'er kommer i betragtning, skal der være en måde til at udelukke retlige enheder, hvor SMV-definitionen omgås. Denne tilgang er i overensstemmelse med retspraksis i Solar Tech-sagen og Pollmeier-sagen (se fodnote 20 og 21), hvor EU's retsinstanser har accepteret, at Kommissionen afviser at godkende tildelingen af en SMV-bonus, når der foreligger en omgåelse. Det følger således implicit af SMV-definitionen, at den ikke finder anvendelse, når der er en sådan risiko, og kriterierne kun formelt overholdes.

| (85) | Tysklands argument om, at situationen i Sovellos tilfælde adskiller sig fra situationen i Solar Tech-sagen og Pollmeier-sagen, og at retspraksis er baseret på SMV-henstillingen fra 1996 og derfor ikke kan overføres til den nuværende SMV-definition, er ikke holdbart. De vigtigste kriterier i SMV-henstillingen fra 1996 for en partnervirksomhed (kapital eller stemmerettigheder på 25 % eller derover) blev overtaget og blot præciseret i SMV-henstilling 2003/361/EF. Da der imidlertid altid er risiko for, at også de mest omfattende og præcise kriterier omgås, skal det under alle omstændigheder være muligt at modvirke forsøg på at omgå den gældende SMV-definition. I denne henseende har retsinstanserne også bekræftet et ret generelt princip — ingen omgåelse. |
| --- | --- |

(85)

Tysklands argument om, at situationen i Sovellos tilfælde adskiller sig fra situationen i Solar Tech-sagen og Pollmeier-sagen, og at retspraksis er baseret på SMV-henstillingen fra 1996 og derfor ikke kan overføres til den nuværende SMV-definition, er ikke holdbart. De vigtigste kriterier i SMV-henstillingen fra 1996 for en partnervirksomhed (kapital eller stemmerettigheder på 25 % eller derover) blev overtaget og blot præciseret i SMV-henstilling 2003/361/EF. Da der imidlertid altid er risiko for, at også de mest omfattende og præcise kriterier omgås, skal det under alle omstændigheder være muligt at modvirke forsøg på at omgå den gældende SMV-definition. I denne henseende har retsinstanserne også bekræftet et ret generelt princip — ingen omgåelse.

6.3.3.   Virksomhedsdokumenter og faktisk situation

| (86) | I virksomhedens dokumenter (Heads of Agreement, vedtægter for Sovello af 13. januar 2005 og MJVA1) findes der klare holdepunkter for, at den oprindelige virksomhedsstruktur bevidst var opbygget med det formål at opnå en SMV-bonus. I punkt 5 i Heads of Agreement hedder det helt udtrykkeligt i denne henseende:
  »The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as »small or medium enterprises' under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, .« [Med henblik på at være berettiget til størst mulig støtte er det efter parternes opfattelse i JVCo's interesse, at Q begrænser sin ejerandel i JVCo, indtil enten E eller JVCo ikke længere betragtes som »små eller mellemstore virksomheder« i henhold til bestemmelserne om investeringstilskud osv., eller denne begrænsning bortfalder. I denne forbindelse skal .«] (28) (Kommissionens fremhævelse) |
| --- | --- |

(86)

I virksomhedens dokumenter (Heads of Agreement, vedtægter for Sovello af 13. januar 2005 og MJVA1) findes der klare holdepunkter for, at den oprindelige virksomhedsstruktur bevidst var opbygget med det formål at opnå en SMV-bonus. I punkt 5 i Heads of Agreement hedder det helt udtrykkeligt i denne henseende:

»The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as »small or medium enterprises' under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, .« [Med henblik på at være berettiget til størst mulig støtte er det efter parternes opfattelse i JVCo's interesse, at Q begrænser sin ejerandel i JVCo, indtil enten E eller JVCo ikke længere betragtes som »små eller mellemstore virksomheder« i henhold til bestemmelserne om investeringstilskud osv., eller denne begrænsning bortfalder. I denne forbindelse skal .«] (28) (Kommissionens fremhævelse)

| (87) | Denne klare hensigt er bekræftet i artikel 2.5, litra c), i MJVA1:
  »The Parties shall use reasonable best efforts as soon as reasonably practicable following the Closing Date, by VentureCo; and to obtain the funds necessary to fund to VentureCo the amounts specified in Section 2.4 (b) and 2.4 (c) when due.« [Parterne gør enhver rimelig indsats for hurtigst muligt efter fristens udløb ; og at VentureCo modtager de midler, der er nødvendige til finansieringen heraf i henhold til afsnit 2.4, litra b) og c), når de forfalder.] (Kommissionens fremhævelse) |
| --- | --- |

(87)

Denne klare hensigt er bekræftet i artikel 2.5, litra c), i MJVA1:

»The Parties shall use reasonable best efforts as soon as reasonably practicable following the Closing Date, by VentureCo; and to obtain the funds necessary to fund to VentureCo the amounts specified in Section 2.4 (b) and 2.4 (c) when due.« [Parterne gør enhver rimelig indsats for hurtigst muligt efter fristens udløb ; og at VentureCo modtager de midler, der er nødvendige til finansieringen heraf i henhold til afsnit 2.4, litra b) og c), når de forfalder.] (Kommissionens fremhævelse)

| (88) | Flere elementer tyder på, at Evergreen og Q-Cells fra begyndelsen havde til hensigt at indrømme begge partnere de samme rettigheder, så snart tildelingen af SMV-bonussen var sikret:






  — | I artikel 3, stk. 6, i MJVA1 er det fastsat, at , at Q-Cells forhøjer sin ejerandel i EverQ til 50 %, uden at dette kan medføre, at de kompetente myndigheder ikke (...) imødekommer en ansøgning om statslige investeringstilskud (...), . I denne forbindelse anvendes en særpris. |
| --- | --- | --- |

(88)

Flere elementer tyder på, at Evergreen og Q-Cells fra begyndelsen havde til hensigt at indrømme begge partnere de samme rettigheder, så snart tildelingen af SMV-bonussen var sikret:

—

I artikel 3, stk. 6, i MJVA1 er det fastsat, at , at Q-Cells forhøjer sin ejerandel i EverQ til 50 %, uden at dette kan medføre, at de kompetente myndigheder ikke (...) imødekommer en ansøgning om statslige investeringstilskud (...), . I denne forbindelse anvendes en særpris.

| — | Artikel 3, stk. 6, i MJVA1 indeholder endog en nødplan, hvorefter Q-Cells om nødvendigt kan forhøje sin ejerandel på anden måde end gennem kapitalinteressen:
  »If at the time of an Additional Financing request the Grant Impunity Notice cannot be obtained, the Parties shall enter into discussions as to whether Q can participate in the Additional Financing to the extent necessary to enable it to increase its ownership in VentureCo to 50 %, as provided herein, .« [Såfremt der på tidspunktet for en anmodning om yderligere finansiering ikke kan opnås en erklæring om støttens forenelighed, indleder parterne drøftelser om, hvorvidt Q kan deltage i den yderligere finansiering i det omfang, der er nødvendigt for at gøre det muligt for virksomheden at .] (29)
  (Kommissionens fremhævelse). |
| --- | --- |

—

Artikel 3, stk. 6, i MJVA1 indeholder endog en nødplan, hvorefter Q-Cells om nødvendigt kan forhøje sin ejerandel på anden måde end gennem kapitalinteressen:

»If at the time of an Additional Financing request the Grant Impunity Notice cannot be obtained, the Parties shall enter into discussions as to whether Q can participate in the Additional Financing to the extent necessary to enable it to increase its ownership in VentureCo to 50 %, as provided herein, .« [Såfremt der på tidspunktet for en anmodning om yderligere finansiering ikke kan opnås en erklæring om støttens forenelighed, indleder parterne drøftelser om, hvorvidt Q kan deltage i den yderligere finansiering i det omfang, der er nødvendigt for at gøre det muligt for virksomheden at .] (29)
  (Kommissionens fremhævelse).

| (89) | Efter Kommissionens opfattelse giver bestemmelserne i vedtægterne, Heads of Agreement og MJVA1 Q-Cells større muligheder for at øve indflydelse på Sovellos forretningsbeslutninger, end en minoritetsdeltager med en ejerandel på 24,9 % efter traditionel selskabsret kan forvente (i en joint venture-aftale er dette imidlertid ikke nødvendigvis usædvanligt). I Heads of Agreement er fastsat følgende:
  »The Governance of JVCo will generally be structured and balanced to take into account each Party's relative economic interest in JVCo and the fact that E needs initially to have a higher degree of control of JVCo as a result of the materiality of the operations of JVCo relative to E's operations on a consolidated basis. At the same time, the JVCo governance structure will include provisions that .« [JVCo's ledelse vil generelt blive struktureret og opdelt på en sådan måde, at der tages hensyn til hver partners økonomiske interesse i JVCo og den omstændighed, at E i første omgang skal kunne udøve en større grad af kontrol med JVCo som følge af den afgørende betydning af JVCo's virksomhed for E's virksomhed på et konsolideret grundlag. Samtidig vil JVCo's ledelsesstruktur være underkastet betingelser, .] (Kommissionens fremhævelse) |
| --- | --- |

(89)

Efter Kommissionens opfattelse giver bestemmelserne i vedtægterne, Heads of Agreement og MJVA1 Q-Cells større muligheder for at øve indflydelse på Sovellos forretningsbeslutninger, end en minoritetsdeltager med en ejerandel på 24,9 % efter traditionel selskabsret kan forvente (i en joint venture-aftale er dette imidlertid ikke nødvendigvis usædvanligt). I Heads of Agreement er fastsat følgende:

»The Governance of JVCo will generally be structured and balanced to take into account each Party's relative economic interest in JVCo and the fact that E needs initially to have a higher degree of control of JVCo as a result of the materiality of the operations of JVCo relative to E's operations on a consolidated basis. At the same time, the JVCo governance structure will include provisions that .« [JVCo's ledelse vil generelt blive struktureret og opdelt på en sådan måde, at der tages hensyn til hver partners økonomiske interesse i JVCo og den omstændighed, at E i første omgang skal kunne udøve en større grad af kontrol med JVCo som følge af den afgørende betydning af JVCo's virksomhed for E's virksomhed på et konsolideret grundlag. Samtidig vil JVCo's ledelsesstruktur være underkastet betingelser, .] (Kommissionens fremhævelse)

| (90) | Det hedder endvidere i Heads of Agreement, at partnerne aftaler i fællesskab at identificere visse vigtige forretningsbeslutninger, der kræver tilslutning fra begge parter. |
| --- | --- |

(90)

Det hedder endvidere i Heads of Agreement, at partnerne aftaler i fællesskab at identificere visse vigtige forretningsbeslutninger, der kræver tilslutning fra begge parter.

| (91) | I de oprindelige vedtægter for Sovello er fastsat følgende:






  — | Bestyrelsen består af tre medlemmer (to medlemmer udnævnes af Evergreen, herunder også formanden, der skal være »acceptabel« for Q-Cells; et medlem (samtidig næstformand) udnævnes og afsættes af Q-Cells). |
| --- | --- | --- |

(91)

I de oprindelige vedtægter for Sovello er fastsat følgende:

—

Bestyrelsen består af tre medlemmer (to medlemmer udnævnes af Evergreen, herunder også formanden, der skal være »acceptabel« for Q-Cells; et medlem (samtidig næstformand) udnævnes og afsættes af Q-Cells).

| — | Forskellige vigtige forretningsbeslutninger (godkendelse af årsplan og balance, strategiske beslutninger vedrørende tidsplan og produktionsmængde, kapacitetsudvidelse, salg af wafere/celler foruden moduler, bestemmelse af mærker og mærkenavne, aftaler vedrørende intellektuel ejendomsret osv.) kræver tilslutning fra mindst én af de af Evergreen og Q-Cells udnævnte ledere. |
| --- | --- |

—

Forskellige vigtige forretningsbeslutninger (godkendelse af årsplan og balance, strategiske beslutninger vedrørende tidsplan og produktionsmængde, kapacitetsudvidelse, salg af wafere/celler foruden moduler, bestemmelse af mærker og mærkenavne, aftaler vedrørende intellektuel ejendomsret osv.) kræver tilslutning fra mindst én af de af Evergreen og Q-Cells udnævnte ledere.

| (92) | Da Q-Cells således har væsentlige beslutningsbeføjelser, er Tysklands argument om, at Evergreen behøvede en ejerandel på over 75 % for at beskytte sine interesser (og Q-Cells' ejerandel på 24,9 % skyldtes andet end bestræbelser på at omgå bestemmelserne), ikke holdbart. Kommissionen noterer sig, at Evergreen i første omgang faktisk tilstræbte at få en majoritetsinteresse i Sovello (se punkt 5 i Heads of Agreement: »E will be required to own a majority interest in the equity of JVCo in the near term« [E skal inden for en overskuelig fremtid have en majoritetsinteresse i JVCo's selskabskapital]), men at en sådan majoritet også kunne opnås med en anden procentdel (mellem 51 % og 75 %). |
| --- | --- |

(92)

Da Q-Cells således har væsentlige beslutningsbeføjelser, er Tysklands argument om, at Evergreen behøvede en ejerandel på over 75 % for at beskytte sine interesser (og Q-Cells' ejerandel på 24,9 % skyldtes andet end bestræbelser på at omgå bestemmelserne), ikke holdbart. Kommissionen noterer sig, at Evergreen i første omgang faktisk tilstræbte at få en majoritetsinteresse i Sovello (se punkt 5 i Heads of Agreement: »E will be required to own a majority interest in the equity of JVCo in the near term« [E skal inden for en overskuelig fremtid have en majoritetsinteresse i JVCo's selskabskapital]), men at en sådan majoritet også kunne opnås med en anden procentdel (mellem 51 % og 75 %).

| (93) | Den omstændighed, at Q-Cells kunne få indflydelse på strategiske beslutninger, bekræftes også i Evergreens årsberetning for 2004, hvori det hedder:
  »the strategic partnership is « [det strategiske partnerskab ], (Kommissionens fremhævelse)

  og
  »although initially a minority shareholder in the strategic partnership, ; as a result, we may be unable to take certain actions that we believe would be in our best interests, which, given the expected materiality of the strategic partnership to our combined operations, could significantly harm our business; further, we may be liable to third parties for the material decisions and actions of Q-Cells in the strategic partnership, which actions may harm the strategic partnership and our business.« [selv om Q-Cells i begyndelsen var minoritetsdeltager i det strategiske partnerskab, vil Q-Cells ; derfor vil vi under visse omstændigheder ikke være i stand til at træffe visse beslutninger, som efter vor opfattelse er i vor interesse, hvilket i betragtning af det strategiske partnerskabs forventede betydning for vore fælles aktiviteter alvorligt kan skade vor virksomhed; endvidere kan vi over for tredjeparter være ansvarlige for Q-Cells' afgørende beslutninger og foranstaltninger i det strategiske partnerskab, og Q-Cells' foranstaltninger kan skade det strategiske partnerskab og vor virksomhed.] (Kommissionens fremhævelse). |
| --- | --- |

(93)

Den omstændighed, at Q-Cells kunne få indflydelse på strategiske beslutninger, bekræftes også i Evergreens årsberetning for 2004, hvori det hedder:

»the strategic partnership is « [det strategiske partnerskab ], (Kommissionens fremhævelse)

og

»although initially a minority shareholder in the strategic partnership, ; as a result, we may be unable to take certain actions that we believe would be in our best interests, which, given the expected materiality of the strategic partnership to our combined operations, could significantly harm our business; further, we may be liable to third parties for the material decisions and actions of Q-Cells in the strategic partnership, which actions may harm the strategic partnership and our business.« [selv om Q-Cells i begyndelsen var minoritetsdeltager i det strategiske partnerskab, vil Q-Cells ; derfor vil vi under visse omstændigheder ikke være i stand til at træffe visse beslutninger, som efter vor opfattelse er i vor interesse, hvilket i betragtning af det strategiske partnerskabs forventede betydning for vore fælles aktiviteter alvorligt kan skade vor virksomhed; endvidere kan vi over for tredjeparter være ansvarlige for Q-Cells' afgørende beslutninger og foranstaltninger i det strategiske partnerskab, og Q-Cells' foranstaltninger kan skade det strategiske partnerskab og vor virksomhed.] (Kommissionens fremhævelse).

| (94) | Følgende uddrag af Heads of Agreement viser, at Q-Cells' rolle i Sovello var afgørende for joint ventures funktionsevne: | »It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q's current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.« [Det forventes, at Q bliver en vigtig kilde til overførte og udsendte medarbejdere for JVCo som følge af, at anlægget placeres i Tyskland i nærheden af Q's nuværende produktionsanlæg. Desuden vil Q i begyndelsen have hovedansvaret for at ansætte nye medarbejdere til produktionsanlægget.] |
| --- | --- | --- |

(94)

Følgende uddrag af Heads of Agreement viser, at Q-Cells' rolle i Sovello var afgørende for joint ventures funktionsevne:

»It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q's current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.« [Det forventes, at Q bliver en vigtig kilde til overførte og udsendte medarbejdere for JVCo som følge af, at anlægget placeres i Tyskland i nærheden af Q's nuværende produktionsanlæg. Desuden vil Q i begyndelsen have hovedansvaret for at ansætte nye medarbejdere til produktionsanlægget.]

| | »JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.« [JVCo kan til en partner varigt eller midlertidigt outsource visse tjenesteydelser (infrastruktur, ledelse, driftsmæssig og teknologisk støtte og udvikling osv.), som kan udføres billigere af en partner end af JVCo selv. Begge partnere forpligter sig til navnlig i JVCo's opstartsfase at indgå aftaler om levering af de nødvendige tjenesteydelser til JVCo i en periode på mindst to år, indtil JVCo er i stand til at arbejde omkostningseffektivt uden denne støtte fra ejernes side.] |
| --- | --- |

»JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.« [JVCo kan til en partner varigt eller midlertidigt outsource visse tjenesteydelser (infrastruktur, ledelse, driftsmæssig og teknologisk støtte og udvikling osv.), som kan udføres billigere af en partner end af JVCo selv. Begge partnere forpligter sig til navnlig i JVCo's opstartsfase at indgå aftaler om levering af de nødvendige tjenesteydelser til JVCo i en periode på mindst to år, indtil JVCo er i stand til at arbejde omkostningseffektivt uden denne støtte fra ejernes side.]

| | »[...For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.« [F.eks. antages det, at Q på grund af sin tætte beliggenhed på JVCo's produktionsanlæg vil være i stand til at levere infrastrukturtjenester til JVCo, indtil JVCo selv kan levere sådanne tjenester.] |
| --- | --- |

»[...For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.« [F.eks. antages det, at Q på grund af sin tætte beliggenhed på JVCo's produktionsanlæg vil være i stand til at levere infrastrukturtjenester til JVCo, indtil JVCo selv kan levere sådanne tjenester.]

| (95) | I MJVA1 er der ligeledes anført en lang række tjenesteydelser, som kan leveres til Sovello (af de to partnere Q-Cells og Evergreen): generel rådgivning inden for ledelsesspørgsmål, bistand ved ansøgning om det statslige investeringstilskud, bistand ved ansøgning om godkendelser i Tyskland, bistand ved udvælgelse og ansættelse af tyske ledende medarbejdere, bistand i skattespørgsmål, rådgivning inden for forretnings- og virksomhedsstruktur, rådgivning og bistand ved tilvejebringelse af kapital, formidling af partnernes leverandører, rådgivning i forbindelse med overførsel af partnernes teknologier, teknologisk støtte, bistand ved erhvervelse af lokale infrastrukturer, menneskelige ressourcer og ansættelse af medarbejdere (artikel 9.9 i MJVA1). Selv om det er korrekt, at det er fastsat i disse dokumenter, at disse tjenesteydelser leveres til markedsprisen eller til kostprisen plus en fast avance, viser alt dette alligevel, at der er tætte forbindelser mellem Sovello og Q-Cells. |
| --- | --- |

(95)

I MJVA1 er der ligeledes anført en lang række tjenesteydelser, som kan leveres til Sovello (af de to partnere Q-Cells og Evergreen): generel rådgivning inden for ledelsesspørgsmål, bistand ved ansøgning om det statslige investeringstilskud, bistand ved ansøgning om godkendelser i Tyskland, bistand ved udvælgelse og ansættelse af tyske ledende medarbejdere, bistand i skattespørgsmål, rådgivning inden for forretnings- og virksomhedsstruktur, rådgivning og bistand ved tilvejebringelse af kapital, formidling af partnernes leverandører, rådgivning i forbindelse med overførsel af partnernes teknologier, teknologisk støtte, bistand ved erhvervelse af lokale infrastrukturer, menneskelige ressourcer og ansættelse af medarbejdere (artikel 9.9 i MJVA1). Selv om det er korrekt, at det er fastsat i disse dokumenter, at disse tjenesteydelser leveres til markedsprisen eller til kostprisen plus en fast avance, viser alt dette alligevel, at der er tætte forbindelser mellem Sovello og Q-Cells.

| (96) | I en pressemeddelelse udsendt af partnerne den 24. januar 2005 hedder det: »Det planlagte anlæg forventes at blive opført på en grund i nærheden af Q-Cells' eksisterende solcellefabrikker og vil derfor formentlig opnå betydelige synergier med Q-Cells' virksomhed.« |
| --- | --- |

(96)

I en pressemeddelelse udsendt af partnerne den 24. januar 2005 hedder det: »Det planlagte anlæg forventes at blive opført på en grund i nærheden af Q-Cells' eksisterende solcellefabrikker og vil derfor formentlig opnå betydelige synergier med Q-Cells' virksomhed.«

| (97) | Desuden erhvervede Q-Cells det tomme selskab for at oprette Sovello, og lederne i dette selskab var Q-Cells' administrerende direktør og økonomidirektør, mens Q-Cells' vicedirektør havde tegningsfuldmagt. |
| --- | --- |

(97)

Desuden erhvervede Q-Cells det tomme selskab for at oprette Sovello, og lederne i dette selskab var Q-Cells' administrerende direktør og økonomidirektør, mens Q-Cells' vicedirektør havde tegningsfuldmagt.

| (98) | Q-Cells stillede en leder til rådighed for Sovello, og uanset Tysklands argument om, at dette kun var midlertidigt, og at Evergreen ligeledes stillede en leder til rådighed, er dette ligeledes et holdepunkt for, at forbindelserne mellem Q-Cells og Sovello var meget tætte, i det mindste i begyndelsen af joint venturet. |
| --- | --- |

(98)

Q-Cells stillede en leder til rådighed for Sovello, og uanset Tysklands argument om, at dette kun var midlertidigt, og at Evergreen ligeledes stillede en leder til rådighed, er dette ligeledes et holdepunkt for, at forbindelserne mellem Q-Cells og Sovello var meget tætte, i det mindste i begyndelsen af joint venturet.

| (99) | Tyskland gjorde gældende, at Evergreen forhandlede med andre potentielle joint venture-partnere på grundlag af en ejerandel på over 75 %, men fremsendte ingen skriftlige beviser herfor. Tyskland tilbød ganske vist i nogle breve at fremsende erklæringer på tro og love fra repræsentanter for Evergreen og Q-Cells om overvejelserne bag ejerandelen på 24,9 %, men gjorde alligevel ikke dette. |
| --- | --- |

(99)

Tyskland gjorde gældende, at Evergreen forhandlede med andre potentielle joint venture-partnere på grundlag af en ejerandel på over 75 %, men fremsendte ingen skriftlige beviser herfor. Tyskland tilbød ganske vist i nogle breve at fremsende erklæringer på tro og love fra repræsentanter for Evergreen og Q-Cells om overvejelserne bag ejerandelen på 24,9 %, men gjorde alligevel ikke dette.

| (100) | Af ovennævnte grunde kan Kommissionen ikke følge det argument, at Q-Cells' ejerandel på 24,9 % nødvendigvis er et resultat af anvendelsen af den tyske selskabsret og ikke udspringer af ønsket om at opnå en SMV-bonus. |
| --- | --- |

(100)

Af ovennævnte grunde kan Kommissionen ikke følge det argument, at Q-Cells' ejerandel på 24,9 % nødvendigvis er et resultat af anvendelsen af den tyske selskabsret og ikke udspringer af ønsket om at opnå en SMV-bonus.

| (101) | Kommissionen er ikke overbevist om Tysklands argument om, at den mulighed, der er fastsat i MJVA1, for at Q-Cells kan forhøje sin ejerandel til 50 %, ikke kun afhænger af, at statsstøtten opretholdes, men også af, at begge partnere træffer beslutning om at udvide produktionskapaciteten på grundlag af Sovello1's økonomiske succes, da artikel 3, stk. 6, litra c), i MJVA1 har følgende ordlyd:
  »Yderligere finansielle midler. Såfremt VentureCo, , skriftligt anmoder E og Q om yderligere finansielle midler (»yderligere finansielle midler«) ud over »Aggregate Equity Funding« (samlet egenkapitalfinansiering) og »Alternative Funding« (yderligere kapitaltilførsel), og såfremt selskabsdeltagerne godkender en sådan kapitalforhøjelse under overholdelse af bestemmelserne i selskabskontrakten (»anmodning om yderligere finansielle midler«), gælder følgende:






  i) | (»erklæring om støttens forenelighed«) - at Q forhøjer sin ejerandel i VentureCo til 50 %, , eller at allerede modtagne statslige investeringstilskud helt eller delvist tilbagesøges af disse, tilbydes Q skriftligt at få yderligere finansielle midler stillet til rådighed, som sætter Q i stand til at forhøje sin ejerandel i VentureCo til et niveau svarende til E's procentdel (...) (uden at overskride denne. (...)«(Kommissionens fremhævelse). |
| --- | --- | --- |

(101)

Kommissionen er ikke overbevist om Tysklands argument om, at den mulighed, der er fastsat i MJVA1, for at Q-Cells kan forhøje sin ejerandel til 50 %, ikke kun afhænger af, at statsstøtten opretholdes, men også af, at begge partnere træffer beslutning om at udvide produktionskapaciteten på grundlag af Sovello1's økonomiske succes, da artikel 3, stk. 6, litra c), i MJVA1 har følgende ordlyd:

»Yderligere finansielle midler. Såfremt VentureCo, , skriftligt anmoder E og Q om yderligere finansielle midler (»yderligere finansielle midler«) ud over »Aggregate Equity Funding« (samlet egenkapitalfinansiering) og »Alternative Funding« (yderligere kapitaltilførsel), og såfremt selskabsdeltagerne godkender en sådan kapitalforhøjelse under overholdelse af bestemmelserne i selskabskontrakten (»anmodning om yderligere finansielle midler«), gælder følgende:

i)

(»erklæring om støttens forenelighed«) - at Q forhøjer sin ejerandel i VentureCo til 50 %, , eller at allerede modtagne statslige investeringstilskud helt eller delvist tilbagesøges af disse, tilbydes Q skriftligt at få yderligere finansielle midler stillet til rådighed, som sætter Q i stand til at forhøje sin ejerandel i VentureCo til et niveau svarende til E's procentdel (...) (uden at overskride denne. (...)«(Kommissionens fremhævelse).

| (102) | Efter en nøje gennemgang af forskellige virksomhedsdokumenter er Kommissionen nået til den konklusion, at Sovellos formelle ejer- og beslutningsstruktur, herunder Q-Cells' ejerandel på 24,9 % og Q-Cells' betydelige indflydelse på beslutningstagningen i Sovello, på tidspunktet for den oprindelige anmeldelse faktisk bevidst og helt igennem var fastlagt således, at Sovello kunne opnå SMV-bonussen, mens de to strategiske partnere fra begyndelsen havde til hensigt at oprette et ligeberettiget partnerskab, så snart SMV-bonussen var opnået. |
| --- | --- |

(102)

Efter en nøje gennemgang af forskellige virksomhedsdokumenter er Kommissionen nået til den konklusion, at Sovellos formelle ejer- og beslutningsstruktur, herunder Q-Cells' ejerandel på 24,9 % og Q-Cells' betydelige indflydelse på beslutningstagningen i Sovello, på tidspunktet for den oprindelige anmeldelse faktisk bevidst og helt igennem var fastlagt således, at Sovello kunne opnå SMV-bonussen, mens de to strategiske partnere fra begyndelsen havde til hensigt at oprette et ligeberettiget partnerskab, så snart SMV-bonussen var opnået.

| (103) | Tyskland har endvidere gjort gældende, at Q-Cells' ejerandel er baseret på den tyske selskabsret. Tyskland har nærmere bestemt anført, at joint venturet Sovellos succesfulde udvikling var af så stor betydning for Evergreens økonomiske succes, at Evergreen ønskede at fastholde det største omfang af beslutningsbeføjelser og indflydelse på Sovello og derfor i den første fase af Sovellos udvikling ikke accepterede at have kapitalandele og stemmerettigheder, der ikke oversteg 75 %. Dette argument kan kun forstås således, at Evergreen ikke var rede til at overlade 25 % eller derover af kapitalandelene eller stemmerettighederne til Q-Cells. |
| --- | --- |

(103)

Tyskland har endvidere gjort gældende, at Q-Cells' ejerandel er baseret på den tyske selskabsret. Tyskland har nærmere bestemt anført, at joint venturet Sovellos succesfulde udvikling var af så stor betydning for Evergreens økonomiske succes, at Evergreen ønskede at fastholde det største omfang af beslutningsbeføjelser og indflydelse på Sovello og derfor i den første fase af Sovellos udvikling ikke accepterede at have kapitalandele og stemmerettigheder, der ikke oversteg 75 %. Dette argument kan kun forstås således, at Evergreen ikke var rede til at overlade 25 % eller derover af kapitalandelene eller stemmerettighederne til Q-Cells.

| (104) | For at kunne følge denne argumentation og vurdere troværdigheden heraf analyserede Kommissionen bestemmelserne i den tyske GmbH-Gesetz og dermed den gældende nationale ret, da Sovello AG på daværende tidspunkt hed EverQ GmbH og var omfattet af GmbH-Gesetz. |
| --- | --- |

(104)

For at kunne følge denne argumentation og vurdere troværdigheden heraf analyserede Kommissionen bestemmelserne i den tyske GmbH-Gesetz og dermed den gældende nationale ret, da Sovello AG på daværende tidspunkt hed EverQ GmbH og var omfattet af GmbH-Gesetz.

| (105) | I den tyske GmbH-Gesetz er visse lovbestemte minoritetsrettigheder navnlig forankret i §§ 50, 61, 66 og 53. §§ 50, 61 og 66 vedrører rettigheder for selskabsdeltagere med stemmerettigheder på over 10 % og er derfor ikke relevante for denne vurdering, da Q-Cells ejer en sådan andel. Kun i § 53 er der fastsat en minoritetsrettighed, som Q-Cells ikke er omfattet af i henhold til loven på grundlag af sin ejerandel på 24,9 %. I henhold til § 53 i GmbH-Gesetz kan minoritetsdeltagere med over 25 % af stemmerettighederne blokere en ændring af anpartsselskabets selskabskontrakt. Som majoritetsdeltager med over 75 % af stemmerettighederne tilkom det derfor Evergreen ved lov at træffe alle vigtige forretningsbeslutninger, også om ændringer af selskabskontrakten. Hvis bestemmelserne om beslutningsbeføjelserne i vedtægterne og i MJVA ikke fastsatte yderligere beslutningsbeføjelser til Q-Cells, ville det af Tyskland fremførte argument om, at Evergreen behøvede en andel på over 75 %, være korrekt, og Q-Cells' ejerandel på 24,9 % kunne som følge af en nøje anvendelse af lovbestemte rettigheder være begrundet og kunne derfor anses for ikke at afspejle en kunstig virksomhedsstruktur, der tager sigte på at omgå SMV-definitionen. |
| --- | --- |

(105)

I den tyske GmbH-Gesetz er visse lovbestemte minoritetsrettigheder navnlig forankret i §§ 50, 61, 66 og 53. §§ 50, 61 og 66 vedrører rettigheder for selskabsdeltagere med stemmerettigheder på over 10 % og er derfor ikke relevante for denne vurdering, da Q-Cells ejer en sådan andel. Kun i § 53 er der fastsat en minoritetsrettighed, som Q-Cells ikke er omfattet af i henhold til loven på grundlag af sin ejerandel på 24,9 %. I henhold til § 53 i GmbH-Gesetz kan minoritetsdeltagere med over 25 % af stemmerettighederne blokere en ændring af anpartsselskabets selskabskontrakt. Som majoritetsdeltager med over 75 % af stemmerettighederne tilkom det derfor Evergreen ved lov at træffe alle vigtige forretningsbeslutninger, også om ændringer af selskabskontrakten. Hvis bestemmelserne om beslutningsbeføjelserne i vedtægterne og i MJVA ikke fastsatte yderligere beslutningsbeføjelser til Q-Cells, ville det af Tyskland fremførte argument om, at Evergreen behøvede en andel på over 75 %, være korrekt, og Q-Cells' ejerandel på 24,9 % kunne som følge af en nøje anvendelse af lovbestemte rettigheder være begrundet og kunne derfor anses for ikke at afspejle en kunstig virksomhedsstruktur, der tager sigte på at omgå SMV-definitionen.

| (106) | Efter tysk selskabsret og uanset overholdelsen af lovbestemmelserne gælder der imidlertid aftalefrihed, og vedtægterne for virksomheden kan under visse omstændigheder indeholde beskyttelsesbestemmelser, som går videre end de lovbestemte beskyttelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

(106)

Efter tysk selskabsret og uanset overholdelsen af lovbestemmelserne gælder der imidlertid aftalefrihed, og vedtægterne for virksomheden kan under visse omstændigheder indeholde beskyttelsesbestemmelser, som går videre end de lovbestemte beskyttelsesbestemmelser.

| (107) | Dette er netop tilfældet i forbindelse med Sovello, da partnerne har fastsat i vedtægterne, at alle vigtige beslutninger og navnlig en ændring af vedtægterne kræver tilslutning fra begge partnere. Såfremt der — som i den foreliggende sag — blev aftalt enstemmighed, gælder ovennævnte regel ikke, da den kun skal beskytte, men ikke begrænse en minoritetsdeltagers rettigheder. På den anden side havde det selvfølgelig stået partnerne fuldstændig frit også at optage samme bestemmelse i vedtægterne, hvis de ikke havde aftalt, at Q-Cells skulle have en andel på 24,9 %, men i en anden størrelsesorden. Derfor er argumentet med hensyn til minoritetsdeltageres vetorettigheder ikke relevant i den foreliggende sag. De argumenter, som Tyskland har fremført, er derfor selvmodsigende; den omstændighed, at en majoritetsdeltager med en majoritet på over 75 % har lovbestemte rettigheder, er uden betydning, hvis de relevante beslutningsbeføjelser på grundlag af majoriteten begrænses ved aftale. I betragtning af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der efter tysk selskabsret ikke er nogen grund til at vælge en andel på 24,9 %. Den omstændighed, at Q-Cells' ejerandel efter REC's indtræden i joint venturet midlertidigt blev nedsat, idet denne nedsættelse kun blev opretholdt i yderligere tre måneder efter Kommissionens oprindelige godkendelse af SMV-bonussen, ændrer intet ved dette undersøgelsesresultat. |
| --- | --- |

(107)

Dette er netop tilfældet i forbindelse med Sovello, da partnerne har fastsat i vedtægterne, at alle vigtige beslutninger og navnlig en ændring af vedtægterne kræver tilslutning fra begge partnere. Såfremt der — som i den foreliggende sag — blev aftalt enstemmighed, gælder ovennævnte regel ikke, da den kun skal beskytte, men ikke begrænse en minoritetsdeltagers rettigheder. På den anden side havde det selvfølgelig stået partnerne fuldstændig frit også at optage samme bestemmelse i vedtægterne, hvis de ikke havde aftalt, at Q-Cells skulle have en andel på 24,9 %, men i en anden størrelsesorden. Derfor er argumentet med hensyn til minoritetsdeltageres vetorettigheder ikke relevant i den foreliggende sag. De argumenter, som Tyskland har fremført, er derfor selvmodsigende; den omstændighed, at en majoritetsdeltager med en majoritet på over 75 % har lovbestemte rettigheder, er uden betydning, hvis de relevante beslutningsbeføjelser på grundlag af majoriteten begrænses ved aftale. I betragtning af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der efter tysk selskabsret ikke er nogen grund til at vælge en andel på 24,9 %. Den omstændighed, at Q-Cells' ejerandel efter REC's indtræden i joint venturet midlertidigt blev nedsat, idet denne nedsættelse kun blev opretholdt i yderligere tre måneder efter Kommissionens oprindelige godkendelse af SMV-bonussen, ændrer intet ved dette undersøgelsesresultat.

| (108) | Tyskland har gjort gældende, at MJVA1 for det første blev ophævet og erstattet med MJVA2 og Q-Cells' ejerandel for det andet blev nedsat til 21 % i november 2005 (med REC's indtræden gennem erhvervelse af 15 % af aktierne) og derfor inden vedtagelsen af beslutning N 426/05 om SMV-bonussen. |
| --- | --- |

(108)

Tyskland har gjort gældende, at MJVA1 for det første blev ophævet og erstattet med MJVA2 og Q-Cells' ejerandel for det andet blev nedsat til 21 % i november 2005 (med REC's indtræden gennem erhvervelse af 15 % af aktierne) og derfor inden vedtagelsen af beslutning N 426/05 om SMV-bonussen.

| (109) | Generelt vurderer Kommissionen en sag på grundlag af omstændighederne på anmeldelsestidspunktet, såfremt medlemsstaten ikke udtrykkeligt ændrer anmeldelsen. I et tilfælde, hvor en virksomhed allerede på tidspunktet for den første anmeldelse ikke er en SMV (selv om tærsklerne for SMV formelt blev overholdt), og på baggrund af en mulig omgåelse af SMV-definitionen er Kommissionen imidlertid særlig opmærksom på senere ændringer, som den blev underrettet om efter den oprindelige anmeldelse. I den foreliggende sag ændrer de ændringer af ejerstrukturen, som Kommissionen blev underrettet om efter den oprindelige anmeldelse, intet ved den retlige vurdering. Den angivelige hensigt om at holde Q-Cells' andel kunstigt under 25 %, blev ikke berørt af de senere ændringer af virksomhedsstrukturen (inden beslutning N 426/05 om SMV-bonussen), og Q-Cells' stærke indflydelse i joint venturet Sovello opretholdes i MJVA2. |
| --- | --- |

(109)

Generelt vurderer Kommissionen en sag på grundlag af omstændighederne på anmeldelsestidspunktet, såfremt medlemsstaten ikke udtrykkeligt ændrer anmeldelsen. I et tilfælde, hvor en virksomhed allerede på tidspunktet for den første anmeldelse ikke er en SMV (selv om tærsklerne for SMV formelt blev overholdt), og på baggrund af en mulig omgåelse af SMV-definitionen er Kommissionen imidlertid særlig opmærksom på senere ændringer, som den blev underrettet om efter den oprindelige anmeldelse. I den foreliggende sag ændrer de ændringer af ejerstrukturen, som Kommissionen blev underrettet om efter den oprindelige anmeldelse, intet ved den retlige vurdering. Den angivelige hensigt om at holde Q-Cells' andel kunstigt under 25 %, blev ikke berørt af de senere ændringer af virksomhedsstrukturen (inden beslutning N 426/05 om SMV-bonussen), og Q-Cells' stærke indflydelse i joint venturet Sovello opretholdes i MJVA2.

| (110) | Den omstændighed, at Q-Cells' indflydelse i det oprindelige joint venture oversteg selskabets kapitalandel på 24,9 %, bekræftes også i MJVA2, hvori det er fastsat, at såfremt en del af tilskuddene skal tilbagebetales, yder de tre partnere Sovello et lån svarende til det beløb, der skal tilbagebetales, idet REC yder en låneandel, der er proportional med selskabets kapitalandel, mens det resterende lånebeløb fordeles ligeligt mellem Evergreen og Q-Cells. |
| --- | --- |

(110)

Den omstændighed, at Q-Cells' indflydelse i det oprindelige joint venture oversteg selskabets kapitalandel på 24,9 %, bekræftes også i MJVA2, hvori det er fastsat, at såfremt en del af tilskuddene skal tilbagebetales, yder de tre partnere Sovello et lån svarende til det beløb, der skal tilbagebetales, idet REC yder en låneandel, der er proportional med selskabets kapitalandel, mens det resterende lånebeløb fordeles ligeligt mellem Evergreen og Q-Cells.

| (111) | Den ordning, der er gældende efter REC's indtræden, er fastsat i MJVA2. Ifølge MJVA2 kan Q-Cells på grundlag af en anmodning om yderligere finansielle midler, hvad enten det er med henblik på en kapacitetsudvidelse eller i en anden forbindelse, forhøje sin ejerandel til et niveau svarende til Evergreens ejerandel (artikel 3.5, litra c)). Med forbehold af, at der senest den [...] indgås endnu en kontrakt om siliciumleverancer, kan REC forhøje sin ejerandel til 21 % ved at overtage 6 % fra Evergreen (artikel 3.4). I tilfælde af en anmodning om yderligere finansielle midler og ligeledes med forbehold af endnu en kontrakt om siliciumleverancer kan REC forhøje sin ejerandel i Sovello til 33,3 % (artikel 3.5, litra d)) og dermed til et niveau svarende til Evergreens og Q-Cells' ejerandel. Den virksomhedsinterne beslutning om at udvide produktionskapaciteten blev truffet i slutningen af juni 2006. De tre partneres ligelige deltagelse blev aftalt ca. tre måneder efter Kommissionens oprindelige godkendelse af SMV-bonussen, hvor Q-Cells og REC hver især forhøjede deres ejerandel til 33,3 % (ændret MJVA2). |
| --- | --- |

(111)

Den ordning, der er gældende efter REC's indtræden, er fastsat i MJVA2. Ifølge MJVA2 kan Q-Cells på grundlag af en anmodning om yderligere finansielle midler, hvad enten det er med henblik på en kapacitetsudvidelse eller i en anden forbindelse, forhøje sin ejerandel til et niveau svarende til Evergreens ejerandel (artikel 3.5, litra c)). Med forbehold af, at der senest den [...] indgås endnu en kontrakt om siliciumleverancer, kan REC forhøje sin ejerandel til 21 % ved at overtage 6 % fra Evergreen (artikel 3.4). I tilfælde af en anmodning om yderligere finansielle midler og ligeledes med forbehold af endnu en kontrakt om siliciumleverancer kan REC forhøje sin ejerandel i Sovello til 33,3 % (artikel 3.5, litra d)) og dermed til et niveau svarende til Evergreens og Q-Cells' ejerandel. Den virksomhedsinterne beslutning om at udvide produktionskapaciteten blev truffet i slutningen af juni 2006. De tre partneres ligelige deltagelse blev aftalt ca. tre måneder efter Kommissionens oprindelige godkendelse af SMV-bonussen, hvor Q-Cells og REC hver især forhøjede deres ejerandel til 33,3 % (ændret MJVA2).

| (112) | Bestemmelserne om udnævnelsen af direktører og beslutningsprocedurerne i bestyrelsen blev i det væsentlige bibeholdt: I henhold til MJVA2 har både Q-Cells og REC ret til at udnævne en direktør (to, så snart deres ejerandel overstiger 30 %), og beslutninger kræver tilslutning fra flertallet af direktørerne, idet mindst to af de tre ejervirksomheder skal give deres tilslutning. Dette overstiger imidlertid også de beslutningsbeføjelser, som en minoritetsdeltager kan forvente i en normal virksomhedssituation (om end under visse omstændigheder mindre usædvanligt i et joint venture). |
| --- | --- |

(112)

Bestemmelserne om udnævnelsen af direktører og beslutningsprocedurerne i bestyrelsen blev i det væsentlige bibeholdt: I henhold til MJVA2 har både Q-Cells og REC ret til at udnævne en direktør (to, så snart deres ejerandel overstiger 30 %), og beslutninger kræver tilslutning fra flertallet af direktørerne, idet mindst to af de tre ejervirksomheder skal give deres tilslutning. Dette overstiger imidlertid også de beslutningsbeføjelser, som en minoritetsdeltager kan forvente i en normal virksomhedssituation (om end under visse omstændigheder mindre usædvanligt i et joint venture).

| (113) | Desuden bragte Q-Cells REC ind i joint venturet. Q-Cells havde tætte kunde- og leverandørforbindelser til REC og selskabets datterselskaber ScanModule AB, Glava, Sverige (i det følgende »ScanModule«), ScanCell AS, Narvik, Norge (i det følgende »ScanCell«) og ScanWafer ASA, Høvik, Glomfjord, Porsgrunn, Norge. REC leverede silicium til Q-Cells og var den vigtigste leverandør af wafere til Q-Cells, og Q-Cells solgte en betydelig del af sin solcelleproduktion til ScanModule. De celler, som ScanCell fremstillede, blev solgt af Q-Cells. Desuden indgik Q-Cells og REC i 2004 en mundtlig aftale om Q-Cells' støttetjenester inden for afsætning og markedsføring i Norge. Endvidere er der også klare forbindelser via hr. Brenninkmeijer, der var medlem af både Q-Cells' og REC's bestyrelse og også var ansat som administrerende direktør i Good Energies, den virksomhed, der havde 16 % af kapitalandelene i Q-Cells og 39 % af kapitalandelene i REC (se afsnit 2.2). Med hensyn til virksomheden CSG Solar blev der etableret en lignende struktur, hvor både Q-Cells og REC var minoritetsdeltagere, og Q-Cells' direktør og hr. Brenninkmeijer var medlemmer af bestyrelsen. |
| --- | --- |

(113)

Desuden bragte Q-Cells REC ind i joint venturet. Q-Cells havde tætte kunde- og leverandørforbindelser til REC og selskabets datterselskaber ScanModule AB, Glava, Sverige (i det følgende »ScanModule«), ScanCell AS, Narvik, Norge (i det følgende »ScanCell«) og ScanWafer ASA, Høvik, Glomfjord, Porsgrunn, Norge. REC leverede silicium til Q-Cells og var den vigtigste leverandør af wafere til Q-Cells, og Q-Cells solgte en betydelig del af sin solcelleproduktion til ScanModule. De celler, som ScanCell fremstillede, blev solgt af Q-Cells. Desuden indgik Q-Cells og REC i 2004 en mundtlig aftale om Q-Cells' støttetjenester inden for afsætning og markedsføring i Norge. Endvidere er der også klare forbindelser via hr. Brenninkmeijer, der var medlem af både Q-Cells' og REC's bestyrelse og også var ansat som administrerende direktør i Good Energies, den virksomhed, der havde 16 % af kapitalandelene i Q-Cells og 39 % af kapitalandelene i REC (se afsnit 2.2). Med hensyn til virksomheden CSG Solar blev der etableret en lignende struktur, hvor både Q-Cells og REC var minoritetsdeltagere, og Q-Cells' direktør og hr. Brenninkmeijer var medlemmer af bestyrelsen.

| (114) | På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at Sovellos formelle ejer- og beslutningsstruktur både på anmeldelsestidspunktet og på tidspunktet for vedtagelsen af beslutning N 426/05 bevidst var udformet således, at Sovello kunne opnå SMV-bonussen (ved at Q-Cells' ejerandel blev holdt under 25 %), mens de to og senere tre strategiske partnere (REC sikrede leveringen af silicium) samtidig hele tiden forfulgte målet om at etablere partnerskabet ligeligt, så snart SMV-bonussen var opnået. I praksis blev de tre partneres kapitalandele tilnærmet hinanden (hver 33,3 %) i form af en ændring af MJVA2 tre måneder efter Kommissionens godkendelse af SMV-bonussen. |
| --- | --- |

(114)

På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at Sovellos formelle ejer- og beslutningsstruktur både på anmeldelsestidspunktet og på tidspunktet for vedtagelsen af beslutning N 426/05 bevidst var udformet således, at Sovello kunne opnå SMV-bonussen (ved at Q-Cells' ejerandel blev holdt under 25 %), mens de to og senere tre strategiske partnere (REC sikrede leveringen af silicium) samtidig hele tiden forfulgte målet om at etablere partnerskabet ligeligt, så snart SMV-bonussen var opnået. I praksis blev de tre partneres kapitalandele tilnærmet hinanden (hver 33,3 %) i form af en ændring af MJVA2 tre måneder efter Kommissionens godkendelse af SMV-bonussen.

6.3.4.   Beregning af tærsklen for SMV på grundlag af en ejerandel for Q-Cells på 25 %

| (115) | Små og mellemstore virksomheder omfatter i henhold til artikel 2 i bilaget til SMV-henstillingen virksomheder,






  — | som beskæftiger under 250 personen, og |
| --- | --- | --- |

(115)

Små og mellemstore virksomheder omfatter i henhold til artikel 2 i bilaget til SMV-henstillingen virksomheder,

—

som beskæftiger under 250 personen, og

| — | som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR eller |
| --- | --- |

—

som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR eller

| — | en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. EUR.

| (116) | Hvordan disse tærskler beregnes, afhænger af den pågældende virksomheds struktur (uafhængig virksomhed eller partnervirksomhed/tilknyttet virksomhed som omhandlet i artikel 3 i bilaget til SMV-henstillingen). I henhold til artikel 4 i bilaget til SMV-henstillingen er de data, der i forbindelse med undersøgelsen af støttemodtagerens SMV-status anvendes ved beregningen af antal beskæftigede og beløbsstørrelser, dataene fra det seneste afsluttede regnskabsår, og beregnes på årsbasis. I henhold til artikel 6 i bilaget til SMV-henstillingen skal dataene for tilknyttede virksomheder/partnervirksomheder tillægges ved beregningen af SMV-tærsklerne (100 % med hensyn til tilknyttede virksomheder og proportionelt med hensyn til partnervirksomheder, dvs. mindst 25 %). |
| --- | --- |

(116)

Hvordan disse tærskler beregnes, afhænger af den pågældende virksomheds struktur (uafhængig virksomhed eller partnervirksomhed/tilknyttet virksomhed som omhandlet i artikel 3 i bilaget til SMV-henstillingen). I henhold til artikel 4 i bilaget til SMV-henstillingen er de data, der i forbindelse med undersøgelsen af støttemodtagerens SMV-status anvendes ved beregningen af antal beskæftigede og beløbsstørrelser, dataene fra det seneste afsluttede regnskabsår, og beregnes på årsbasis. I henhold til artikel 6 i bilaget til SMV-henstillingen skal dataene for tilknyttede virksomheder/partnervirksomheder tillægges ved beregningen af SMV-tærsklerne (100 % med hensyn til tilknyttede virksomheder og proportionelt med hensyn til partnervirksomheder, dvs. mindst 25 %).

| (117) | På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at Q-Cells i den oprindelige beslutning burde have været betragtet som partnervirksomhed til Sovello (dvs. som om Q-Cells havde en ejerandel på 25 % i Sovello), hvis Kommissionen havde fået forelagt alle relevante oplysninger. På dette grundlag foretog Kommissionen en ny beregning af de SMV-tærskler, der er fastsat i SMV-henstillingen, for Sovello. |
| --- | --- |

(117)

På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at Q-Cells i den oprindelige beslutning burde have været betragtet som partnervirksomhed til Sovello (dvs. som om Q-Cells havde en ejerandel på 25 % i Sovello), hvis Kommissionen havde fået forelagt alle relevante oplysninger. På dette grundlag foretog Kommissionen en ny beregning af de SMV-tærskler, der er fastsat i SMV-henstillingen, for Sovello.

| (118) | På grundlag af sin majoritetsinteresse var Evergreen en tilknyttet virksomhed til Sovello. Derfor skulle selskabets data medregnes 100 % ved beregningen af SMV-tærsklerne. De data, der er lagt til grund for Evergreen, vedrører 2004 (215 medarbejdere, årlig omsætning på 18,9 mio. EUR og årlig samlet balance på 36,5 mio. EUR). I samme år havde Sovello hverken medarbejdere eller en omsætning, men en samlet balance på 0,025 mio. EUR. I slutningen af 2004 havde Q-Cells 350 medarbejdere, en årlig omsætning på 128,7 mio. EUR og en årlig samlet balance på 105,6 mio. EUR. |
| --- | --- |

(118)

På grundlag af sin majoritetsinteresse var Evergreen en tilknyttet virksomhed til Sovello. Derfor skulle selskabets data medregnes 100 % ved beregningen af SMV-tærsklerne. De data, der er lagt til grund for Evergreen, vedrører 2004 (215 medarbejdere, årlig omsætning på 18,9 mio. EUR og årlig samlet balance på 36,5 mio. EUR). I samme år havde Sovello hverken medarbejdere eller en omsætning, men en samlet balance på 0,025 mio. EUR. I slutningen af 2004 havde Q-Cells 350 medarbejdere, en årlig omsætning på 128,7 mio. EUR og en årlig samlet balance på 105,6 mio. EUR.

| (119) | Kommission foretog en ny beregning af SMV-tærsklerne for Sovello og medregnede 100 % af antal beskæftigede, omsætning og samlet balance for Sovello (data fremsendt sammen med anmeldelsen), ligeledes 100 % af dataene for Evergreen (tilknyttet virksomhed, data fra 2004 fremsendt sammen med anmeldelsen) og 25 % af dataene for Q-Cells. På grundlag af denne beregning er alle SMV-tærskler overskredet, således at Sovello ikke ville blive indrømmet SMV-status, og virksomheden derfor ikke ville være berettiget til en SMV-bonus. |
| --- | --- |

(119)

Kommission foretog en ny beregning af SMV-tærsklerne for Sovello og medregnede 100 % af antal beskæftigede, omsætning og samlet balance for Sovello (data fremsendt sammen med anmeldelsen), ligeledes 100 % af dataene for Evergreen (tilknyttet virksomhed, data fra 2004 fremsendt sammen med anmeldelsen) og 25 % af dataene for Q-Cells. På grundlag af denne beregning er alle SMV-tærskler overskredet, således at Sovello ikke ville blive indrømmet SMV-status, og virksomheden derfor ikke ville være berettiget til en SMV-bonus.

| (120) | Tyskland har gjort gældende, at Kommission tilsyneladende har antaget, at et joint venture sammen med sine joint venture-partnere automatisk skal behandles som økonomisk enhed, og at den derfor har udviklet og anvendt særlige SMV-kriterier i forbindelse med joint ventures. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at vurderingen af den foreliggende sag viser, at dette argument ikke er holdbart. I overensstemmelse med artikel 6 i SMV-henstillingen har Kommissionen ved beregningen kun proportionalt (25 %) taget hensyn til dataene for Q-Cells, da den antager, at Q-Cells' ejerandel blev holdt kunstigt under denne tærskel. |
| --- | --- |

(120)

Tyskland har gjort gældende, at Kommission tilsyneladende har antaget, at et joint venture sammen med sine joint venture-partnere automatisk skal behandles som økonomisk enhed, og at den derfor har udviklet og anvendt særlige SMV-kriterier i forbindelse med joint ventures. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at vurderingen af den foreliggende sag viser, at dette argument ikke er holdbart. I overensstemmelse med artikel 6 i SMV-henstillingen har Kommissionen ved beregningen kun proportionalt (25 %) taget hensyn til dataene for Q-Cells, da den antager, at Q-Cells' ejerandel blev holdt kunstigt under denne tærskel.

6.4.   SMV-bonussen ikke nødvendig

| (121) | Da SMV-tærsklerne er overskredet, er der ikke behov for en yderligere undersøgelse af, om Sovello faktisk led under typiske SMV-handicap, og om tildelingen af SMV-bonussen derfor var nødvendig. Tyskland opregnede imidlertid forskellige »typiske SMV-handicap«, som Sovello angiveligt led under (se afsnit 5.2). Med hensyn til den begrænsede adgang til finansielle midler og det af Tyskland fremførte argument om, at investeringsprojektet ikke var blevet gennemført uden SMV-bonus, bemærker Kommissionen, at der i MJVA1 var fastsat muligheder for »Alternative Funding« [yderligere kapitaltilførsel], såfremt der ikke blev ydet statsstøtte. I MJVA2 er der fastsat en udligning mellem de tre joint venture-partnere af forpligtelser til at tilbagebetale tilskud (på grundlag af et lån til Sovello, se betragtning 110). Kommissionen er derfor ikke overbevist om, at investeringen ikke var blevet foretaget uden SMV-bonus. Den kommercielle risiko mindskes efter Kommissionens opfattelse, ved at Sovello kunne støtte sig til erfaringen hos sine tre partnere Evergreen (salg og markedsføring), Q-Cells (tilstedeværelse på det tyske marked) og REC (aktiviteter på markedet for solcellemoduler via sine datterselskaber) (se betragtning 113). Kommissionen tilbageviser Tysklands argument om, at Sovello måtte afholde højere drifts- og forretningsomkostninger end store virksomheder, da virksomheden, som anført i betragtning (94) og (95), modtog betydelig støtte fra Q-Cells, og dens siliciumleverancer var sikret gennem REC (i 2005 var der alvorlige forsyningsproblemer i solenergiindustrien). |
| --- | --- |

(121)

Da SMV-tærsklerne er overskredet, er der ikke behov for en yderligere undersøgelse af, om Sovello faktisk led under typiske SMV-handicap, og om tildelingen af SMV-bonussen derfor var nødvendig. Tyskland opregnede imidlertid forskellige »typiske SMV-handicap«, som Sovello angiveligt led under (se afsnit 5.2). Med hensyn til den begrænsede adgang til finansielle midler og det af Tyskland fremførte argument om, at investeringsprojektet ikke var blevet gennemført uden SMV-bonus, bemærker Kommissionen, at der i MJVA1 var fastsat muligheder for »Alternative Funding« [yderligere kapitaltilførsel], såfremt der ikke blev ydet statsstøtte. I MJVA2 er der fastsat en udligning mellem de tre joint venture-partnere af forpligtelser til at tilbagebetale tilskud (på grundlag af et lån til Sovello, se betragtning 110). Kommissionen er derfor ikke overbevist om, at investeringen ikke var blevet foretaget uden SMV-bonus. Den kommercielle risiko mindskes efter Kommissionens opfattelse, ved at Sovello kunne støtte sig til erfaringen hos sine tre partnere Evergreen (salg og markedsføring), Q-Cells (tilstedeværelse på det tyske marked) og REC (aktiviteter på markedet for solcellemoduler via sine datterselskaber) (se betragtning 113). Kommissionen tilbageviser Tysklands argument om, at Sovello måtte afholde højere drifts- og forretningsomkostninger end store virksomheder, da virksomheden, som anført i betragtning (94) og (95), modtog betydelig støtte fra Q-Cells, og dens siliciumleverancer var sikret gennem REC (i 2005 var der alvorlige forsyningsproblemer i solenergiindustrien).

| (122) | Efter Kommissionens opfattelse viser dens vurdering på grundlag af de nye oplysninger, at Sovello gennem sine joint venture-partnere, der er aktive i samme branche, potentielt havde adgang til finansielle midler og bistand, der ikke var til rådighed for konkurrenter af samme størrelse, som ikke blev støttet af tilknyttede virksomheder eller partnervirksomheder. I modsætning til Tysklands argumentation når Kommissionen derfor til den konklusion, at den SMV-bonus, der blev ydet til Sovello, ikke var nødvendig for at sikre finansieringen af investeringsprojektet. |
| --- | --- |

(122)

Efter Kommissionens opfattelse viser dens vurdering på grundlag af de nye oplysninger, at Sovello gennem sine joint venture-partnere, der er aktive i samme branche, potentielt havde adgang til finansielle midler og bistand, der ikke var til rådighed for konkurrenter af samme størrelse, som ikke blev støttet af tilknyttede virksomheder eller partnervirksomheder. I modsætning til Tysklands argumentation når Kommissionen derfor til den konklusion, at den SMV-bonus, der blev ydet til Sovello, ikke var nødvendig for at sikre finansieringen af investeringsprojektet.

6.5.   Konklusion

| (123) | På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at Sovello ikke var berettiget til SMV-bonussen på 15 %, og at tildelingen af SMV-bonussen ikke er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(123)

På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at Sovello ikke var berettiget til SMV-bonussen på 15 %, og at tildelingen af SMV-bonussen ikke er forenelig med det indre marked.

| (124) | I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal Kommissionen principielt kræve uforenelig støtte tilbagesøgt fra støttemodtageren — |
| --- | --- |

(124)

I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal Kommissionen principielt kræve uforenelig støtte tilbagesøgt fra støttemodtageren —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den beslutning, der blev vedtaget den 7. juni 2006 i støttesag N 426/05, ophæves.

Artikel 2

Den statsstøtte på 9 130 995 EUR i 2007-priser, som Tyskland ulovligt har ydet til fordel for Sovello i strid med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, er ikke forenelig med det indre marked.

Artikel 3

1.   Tyskland tilbagesøger den i artikel 2 omhandlede støtte fra støttemodtageren.

2.   Den støtte, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt.

3.   Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (30).

4.   Tyskland indstiller med virkning fra denne afgørelses offentliggørelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 2 omhandlede støtte.

Artikel 4

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 2 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.

2.   Tyskland sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.

Artikel 5

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Tyskland Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra støttemodtageren |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra støttemodtageren

| b) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet for at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet for at efterkomme denne afgørelse

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Tyskland underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. På Kommissionens anmodning fremsender Tyskland omgående oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet for at efterkomme denne afgørelse. Desuden fremsender Tyskland udførlige oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 6

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 2010.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 253 af 4.10.2008, s. 23.

1

(2)  Den 24. november 2008 blev EverQ GmbH omdannet til et »Aktiengesellschaft« kaldet Sovello AG. For at gøre det lettere at forstå afgørelsen vil det nuværende navn »Sovello AG« blive anvendt, også for perioden inden navneskiftet.

2

(3)  EUT C 270 af 7.11.2006, s. 2.

3

(4)  Kommissionens beslutning 2009/697/EF (EUT L 237 af 9.9.2009, s. 15).

4

(5)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Se fodnote 1.

6

(7)  String-Ribbon-teknologien er en kontinuerlig proces, hvor lange tråde afvikles fra spoler, føres gennem et smeltebad med silicium og trækker et langt bånd (Ribbon) af silicium ud af dette smeltebad. Båndet udtages med jævne mellemrum og skæres i mindre enheder (siliciumwafere). Waferne rengøres derpå og undergår yderligere forarbejdning (POCl3-diffusion, ætsning, SiN-antireflekscoating, metallisering og konditionering) til solceller. Det sidste stadium består i samling af cellerne til solcellemoduler (paneler).

7

3

(8)  1 Megawatt peak (MWp) svarer til 1 000 000 Watt peak (Wp). Watt peak er en enhed for måling af solcellers og solcellemodulers kapacitet (nominel effekt). Denne måleenhed er den standard, der anvendes i solcelleindustrien til at måle solcellemodulers tekniske kapacitet, og udtrykker den nominelle effekt af modulet under standardtestbetingelser.

8

(9)  Etableret i Thalheim, Sachsen-Anhalt, Tyskland. Tidligere Q-Cells AG.

9

(10)  MJVA1 er tilgængelig på internettet på: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm.

10

(11)  Underlagt tavshedspligt.

11

(12)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

12

(13)  Statsstøtte N 641/02 — Tyskland — reginalstøttekort for Tyskland (2004-2006).

13

(14)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

14

(15)  Kommissionens beslutning af 1. oktober 2003 (EUT C 284 af 27.11.2003, s. 5).

15

(16)  Kommissionens beslutning af 19. januar 2005 (EUT C 235 af 23.9.2005, s. 4).

16

(17)  Bonus på 10 % til SMV i støtteberettigede områder efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og på 15 % til SMV i støtteberettigede områder efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a).

17

(18)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

18

(19)  EUT C 118 af 20.5.2003, s. 5.

19

(20)  Kommissionens henstilling 96/27'80/EF (EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4).

20

(21)  Domstolens dom af 29. april 2004, sag C-91/01, Sml. 2004 I, s. 4355.

21

(22)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 14. oktober 2004, sag T-137/02, Sml. 2004 II, s. 3541.

22

(23)  Den 2. marts 2005 fastslog Kommissionen, at Q-Cells var en SMV, og godkendte med sin beslutning i sag N 457/04 en SMV-bonus til Q-Cells (EUT C 131 af 28.5.2005, s. 11).

23

(24)  Den 3. maj 2005 fastslog Kommissionen, at CSG Solar AG var en SMV, og godkendte med sin beslutning i sag N 122/05 en SMV-bonus til CSG Solar AG (EUT C 235 af 23.9.2005, s. 3). Den 19. juli 2006 fastslog Kommissionen, at CSG Solar AG fortsat var en SMV, og godkendte med sin beslutning i sag N 335/06 endnu en SMV-bonus til CSG Solar AG (EUT C 232 af 27.9.2006, s. 2).

24

(25)  »Pligten til individuel anmeldelse for SMV som omhandlet i den fællesskabsdefinition, der fremgår af artikel 6 i forordning (EF) nr. 70/2001, overholdes, og det samme gælder pligten i samme forordnings artikel 9 til at føre registre og give meddelelse«.

25

(26)  Artikel 3, stk. 3, litra a)-d), i bilaget til SMV-henstillingen har følgende ordlyd:

26

Ved »tilknyttede virksomheder« forstås virksomheder, mellem hvilke der består en af følgende former for forbindelse:

| a) | En virksomhed besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er tillagt aktionærerne eller deltagerne i en anden virksomhed. |
| --- | --- |

a)

En virksomhed besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er tillagt aktionærerne eller deltagerne i en anden virksomhed.

| b) | En virksomhed har ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne af administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet i en anden virksomhed. |
| --- | --- |

b)

En virksomhed har ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne af administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet i en anden virksomhed.

| c) | En virksomhed har ret til at udøve en bestemmende indflydelse over en anden virksomhed i medfør af en med denne indgået aftale eller i medfør af en bestemmelse i dennes vedtægter. |
| --- | --- |

c)

En virksomhed har ret til at udøve en bestemmende indflydelse over en anden virksomhed i medfør af en med denne indgået aftale eller i medfør af en bestemmelse i dennes vedtægter.

| d) | En virksomhed, som er selskabsdeltager i en anden virksomhed, råder i medfør af en aftale med andre selskabsdeltagere i denne anden virksomhed over flertallet af selskabsdeltagernes stemmerettigheder. |
| --- | --- |

d)

En virksomhed, som er selskabsdeltager i en anden virksomhed, råder i medfør af en aftale med andre selskabsdeltagere i denne anden virksomhed over flertallet af selskabsdeltagernes stemmerettigheder.

(27)  33. rammeplan i forbundsstatens og delstaternes fælles ordning til forbedring af de regionale økonomiske strukturer (Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« (GA)): »Til beregning af tærsklerne for uafhængige virksomheder, partnervirksomheder eller tilknyttede virksomheder gælder beregningsmetoderne i Europa-Kommissionens SMV-henstilling. Disse vurderingskriterier må ikke omgås af virksomheder, som ganske vist formelt opfylder betingelserne for at udgøre små og mellemstore virksomheder, men faktisk kontrolleres af en eller flere større virksomheder. Alle retlige enheder, som danner en gruppe, hvis økonomiske styrke er større end en SMV's, skal udelukkes.«

27

(28)  »JVCo« står for EverQ (Sovello), »Q« står for Q-Cells og »E« for Evergreen.

28

(29)  »VentureCo« står for EverQ; »Q« står for Q-Cells. Erklæringen om støttens forenelighed er den skriftlige bekræftelse fra de tyske myndigheder for, at forhøjelsen af ejerandelen er mulig i henhold til de gældende støtteregler, uden at støtten nedsættes eller skal tilbagebetales.

29

(30)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

30

---

IV Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

| 1.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 167/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 167/39

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 28. oktober 2009

om den statsstøtte C 59/07 (ex N 127/06 og NN 13/06), som Italien har ydet til Ixfin SpA

(meddelt under nummer K(2009) 8123)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/359/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med disse artikler og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 18. november udstedte Italien et dekret om bevilling af redningsstøtte til virksomheden Ixfin SpA (herefter benævnt »Ixfin« eller »virksomheden«). Efter de italienske myndigheders anmeldelse af foranstaltningen den 23. februar 2006 registrerede Kommissionen indledningsvis sagen under N 127/2006. Da det var blevet godtgjort, at der allerede var blevet udbetalt støtte fra december 2005 i strid med stand still-klausulen, blev sagen registreret under et andet nummer, nemlig NN 13/2006. |
| --- | --- |

(1)

Den 18. november udstedte Italien et dekret om bevilling af redningsstøtte til virksomheden Ixfin SpA (herefter benævnt »Ixfin« eller »virksomheden«). Efter de italienske myndigheders anmeldelse af foranstaltningen den 23. februar 2006 registrerede Kommissionen indledningsvis sagen under N 127/2006. Da det var blevet godtgjort, at der allerede var blevet udbetalt støtte fra december 2005 i strid med stand still-klausulen, blev sagen registreret under et andet nummer, nemlig NN 13/2006.

| (2) | Ved brev af 5. april 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog svar herpå ved brev registreret den 29. maj 2006. Den 9. juni 2006 blev der afholdt et møde med de italienske myndigheder, der her meddelte Kommissionen, at Italien ville fremsende en omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 5. april 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog svar herpå ved brev registreret den 29. maj 2006. Den 9. juni 2006 blev der afholdt et møde med de italienske myndigheder, der her meddelte Kommissionen, at Italien ville fremsende en omstruktureringsplan.

| (3) | Ved brev registreret den 13. juni 2006 meddelte Italien Kommissionen, at de italienske myndigheder som svar på Ixfins anmodning om at forhøje støttebeløbet til 17,3 mio. EUR faktisk havde givet deres foreløbige samtykke, der dog var betinget af, at Kommissionen afgav en positiv udtalelse. Ved brev af 19. juni 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog svar herpå ved brev registreret den 26. juni 2006. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev registreret den 13. juni 2006 meddelte Italien Kommissionen, at de italienske myndigheder som svar på Ixfins anmodning om at forhøje støttebeløbet til 17,3 mio. EUR faktisk havde givet deres foreløbige samtykke, der dog var betinget af, at Kommissionen afgav en positiv udtalelse. Ved brev af 19. juni 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog svar herpå ved brev registreret den 26. juni 2006.

| (4) | Den 5. juli 2006 sendte Kommissionen Italien en påmindelse vedrørende den omstruktureringsplan, som de italienske myndigheder havde meddelt ville blive tilsendt Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Den 5. juli 2006 sendte Kommissionen Italien en påmindelse vedrørende den omstruktureringsplan, som de italienske myndigheder havde meddelt ville blive tilsendt Kommissionen.

| (5) | Ved brev registreret den 9. august 2006 fremlagde Italien yderligere oplysninger, hvoraf det fremgik, at domstolen i Napoli (herefter benævnt »domstolen«) havde erklæret virksomheden insolvent den 5. juli 2006. Som svar på Kommissionens anmodning af 29. november 2006 om yderligere oplysninger sendte Italien en del af de ønskede oplysninger ved brev af 7. december 2006. Den 22. december 2006 sendte Kommissionen Italien en påmindelse, hvori den anmodede Italien om at sende de manglende oplysninger, idet den præciserede yderligere, hvilke oplysninger der var nødvendige. Kommissionen ønskede navnlig oplyst, hvorvidt det ved afslutningen af konkursproceduren kunne forudses, at virksomheden ville blive afviklet, og at alle dets kommercielle aktiviteter ville ophøre, eller om der forelå mulighed for, at virksomhedens kommercielle aktiviteter kunne blive videreført i en anden form, f.eks. ved at sælge virksomheden som en »going concern«. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev registreret den 9. august 2006 fremlagde Italien yderligere oplysninger, hvoraf det fremgik, at domstolen i Napoli (herefter benævnt »domstolen«) havde erklæret virksomheden insolvent den 5. juli 2006. Som svar på Kommissionens anmodning af 29. november 2006 om yderligere oplysninger sendte Italien en del af de ønskede oplysninger ved brev af 7. december 2006. Den 22. december 2006 sendte Kommissionen Italien en påmindelse, hvori den anmodede Italien om at sende de manglende oplysninger, idet den præciserede yderligere, hvilke oplysninger der var nødvendige. Kommissionen ønskede navnlig oplyst, hvorvidt det ved afslutningen af konkursproceduren kunne forudses, at virksomheden ville blive afviklet, og at alle dets kommercielle aktiviteter ville ophøre, eller om der forelå mulighed for, at virksomhedens kommercielle aktiviteter kunne blive videreført i en anden form, f.eks. ved at sælge virksomheden som en »going concern«.

| (6) | De italienske myndigheder svarede ved brev af 14. marts 2007 og bekræftede, at alle aktiviteterne var ophørt. I samme brev præciserede Italien imidlertid, at det på daværende tidspunkt ikke var muligt at fastslå, om det eventuelt ville være muligt at genoptage virksomhedens aktiviteter, da det var vanskeligt at indhente oplysninger herom. Den 14. juni 2007 anmodede Kommissionen Italien om oplysninger om enhver anden foranstaltning, der måtte være blevet iværksat inden for rammerne af konkursproceduren, og præciserede ved denne lejlighed, hvilke oplysninger den anså for at være vigtige. |
| --- | --- |

(6)

De italienske myndigheder svarede ved brev af 14. marts 2007 og bekræftede, at alle aktiviteterne var ophørt. I samme brev præciserede Italien imidlertid, at det på daværende tidspunkt ikke var muligt at fastslå, om det eventuelt ville være muligt at genoptage virksomhedens aktiviteter, da det var vanskeligt at indhente oplysninger herom. Den 14. juni 2007 anmodede Kommissionen Italien om oplysninger om enhver anden foranstaltning, der måtte være blevet iværksat inden for rammerne af konkursproceduren, og præciserede ved denne lejlighed, hvilke oplysninger den anså for at være vigtige.

| (7) | I oktober 2007 erfarede Kommissionen via pressen, at der muligvis blev udbetalt omstruktureringsstøtte til Ixfin. |
| --- | --- |

(7)

I oktober 2007 erfarede Kommissionen via pressen, at der muligvis blev udbetalt omstruktureringsstøtte til Ixfin.

| (8) | Den 11. december 2007 vedtog Kommissionen beslutningen om at iværksætte en formel undersøgelsesprocedure (2) (herefter benævnt »beslutningen om indledning af proceduren«), idet den pålagde de italienske myndigheder at besvare en række spørgsmål inden for en måned og opfordrede de relevante parter til at fremsætte deres bemærkninger. Den 7. januar 2008 anmodede Italien om en forlængelse af fristen for fremsættelse af bemærkninger vedrørende beslutningen om at indlede proceduren, og der blev indrømmet myndighederne en forlængelse af fristen til den 12. februar 2008. Italien sendte kun delvise oplysninger pr. e-mail den 15. januar 2008, den 12. marts 2008 og den 25. marts 2008. |
| --- | --- |

(8)

Den 11. december 2007 vedtog Kommissionen beslutningen om at iværksætte en formel undersøgelsesprocedure (2) (herefter benævnt »beslutningen om indledning af proceduren«), idet den pålagde de italienske myndigheder at besvare en række spørgsmål inden for en måned og opfordrede de relevante parter til at fremsætte deres bemærkninger. Den 7. januar 2008 anmodede Italien om en forlængelse af fristen for fremsættelse af bemærkninger vedrørende beslutningen om at indlede proceduren, og der blev indrømmet myndighederne en forlængelse af fristen til den 12. februar 2008. Italien sendte kun delvise oplysninger pr. e-mail den 15. januar 2008, den 12. marts 2008 og den 25. marts 2008.

| (9) | Den 25. marts 2008 modtog Kommissionen kuratorens bemærkninger, og disse bemærkninger blev tilsendt Italien den 18. april 2008 ledsaget af en anmodning om oplysninger. Den 24. april 2008 besvarede Italien denne anmodning og kommenterede de bemærkninger fra tredjemand, som var blevet fremlagt for myndighederne. |
| --- | --- |

(9)

Den 25. marts 2008 modtog Kommissionen kuratorens bemærkninger, og disse bemærkninger blev tilsendt Italien den 18. april 2008 ledsaget af en anmodning om oplysninger. Den 24. april 2008 besvarede Italien denne anmodning og kommenterede de bemærkninger fra tredjemand, som var blevet fremlagt for myndighederne.

| (10) | Den 20. oktober 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som den modtog ved brev af 30. oktober 2008. De italienske myndigheder videresendte Kommissionens anmodning til kuratoren, der fremsendte yderligere oplysninger den 18. november 2008. |
| --- | --- |

(10)

Den 20. oktober 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som den modtog ved brev af 30. oktober 2008. De italienske myndigheder videresendte Kommissionens anmodning til kuratoren, der fremsendte yderligere oplysninger den 18. november 2008.

II.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

II.1.   Støttemodtageren

| (11) | Ixfin er en stor virksomhed, der ligger i Marcianise (Caserta), i regionen Campania. |
| --- | --- |

(11)

Ixfin er en stor virksomhed, der ligger i Marcianise (Caserta), i regionen Campania.

| (12) | Ixfin er et italiensk selskab inden for den såkaldte kontraktproduktionssektor (produktion og montering af kort og andre elektroniske produkter) samt inden for callcenter- og logistikbranchen. |
| --- | --- |

(12)

Ixfin er et italiensk selskab inden for den såkaldte kontraktproduktionssektor (produktion og montering af kort og andre elektroniske produkter) samt inden for callcenter- og logistikbranchen.

| (13) | Indtil 1999 var Ixfin ejet af Olivetti-koncernen, og virksomhedens produkter blev solgt under mærket Olivetti. I 1999 besluttede Olivetti at indstille alle sine produktionsaktiviteter, og Ixfin blev solgt til Finmek SpA. |
| --- | --- |

(13)

Indtil 1999 var Ixfin ejet af Olivetti-koncernen, og virksomhedens produkter blev solgt under mærket Olivetti. I 1999 besluttede Olivetti at indstille alle sine produktionsaktiviteter, og Ixfin blev solgt til Finmek SpA.

| (14) | Fra 2003 var Ixfin et datterselskab under Maxfin Srl, der var ejet af Pufin Srl, som er et selskab, der beskæftiger sig med levering af tjenesteydelser til virksomheder (af handelsmæssig, administrativ og logistisk art), og som er moderselskabet i Pufin-koncernen, der ejes af familien Pugliese. |
| --- | --- |

(14)

Fra 2003 var Ixfin et datterselskab under Maxfin Srl, der var ejet af Pufin Srl, som er et selskab, der beskæftiger sig med levering af tjenesteydelser til virksomheder (af handelsmæssig, administrativ og logistisk art), og som er moderselskabet i Pufin-koncernen, der ejes af familien Pugliese.

| (15) | Ixfin ejer direkte og indirekte fire andre selskaber, nemlig Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %), Uni.com Ricerche Srl (100 %). |
| --- | --- |

(15)

Ixfin ejer direkte og indirekte fire andre selskaber, nemlig Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %), Uni.com Ricerche Srl (100 %).

| (16) | Ixfins vanskeligheder skyldtes bl.a., at virksomheden hovedsagelig handlede på tredjemands vegne og derfor var afhængig af tredjemands ordrebeholdning. I de forgangne ti år har markedet for elektronik imidlertid været kendetegnet af en generel krise, som virksomhederne inden for denne branche har overlevet ved at øge effektiviteten gennem udnyttelse af stordriftsfordele eller ved at flytte produktionen til lande med en lav arbejdsløn. |
| --- | --- |

(16)

Ixfins vanskeligheder skyldtes bl.a., at virksomheden hovedsagelig handlede på tredjemands vegne og derfor var afhængig af tredjemands ordrebeholdning. I de forgangne ti år har markedet for elektronik imidlertid været kendetegnet af en generel krise, som virksomhederne inden for denne branche har overlevet ved at øge effektiviteten gennem udnyttelse af stordriftsfordele eller ved at flytte produktionen til lande med en lav arbejdsløn.

| (17) | Så snart det blev konstateret, at Ixfin befandt sig i en krisesituation, blev virksomheden i marts 2004 solgt til en investor, der var indstillet på at tilføre de ressourcer, der var nødvendige for at føre virksomhedens aktiviteter videre. Investorens plan blev imidlertid aldrig blevet iværksæt, og som følge heraf endte virksomheden allerede i september 2004 i en solvenskrise. I december 2004 købte Pufin-koncernen igen virksomheden, der havde tabt yderligere 20 mio. EUR, for et symbolsk beløb. I december 2004 ophørte virksomheden med sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(17)

Så snart det blev konstateret, at Ixfin befandt sig i en krisesituation, blev virksomheden i marts 2004 solgt til en investor, der var indstillet på at tilføre de ressourcer, der var nødvendige for at føre virksomhedens aktiviteter videre. Investorens plan blev imidlertid aldrig blevet iværksæt, og som følge heraf endte virksomheden allerede i september 2004 i en solvenskrise. I december 2004 købte Pufin-koncernen igen virksomheden, der havde tabt yderligere 20 mio. EUR, for et symbolsk beløb. I december 2004 ophørte virksomheden med sine aktiviteter.

| (18) | I nedenstående tabel illustreres Ixfins økonomiske situation på tidspunktet for tildelingen af støtten:

  Tabel 1










  (EUR) |
| --- | --- |
| | Omsætning | Nettoresultat | Skyldige skatter og afgifter | Skyldige sociale udgifter |
| 31.12.2003 | 104 000 000 | 11 000 | 9 000 000 | 20 800 000 |
| 31.12.2004 | 75 000 000 | (2 000 000) | 14 800 000 | 26 100 000 |
| 31.5.2005 | 3 000 000 | (4) | 16 000 000 (3) | 27 700 000 (3) |

(18)

I nedenstående tabel illustreres Ixfins økonomiske situation på tidspunktet for tildelingen af støtten:

Tabel 1

(EUR)

Omsætning

Nettoresultat

Skyldige skatter og afgifter

Skyldige sociale udgifter

31.12.2003

104 000 000

11 000

9 000 000

20 800 000

31.12.2004

75 000 000

(2 000 000)

14 800 000

26 100 000

31.5.2005

3 000 000

(4)

16 000 000 (3)

27 700 000 (3)

II.2.   Støtteforanstaltningen

| (19) | Den 18. november udstedte ministeriet for økonomisk udvikling (herefter benævnt »ministeriet«) et dekret om udbetaling af redningsstøtte til Ixfin. Finansieringen heraf var baseret på midler, der var blevet bevilget i lovdekret nr. 35 af 14. marts 2005 (5) (»konkurrencedekretet«), der efterfølgende blev ændret ved artikel 11 i lov nr. 80 af 14. maj 2005 (6) og herefter præciseret med det tværministerielle udvalg for økonomiske programmers beslutning nr. 101 af 29. juni 2005. I denne beslutning fastslås det, at finansieringen kun gennemføres, hvis en garanti aktiveres, og hvis formålet med foranstaltningen er at redde en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(19)

Den 18. november udstedte ministeriet for økonomisk udvikling (herefter benævnt »ministeriet«) et dekret om udbetaling af redningsstøtte til Ixfin. Finansieringen heraf var baseret på midler, der var blevet bevilget i lovdekret nr. 35 af 14. marts 2005 (5) (»konkurrencedekretet«), der efterfølgende blev ændret ved artikel 11 i lov nr. 80 af 14. maj 2005 (6) og herefter præciseret med det tværministerielle udvalg for økonomiske programmers beslutning nr. 101 af 29. juni 2005. I denne beslutning fastslås det, at finansieringen kun gennemføres, hvis en garanti aktiveres, og hvis formålet med foranstaltningen er at redde en kriseramt virksomhed.

| (20) | Der blev ydet garanti for et lån optaget hos BancApulia (herefter benævnt »banken«) på 15 mio. EUR efter Euribor 3M med et rentetillæg på 1,25 procentpoint, dvs. til en basisrente på 3,591 %. Lånets løbetid var på seks måneder med virkning fra den 30. december 2005. |
| --- | --- |

(20)

Der blev ydet garanti for et lån optaget hos BancApulia (herefter benævnt »banken«) på 15 mio. EUR efter Euribor 3M med et rentetillæg på 1,25 procentpoint, dvs. til en basisrente på 3,591 %. Lånets løbetid var på seks måneder med virkning fra den 30. december 2005.

| (21) | Støtten blev hovedsagelig anvendt til at betale en del af virksomhedens forfaldne gæld. De italienske myndigheder hævder, at disse betalinger var presserende, idet nogle kreditorer allerede havde indgivet anmodninger til domstolene med betalingspåkrav. |
| --- | --- |

(21)

Støtten blev hovedsagelig anvendt til at betale en del af virksomhedens forfaldne gæld. De italienske myndigheder hævder, at disse betalinger var presserende, idet nogle kreditorer allerede havde indgivet anmodninger til domstolene med betalingspåkrav.

| (22) | De italienske myndigheder meddelte desuden Kommissionen, at Ixfin havde anmodet om, at det beløb, der var omfattet af garantien, blev fastsat til 17,3 mio. EUR. |
| --- | --- |

(22)

De italienske myndigheder meddelte desuden Kommissionen, at Ixfin havde anmodet om, at det beløb, der var omfattet af garantien, blev fastsat til 17,3 mio. EUR.

II.3.   Ixfins insolvens

| (23) | Den 5. juli 2006 blev virksomheden officielt erklæret insolvent, og konkursproceduren blev indledt (7). |
| --- | --- |

(23)

Den 5. juli 2006 blev virksomheden officielt erklæret insolvent, og konkursproceduren blev indledt (7).

| (24) | I marts 2007 anmodede ministeriet, hvis fordring var blevet registreret i forbindelse med konkursbehandlingen, den kompetente domstol om at ændre konkursbehandlingen til en retslig procedure, som ville indebære, at virksomhedens aktiviteter ville kunne videreføres (herefter benævnt »tvangsadministration«) (8). Denne foranstaltning er fastlagt i bekendtgørelse nr. 270 af 8. juli 1999 (herefter »bekendtgørelse nr. 270/1999«). |
| --- | --- |

(24)

I marts 2007 anmodede ministeriet, hvis fordring var blevet registreret i forbindelse med konkursbehandlingen, den kompetente domstol om at ændre konkursbehandlingen til en retslig procedure, som ville indebære, at virksomhedens aktiviteter ville kunne videreføres (herefter benævnt »tvangsadministration«) (8). Denne foranstaltning er fastlagt i bekendtgørelse nr. 270 af 8. juli 1999 (herefter »bekendtgørelse nr. 270/1999«).

| (25) | Inden Kommissionen iværksatte den formelle undersøgelsesprocedure, havde den via pressen erfaret, at Ixfin eventuelt kunne være blevet sat under tvangsadministration i henhold til aftalememorandummet om reindustrialisering af provinsen Caserta (herefter benævnt »memorandummet«), der var undertegnet af de italienske myndigheder, fagforeninger og arbejdsgiverforeninger. Beløbet i henhold til dette memorandum, der var undertegnet af de italienske myndigheder, fagforeninger og arbejdsgiverforeninger, lå mellem 40 og 60 mio. EUR, som var fordelt på forskellige foranstaltninger. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen var i besiddelse af på daværende tidspunkt, fremgik det, at formålet med denne aftale var at genoprette produktionen og redde arbejdspladserne på industrivirksomhederne i provinsen Caserta. |
| --- | --- |

(25)

Inden Kommissionen iværksatte den formelle undersøgelsesprocedure, havde den via pressen erfaret, at Ixfin eventuelt kunne være blevet sat under tvangsadministration i henhold til aftalememorandummet om reindustrialisering af provinsen Caserta (herefter benævnt »memorandummet«), der var undertegnet af de italienske myndigheder, fagforeninger og arbejdsgiverforeninger. Beløbet i henhold til dette memorandum, der var undertegnet af de italienske myndigheder, fagforeninger og arbejdsgiverforeninger, lå mellem 40 og 60 mio. EUR, som var fordelt på forskellige foranstaltninger. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen var i besiddelse af på daværende tidspunkt, fremgik det, at formålet med denne aftale var at genoprette produktionen og redde arbejdspladserne på industrivirksomhederne i provinsen Caserta.

III.   KOMMISSIONENS BETÆNKELIGHEDER PÅ TIDSPUNKTET FOR IVÆRKSÆTTELSEN AF PROCEDUREN I MEDFØR AF ARTIKEL 88, STK. 2

| (26) | I beslutningen om at indlede proceduren og på grundlag af de tilgængelige oplysninger i denne fase udtrykte Kommissionen betænkeligheder med hensyn til redningsstøttens forenelighed med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (9) (herefter benævnt »rammebestemmelserne«). |
| --- | --- |

(26)

I beslutningen om at indlede proceduren og på grundlag af de tilgængelige oplysninger i denne fase udtrykte Kommissionen betænkeligheder med hensyn til redningsstøttens forenelighed med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (9) (herefter benævnt »rammebestemmelserne«).

| (27) | Kommissionen anmodede Italien om yderligere oplysninger med henblik på at fastslå, om støtten til Ixfin kunne godkendes, og anmodede ligeledes om regnskaberne for Pufin og Maxfin for at påvise, at krisen var for alvorlig til, at koncernen selv kunne håndtere den. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen anmodede Italien om yderligere oplysninger med henblik på at fastslå, om støtten til Ixfin kunne godkendes, og anmodede ligeledes om regnskaberne for Pufin og Maxfin for at påvise, at krisen var for alvorlig til, at koncernen selv kunne håndtere den.

| (28) | For så vidt angår redningsstøttens overensstemmelse med rammebestemmelserne, betvivlede Kommissionen, at rammebestemmelsernes punkt 25, litra d), var blevet overholdt. For at være i overensstemmelse med disse bestemmelser skulle redningsstøtten være begrænset til det minimumsbeløb, der var nødvendigt for at holde virksomheden kørende i den periode, som støtten var godkendt for. Italien blev i denne forbindelse anmodet om yderligere oplysninger om, hvorvidt redningsstøttens størrelse stemte overens med disse bestemmelser, og bl.a. om en bekræftelse af, at ovennævnte garanti var begrænset til et lån på 15 mio. EUR og ikke blev forhøjet til 17,3 mio. EUR som ønsket af virksomheden. |
| --- | --- |

(28)

For så vidt angår redningsstøttens overensstemmelse med rammebestemmelserne, betvivlede Kommissionen, at rammebestemmelsernes punkt 25, litra d), var blevet overholdt. For at være i overensstemmelse med disse bestemmelser skulle redningsstøtten være begrænset til det minimumsbeløb, der var nødvendigt for at holde virksomheden kørende i den periode, som støtten var godkendt for. Italien blev i denne forbindelse anmodet om yderligere oplysninger om, hvorvidt redningsstøttens størrelse stemte overens med disse bestemmelser, og bl.a. om en bekræftelse af, at ovennævnte garanti var begrænset til et lån på 15 mio. EUR og ikke blev forhøjet til 17,3 mio. EUR som ønsket af virksomheden.

| (29) | Kommissionen fremhævede desuden, at hovedformålet med redningsstøtten ikke måtte være at udskyde det tidspunkt, hvor virksomheden ville blive erklæret insolvent, men at en omstrukturering af virksomheden derimod skulle være formålet. Det forekom imidlertid stadig Kommissionen, at det eneste formål med redningsstøtten havde været at genforhandle omlægningen af gælden og således redde virksomheden fra insolvens. Kommissionen anmodede bl.a. om dokumentation for, at Ixfin forsøgte at udarbejde en omstruktureringsplan i denne periode. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen fremhævede desuden, at hovedformålet med redningsstøtten ikke måtte være at udskyde det tidspunkt, hvor virksomheden ville blive erklæret insolvent, men at en omstrukturering af virksomheden derimod skulle være formålet. Det forekom imidlertid stadig Kommissionen, at det eneste formål med redningsstøtten havde været at genforhandle omlægningen af gælden og således redde virksomheden fra insolvens. Kommissionen anmodede bl.a. om dokumentation for, at Ixfin forsøgte at udarbejde en omstruktureringsplan i denne periode.

| (30) | Kommissionen anfægtede endvidere, at rammebestemmelsernes punkt 25, litra c), var blevet overholdt, idet det i denne bestemmelse fastslås, at medlemsstaten senest seks måneder efter den første gennemførelse af redningsstøtteforanstaltningen skal tilsende Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at garantien er ophævet. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen anfægtede endvidere, at rammebestemmelsernes punkt 25, litra c), var blevet overholdt, idet det i denne bestemmelse fastslås, at medlemsstaten senest seks måneder efter den første gennemførelse af redningsstøtteforanstaltningen skal tilsende Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at garantien er ophævet.

| (31) | Kommissionen betvivlede ydermere, at princippet om engangsstøtte i medfør af rammebestemmelsernes punkt 72 ff. var blevet overholdt. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen betvivlede ydermere, at princippet om engangsstøtte i medfør af rammebestemmelsernes punkt 72 ff. var blevet overholdt.

| (32) | I beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen desuden tvivl om, hvorvidt Ixfin havde modtaget tillægsstøtte (jf. betragtning 25 i nærværende beslutning) med henblik på at fremme konkursbehandlingen. Kommissionen bemærkede, at selv om denne støtte blev udbetalt i medfør af lov nr. 181 fra 1989 (eller senere ændringer), var dette ikke ensbetydende med, at den alligevel ville være forenelig med bestemmelsen, når man tager udgangspunkt i Kommissionens beslutning i sag N 214/03, da denne tilladelse i henhold til beslutningen var udstedt på grundlag af den undtagelse til artikel 9, der finder anvendelse på kriseramte virksomheder. Det fremgår tydeligt, at Ixfin ikke desto mindre er en kriseramt virksomhed i medfør af rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), da virksomheden er under konkursbehandling. Kommissionen bemærkede således, at enhver form for støtte til omstrukturering kun kan anses for at være i overensstemmelse med bestemmelserne, hvis forudsætningerne i rammebestemmelsernes punkt 31-51 er opfyldt. |
| --- | --- |

(32)

I beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen desuden tvivl om, hvorvidt Ixfin havde modtaget tillægsstøtte (jf. betragtning 25 i nærværende beslutning) med henblik på at fremme konkursbehandlingen. Kommissionen bemærkede, at selv om denne støtte blev udbetalt i medfør af lov nr. 181 fra 1989 (eller senere ændringer), var dette ikke ensbetydende med, at den alligevel ville være forenelig med bestemmelsen, når man tager udgangspunkt i Kommissionens beslutning i sag N 214/03, da denne tilladelse i henhold til beslutningen var udstedt på grundlag af den undtagelse til artikel 9, der finder anvendelse på kriseramte virksomheder. Det fremgår tydeligt, at Ixfin ikke desto mindre er en kriseramt virksomhed i medfør af rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), da virksomheden er under konkursbehandling. Kommissionen bemærkede således, at enhver form for støtte til omstrukturering kun kan anses for at være i overensstemmelse med bestemmelserne, hvis forudsætningerne i rammebestemmelsernes punkt 31-51 er opfyldt.

| (33) | Kommissionen har imidlertid ikke modtaget en anmeldelse vedrørende omstruktureringsstøtte og er heller ikke blevet orienteret om en omstruktureringsplan, der eventuelt ville indebære, at den pågældende støtte kunne opfylde de betingelser, som var nødvendige for, at der kunne gives tilladelse til omstruktureringsstøtte i medfør af rammebestemmelserne. Kommissionen betvivlede især kraftigt, at en omstruktureringsplan, selv hvis der faktisk forelå en sådan, ville have dokumenteret, at virksomhedens økonomiske og finansielle rentabilitet var genskabt. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har imidlertid ikke modtaget en anmeldelse vedrørende omstruktureringsstøtte og er heller ikke blevet orienteret om en omstruktureringsplan, der eventuelt ville indebære, at den pågældende støtte kunne opfylde de betingelser, som var nødvendige for, at der kunne gives tilladelse til omstruktureringsstøtte i medfør af rammebestemmelserne. Kommissionen betvivlede især kraftigt, at en omstruktureringsplan, selv hvis der faktisk forelå en sådan, ville have dokumenteret, at virksomhedens økonomiske og finansielle rentabilitet var genskabt.

IV.   DE ITALIENSKE MYNDIGHEDERS BEMÆRKNINGER

| (34) | Den 15. januar 2008 fik Kommissionen tilsendt referatet fra mødet den 9. januar 2008, der var blevet afholdt i ministeriet og vedrørte Ixfin. Af referatet fremgik det, at ministeriet havde besluttet at appellere domstolens afgørelse om ikke at sætte Ixfin under tvangsadministration. |
| --- | --- |

(34)

Den 15. januar 2008 fik Kommissionen tilsendt referatet fra mødet den 9. januar 2008, der var blevet afholdt i ministeriet og vedrørte Ixfin. Af referatet fremgik det, at ministeriet havde besluttet at appellere domstolens afgørelse om ikke at sætte Ixfin under tvangsadministration.

| (35) | Den 12. marts 2008 underrettede de italienske myndigheder Kommissionen pr. e-mail om, at det var vanskeligt for myndighederne at indhente de nødvendige oplysninger, og anmodede om en midlertidig løsning. Den 25. marts 2008 bekræftede de italienske myndigheder, at den påståede omstruktureringsstøtte på 40 mio. EUR faktisk ikke var blevet udbetalt til Ixfin. |
| --- | --- |

(35)

Den 12. marts 2008 underrettede de italienske myndigheder Kommissionen pr. e-mail om, at det var vanskeligt for myndighederne at indhente de nødvendige oplysninger, og anmodede om en midlertidig løsning. Den 25. marts 2008 bekræftede de italienske myndigheder, at den påståede omstruktureringsstøtte på 40 mio. EUR faktisk ikke var blevet udbetalt til Ixfin.

V.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEMAND

| (36) | Ved brev af 27. marts 2008 modtog Kommissionen bemærkninger fra Ixfins kurator. |
| --- | --- |

(36)

Ved brev af 27. marts 2008 modtog Kommissionen bemærkninger fra Ixfins kurator.

| (37) | For så vidt angår Ixfins insolvens præciserede kuratoren, at Ixfin på det pågældende tidspunkt var gået konkurs. Ændringen fra konkurs til tvangsadministration er faktisk underlagt proceduremæssige og grundlæggende betingelser. Domstolen har ved afgørelse af 4. januar 2008 anført, at betingelserne for genoprettelse af virksomhedens økonomiske balance ikke forelå, og at konkursen derfor ikke kunne ændres til tvangsadministration. Ministeriet har indbragt denne afgørelse for appeldomstolen i Napoli (herefter benævnt »appeldomstolen«). |
| --- | --- |

(37)

For så vidt angår Ixfins insolvens præciserede kuratoren, at Ixfin på det pågældende tidspunkt var gået konkurs. Ændringen fra konkurs til tvangsadministration er faktisk underlagt proceduremæssige og grundlæggende betingelser. Domstolen har ved afgørelse af 4. januar 2008 anført, at betingelserne for genoprettelse af virksomhedens økonomiske balance ikke forelå, og at konkursen derfor ikke kunne ændres til tvangsadministration. Ministeriet har indbragt denne afgørelse for appeldomstolen i Napoli (herefter benævnt »appeldomstolen«).

| (38) | Kuratoren anførte desuden, at de økonomiske aktiviteter er ophørt, da virksomheden stadig er erklæret konkurs. |
| --- | --- |

(38)

Kuratoren anførte desuden, at de økonomiske aktiviteter er ophørt, da virksomheden stadig er erklæret konkurs.

| (39) | Med hensyn til ovennævnte memorandum præciserede kuratoren, at dette dokument blev vedtaget af ministerrådets formandskab den 20. juni 2007. Den 25. oktober 2007 blev der afholdt møde i en koordineringsgruppe, der skulle udarbejde en mere detaljeret investeringsplan. Som det imidlertid fremgår af kuratorens bemærkninger og navnlig af domstolens afgørelse, forelå der ingen konkret opfølgning på investeringsplanen, der forblev abstrakt og ikke indeholdt nogen angivelse af, hvilke projekter der skulle støttes, og hvilke eventuelle ressourcer der kunne anvendes. Kuratoren fremhævede desuden, at der ud over den pågældende redningsstøtte ikke var blevet bevilget andre offentlige midler til redningen og/eller omstruktureringen af Ixfin. |
| --- | --- |

(39)

Med hensyn til ovennævnte memorandum præciserede kuratoren, at dette dokument blev vedtaget af ministerrådets formandskab den 20. juni 2007. Den 25. oktober 2007 blev der afholdt møde i en koordineringsgruppe, der skulle udarbejde en mere detaljeret investeringsplan. Som det imidlertid fremgår af kuratorens bemærkninger og navnlig af domstolens afgørelse, forelå der ingen konkret opfølgning på investeringsplanen, der forblev abstrakt og ikke indeholdt nogen angivelse af, hvilke projekter der skulle støttes, og hvilke eventuelle ressourcer der kunne anvendes. Kuratoren fremhævede desuden, at der ud over den pågældende redningsstøtte ikke var blevet bevilget andre offentlige midler til redningen og/eller omstruktureringen af Ixfin.

| (40) | Kuratoren bemærkede endvidere, at Ixfin den 23. juni 2006 fremlagde et udkast til en omstruktureringsplan for Sviluppo Italia SpA, men at denne plan ikke blev gennemført som følge af virksomhedens konkurs. Kuratoren vedlagde også en kopi til Kommissionen af dette udkast, der var blevet udarbejdet af en konsulent. |
| --- | --- |

(40)

Kuratoren bemærkede endvidere, at Ixfin den 23. juni 2006 fremlagde et udkast til en omstruktureringsplan for Sviluppo Italia SpA, men at denne plan ikke blev gennemført som følge af virksomhedens konkurs. Kuratoren vedlagde også en kopi til Kommissionen af dette udkast, der var blevet udarbejdet af en konsulent.

| (41) | For så vidt angår redningsstøttens størrelses forenelighed, tilsendte kuratoren Kommissionen de anmodninger om redningsstøtte, som Ixfin havde fremlagt for Sviluppo Italia SpA den 30. september 2005 og den 11. november 2005. |
| --- | --- |

(41)

For så vidt angår redningsstøttens størrelses forenelighed, tilsendte kuratoren Kommissionen de anmodninger om redningsstøtte, som Ixfin havde fremlagt for Sviluppo Italia SpA den 30. september 2005 og den 11. november 2005.

| (42) | Under henvisning til, at Kommissionen havde anmodet om 2004-regnskaberne for Pufin og Maxfin, sendte kuratoren en kopi heraf til Kommissionen. |
| --- | --- |

(42)

Under henvisning til, at Kommissionen havde anmodet om 2004-regnskaberne for Pufin og Maxfin, sendte kuratoren en kopi heraf til Kommissionen.

| (43) | Med hensyn til iværksættelsen af statsgarantien understregede kuratoren, at banken den 3. juli 2006 havde anmodet ministeriet om at indløse det garanterede lån. |
| --- | --- |

(43)

Med hensyn til iværksættelsen af statsgarantien understregede kuratoren, at banken den 3. juli 2006 havde anmodet ministeriet om at indløse det garanterede lån.

VI.   ITALIENS KOMMENTARER TIL TREDJEMANDS BEMÆRKNINGER

| (44) | De italienske myndigheder fremsatte kommentarer til tredjemands bemærkninger. Myndighederne anførte, at de var i stand til at komme med bedre svar end i tiden forud for argumenterne i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(44)

De italienske myndigheder fremsatte kommentarer til tredjemands bemærkninger. Myndighederne anførte, at de var i stand til at komme med bedre svar end i tiden forud for argumenterne i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

| (45) | Med hensyn til statsgarantien for et lån på 15 mio. EUR, som banken havde ydet, præciserede de italienske myndigheder det nedenstående. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til statsgarantien for et lån på 15 mio. EUR, som banken havde ydet, præciserede de italienske myndigheder det nedenstående.

| (46) | De italienske myndigheder anførte først og fremmest, at denne garanti begrænsede sig til et lån på 15 mio. EUR, og at garantien således ikke var blevet forhøjet til 17,3 mio. EUR. De understregede ligeledes, at redningsstøttens størrelse blev beregnet i henhold til formlen i bilaget til rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(46)

De italienske myndigheder anførte først og fremmest, at denne garanti begrænsede sig til et lån på 15 mio. EUR, og at garantien således ikke var blevet forhøjet til 17,3 mio. EUR. De understregede ligeledes, at redningsstøttens størrelse blev beregnet i henhold til formlen i bilaget til rammebestemmelserne.

| (47) | For det andet orienterede ministeriet ved brev af 21. april 2008 og af 30. oktober 2008 Kommissionen om, at banken den 3. juli 2006 havde iværksat garantien vedrørende lånet på 15 mio. EUR med tilskrivning af renter, hvilket i alt beløb sig til 15 154 457,72 EUR. De italienske myndigheder sendte ydermere et brev den 20. september 2006, hvoraf det fremgik, at økonomi- og finansministeriet havde betalt banken den 27. september 2006. Med denne betaling erhvervede ministeriet kreditorrettigheder på dette beløb i forhold til Ixfin. |
| --- | --- |

(47)

For det andet orienterede ministeriet ved brev af 21. april 2008 og af 30. oktober 2008 Kommissionen om, at banken den 3. juli 2006 havde iværksat garantien vedrørende lånet på 15 mio. EUR med tilskrivning af renter, hvilket i alt beløb sig til 15 154 457,72 EUR. De italienske myndigheder sendte ydermere et brev den 20. september 2006, hvoraf det fremgik, at økonomi- og finansministeriet havde betalt banken den 27. september 2006. Med denne betaling erhvervede ministeriet kreditorrettigheder på dette beløb i forhold til Ixfin.

| (48) | For det tredje fremsendte de italienske myndigheder en kopi af brevet af 30. november 2006, hvori ministeriet anmodede de kompetente myndigheder (her: distriktsadvokaten for Napoli) om at anmelde fordringen i overensstemmelse med artikel 93 i bekendtgørelse nr. 270 fra 1999. |
| --- | --- |

(48)

For det tredje fremsendte de italienske myndigheder en kopi af brevet af 30. november 2006, hvori ministeriet anmodede de kompetente myndigheder (her: distriktsadvokaten for Napoli) om at anmelde fordringen i overensstemmelse med artikel 93 i bekendtgørelse nr. 270 fra 1999.

| (49) | For så vidt angår Ixfins konkurs anførte de italienske myndigheder, at virksomheden siden erklæringen den 5. juli 2006 har været konkurs og stadig er det, og bekræftede kuratorens oplysninger herom. De italienske myndigheder anførte endvidere, at domstolens afgørelse er appelleret. |
| --- | --- |

(49)

For så vidt angår Ixfins konkurs anførte de italienske myndigheder, at virksomheden siden erklæringen den 5. juli 2006 har været konkurs og stadig er det, og bekræftede kuratorens oplysninger herom. De italienske myndigheder anførte endvidere, at domstolens afgørelse er appelleret.

| (50) | Med hensyn til memorandummet vedlagde de italienske myndigheder ligeledes en kopi, idet de anførte, at memorandummet ikke indeholder bestemmelser om støtte til Ixfin. |
| --- | --- |

(50)

Med hensyn til memorandummet vedlagde de italienske myndigheder ligeledes en kopi, idet de anførte, at memorandummet ikke indeholder bestemmelser om støtte til Ixfin.

| (51) | De italienske myndigheder har desuden tilsendt Kommissionen en kopi af udkastet til anmeldelse af omstruktureringsplanen, der ifølge Italien imidlertid ikke efterfølgende var blevet tilsendt Kommissionen, da domstolen officielt erklærede Ixfin insolvent. |
| --- | --- |

(51)

De italienske myndigheder har desuden tilsendt Kommissionen en kopi af udkastet til anmeldelse af omstruktureringsplanen, der ifølge Italien imidlertid ikke efterfølgende var blevet tilsendt Kommissionen, da domstolen officielt erklærede Ixfin insolvent.

| (52) | De italienske myndigheder fremsendte endvidere en kopi af låneaftalen mellem banken og Ixfin, hvoraf det fremgår, at lånet blev optaget den 30. december 2005 til en rente på 3,591 % (jf. betragtning 20 i nærværende beslutning) og ikke til en rente på 3,752 % som anført i punkt 15 i beslutningen om at indlede proceduren, der var baseret på de oplysninger, som indledningsvis var tilgængelige. |
| --- | --- |

(52)

De italienske myndigheder fremsendte endvidere en kopi af låneaftalen mellem banken og Ixfin, hvoraf det fremgår, at lånet blev optaget den 30. december 2005 til en rente på 3,591 % (jf. betragtning 20 i nærværende beslutning) og ikke til en rente på 3,752 % som anført i punkt 15 i beslutningen om at indlede proceduren, der var baseret på de oplysninger, som indledningsvis var tilgængelige.

VII.   FORHOLD, DER ER OPSTÅET EFTER INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (53) | I afgørelsen af 4. juni 2008, der blev meddelt den 15. juli 2008, stadfæstede appeldomstolen domstolens afgørelse og hermed også det forhold, at de materielle betingelser for at ændre konkursen til tvangsadministration ikke var til stede. Ministeriet har indbragt afgørelsen for kassationsdomstolen, Corte Suprema di Cassazione, der endnu ikke har truffet afgørelse i sagen. |
| --- | --- |

(53)

I afgørelsen af 4. juni 2008, der blev meddelt den 15. juli 2008, stadfæstede appeldomstolen domstolens afgørelse og hermed også det forhold, at de materielle betingelser for at ændre konkursen til tvangsadministration ikke var til stede. Ministeriet har indbragt afgørelsen for kassationsdomstolen, Corte Suprema di Cassazione, der endnu ikke har truffet afgørelse i sagen.

| (54) | I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at de nationale myndigheder i henhold til punkt 66 til 68 i Kommissionens meddelelse »Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte« (10) kun kan støtte videreførelsen af modtagerens forretningsaktiviteter, hvis dette muliggør en omgående og effektiv tilbagesøgning af støtten. |
| --- | --- |

(54)

I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at de nationale myndigheder i henhold til punkt 66 til 68 i Kommissionens meddelelse »Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte« (10) kun kan støtte videreførelsen af modtagerens forretningsaktiviteter, hvis dette muliggør en omgående og effektiv tilbagesøgning af støtten.

VIII.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

VIII.1   Klassificering som statsstøtte

| (55) | I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastslås det, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(55)

I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastslås det, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (56) | Den garanti, der er stillet, og som begunstiger Ixfin, er ydet ved hjælp af midler fra den italienske stat i betragtning af, at Ixfin ikke har betalt en garantipræmie. Garantien gjorde det muligt for Ixfin at opnå et lån, som den særdeles kriseramte virksomhed ikke ville have kunnet opnå på anden vis uden statsgarantien. Det forhold, at der stilles en garanti for lånet, begunstiger derfor Ixfin ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(56)

Den garanti, der er stillet, og som begunstiger Ixfin, er ydet ved hjælp af midler fra den italienske stat i betragtning af, at Ixfin ikke har betalt en garantipræmie. Garantien gjorde det muligt for Ixfin at opnå et lån, som den særdeles kriseramte virksomhed ikke ville have kunnet opnå på anden vis uden statsgarantien. Det forhold, at der stilles en garanti for lånet, begunstiger derfor Ixfin ved hjælp af statsmidler.

| (57) | Redningsstøtte og omstruktureringsstøtte anses for at være de mest fordrejende former for statsstøtte, da de gør det muligt at støtte en virksomhed, der uden statens indgriben ville have trukket sig ud af markedet. Ixfin fremstillede og distribuerede elektroniske komponenter til både automobilbranchen og telekommunikationssektoren. Det drejer sig om produkter, der er genstand for samhandel inden for EU, og der er et grænseoverskridende marked for produkterne som fremhævet i de italienske konkurrencemyndigheders beslutning (11). På udbetalingstidspunktet var det desuden Ixfins hensigt at genoptage produktionsaktiviteterne. Den fordel, som garantien har givet virksomheden, har således gjort det muligt for den at træffe foranstaltninger med henblik på at redde virksomheden og videreføre forretningsaktiviteterne i en vis periode. Det kan således konkluderes, at den pågældende støtte fordrejer eller i det mindste medvirker til at fordreje konkurrencevilkårene og er til skade for samhandelen mellem medlemsstaterne, idet den fremmer visse virksomheder. |
| --- | --- |

(57)

Redningsstøtte og omstruktureringsstøtte anses for at være de mest fordrejende former for statsstøtte, da de gør det muligt at støtte en virksomhed, der uden statens indgriben ville have trukket sig ud af markedet. Ixfin fremstillede og distribuerede elektroniske komponenter til både automobilbranchen og telekommunikationssektoren. Det drejer sig om produkter, der er genstand for samhandel inden for EU, og der er et grænseoverskridende marked for produkterne som fremhævet i de italienske konkurrencemyndigheders beslutning (11). På udbetalingstidspunktet var det desuden Ixfins hensigt at genoptage produktionsaktiviteterne. Den fordel, som garantien har givet virksomheden, har således gjort det muligt for den at træffe foranstaltninger med henblik på at redde virksomheden og videreføre forretningsaktiviteterne i en vis periode. Det kan således konkluderes, at den pågældende støtte fordrejer eller i det mindste medvirker til at fordreje konkurrencevilkårene og er til skade for samhandelen mellem medlemsstaterne, idet den fremmer visse virksomheder.

| (58) | Desuden er der i punkt 3.2, litra a), i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (12) (herefter benævnt »meddelelsen«) fastlagt en række betingelser for at udelukke, at en offentlig garanti udgør statsstøtte: Modtageren må ikke være en kriseramt virksomhed, garantien må højst dække 80 % af det udestående lån, og der skal betales markedspris for garantien. I den foreliggende sag dækker garantien hele det udestående lån, der er ikke betalt nogen garantipræmie, og som det fremgår i nedenstående afsnit VIII.2.1, er støttemodtageren en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(58)

Desuden er der i punkt 3.2, litra a), i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (12) (herefter benævnt »meddelelsen«) fastlagt en række betingelser for at udelukke, at en offentlig garanti udgør statsstøtte: Modtageren må ikke være en kriseramt virksomhed, garantien må højst dække 80 % af det udestående lån, og der skal betales markedspris for garantien. I den foreliggende sag dækker garantien hele det udestående lån, der er ikke betalt nogen garantipræmie, og som det fremgår i nedenstående afsnit VIII.2.1, er støttemodtageren en kriseramt virksomhed.

| (59) | Foranstaltningen udgør således statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(59)

Foranstaltningen udgør således statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

VIII.2   Statsstøttens forenelighed med fællesmarkedet

| (60) | Undtagelserne til EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse på den foreliggende sag. Eftersom hovedformålet med støtten er at genskabe virksomhedens rentabilitet på lang sigt er det, for så vidt angår undtagelserne til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, kun undtagelsen i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse, idet denne undtagelse omfatter muligheden for at udbetale støtte til fremme af udviklingen af visse aktiviteter eller udviklingen inden for visse økonomiske områder, under forudsætning af, at støtten ikke ændrer betingelserne for samhandelen på en måde, der er i strid med den almene interesse. Støtten kan kun anses for at være i forenelig med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hvis betingelserne i fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder er opfyldt. |
| --- | --- |

(60)

Undtagelserne til EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse på den foreliggende sag. Eftersom hovedformålet med støtten er at genskabe virksomhedens rentabilitet på lang sigt er det, for så vidt angår undtagelserne til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, kun undtagelsen i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse, idet denne undtagelse omfatter muligheden for at udbetale støtte til fremme af udviklingen af visse aktiviteter eller udviklingen inden for visse økonomiske områder, under forudsætning af, at støtten ikke ændrer betingelserne for samhandelen på en måde, der er i strid med den almene interesse. Støtten kan kun anses for at være i forenelig med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hvis betingelserne i fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder er opfyldt.

VIII.2.1.   Godkendelse af statsstøtte til kriseramte virksomheder

| (61) | Under henvisning til punkt 9 i rammebestemmelserne anfører Kommissionen, at en virksomhed anses for kriseramt, når virksomheden ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomheden kan opnå fra ejeren/aktionærer og kreditorer, er i stand til at standse de tab, som uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlang sigt. I rammebestemmelsernes punkt 11 præciseres de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, nemlig voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue. Det fremgår af tabel 1, at mens gælden steg, faldt cash flowet, og omsætningen dykkede fra 104 mio. EUR til 3 mio. EUR i løbet af knap 17 måneder. |
| --- | --- |

(61)

Under henvisning til punkt 9 i rammebestemmelserne anfører Kommissionen, at en virksomhed anses for kriseramt, når virksomheden ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomheden kan opnå fra ejeren/aktionærer og kreditorer, er i stand til at standse de tab, som uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlang sigt. I rammebestemmelsernes punkt 11 præciseres de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, nemlig voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue. Det fremgår af tabel 1, at mens gælden steg, faldt cash flowet, og omsætningen dykkede fra 104 mio. EUR til 3 mio. EUR i løbet af knap 17 måneder.

| (62) | Med henblik på rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), betragtes en virksomhed også som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling. I den foreliggende sag var der allerede i september 2004 tegn på, at virksomheden var insolvent, da den ikke var i stand til at opfylde sine forpligtelser. Italien har desuden bekræftet, at der blev udbetalt redningsstøtte inden anmeldelsen som følge af virksomhedens presserende likviditetskrav. Den 5. juli 2006 erklærede den kompetente domstol endelig Ixfin konkurs. |
| --- | --- |

(62)

Med henblik på rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), betragtes en virksomhed også som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling. I den foreliggende sag var der allerede i september 2004 tegn på, at virksomheden var insolvent, da den ikke var i stand til at opfylde sine forpligtelser. Italien har desuden bekræftet, at der blev udbetalt redningsstøtte inden anmeldelsen som følge af virksomhedens presserende likviditetskrav. Den 5. juli 2006 erklærede den kompetente domstol endelig Ixfin konkurs.

| (63) | I betragtning af det ovenstående fastslår Kommissionen, at Ixfin var en kriseramt virksomhed i medfør af rammebestemmelsernes punkt 10 og 11. |
| --- | --- |

(63)

I betragtning af det ovenstående fastslår Kommissionen, at Ixfin var en kriseramt virksomhed i medfør af rammebestemmelsernes punkt 10 og 11.

| (64) | I henhold til rammebestemmelsernes punkt 13 skal det dog understreges, at en virksomhed, der tilhører en koncern, normalt ikke kan modtage rednings- eller omstruktureringsstøtte, medmindre det kan påvises, at virksomhedens vanskeligheder hidrører fra virksomheden selv og ikke er et resultat af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen, og at virksomhedens vanskeligheder er for alvorlige til, at koncernen selv kan løse dem. |
| --- | --- |

(64)

I henhold til rammebestemmelsernes punkt 13 skal det dog understreges, at en virksomhed, der tilhører en koncern, normalt ikke kan modtage rednings- eller omstruktureringsstøtte, medmindre det kan påvises, at virksomhedens vanskeligheder hidrører fra virksomheden selv og ikke er et resultat af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen, og at virksomhedens vanskeligheder er for alvorlige til, at koncernen selv kan løse dem.

| (65) | Ixfin tilhører Pufin-koncernen. Det bemærkes først og fremmest, at Ixfin allerede har udstående gæld på 3,7 mio. EUR til moderselskabet Maxfin. For det andet fremsendte de italienske myndigheder efter iværksættelsen af den formelle undersøgelsesprocedure regnskaberne for Maxfin pr. 30. april 2005, 30. april 2006 og 30. juni 2006 samt regnskaberne for Pufin pr. 30. juni 2004, 30. juni 2005 og 30. juni 2006. Pufins og Maxfins økonomiske resultater i perioden 2003-2005 er vist i tabel 2. Det fremgår af denne tabel, at hverken Maxfins eller Pufins økonomiske situation gjorde det muligt for disse selskaber at tilføre Ixfin de nødvendige midler i et omfang, der kunne sammenlignes med en af Italien udbetalt redningsstøtte. For det tredje har Ixfins datterselskaber ikke tilstrækkelige finansielle midler til at frigive de ressourcer, der er nødvendige for at redde Ixfin. Det kan således sluttes, at hverken Pufin, eller Maxfin eller Ixfins datterselskaber var i stand til at finansiere redningen af Ixfin, og at Ixfins vanskeligheder således var for alvorlige til, at koncernen selv kunne afhjælpe dem.

  Tabel 2









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Maxfin | 20 037 975 | 2 529 725 | (997) |
| Pufin | 12 710 759 | (148 361) | (24 349) |

(65)

Ixfin tilhører Pufin-koncernen. Det bemærkes først og fremmest, at Ixfin allerede har udstående gæld på 3,7 mio. EUR til moderselskabet Maxfin. For det andet fremsendte de italienske myndigheder efter iværksættelsen af den formelle undersøgelsesprocedure regnskaberne for Maxfin pr. 30. april 2005, 30. april 2006 og 30. juni 2006 samt regnskaberne for Pufin pr. 30. juni 2004, 30. juni 2005 og 30. juni 2006. Pufins og Maxfins økonomiske resultater i perioden 2003-2005 er vist i tabel 2. Det fremgår af denne tabel, at hverken Maxfins eller Pufins økonomiske situation gjorde det muligt for disse selskaber at tilføre Ixfin de nødvendige midler i et omfang, der kunne sammenlignes med en af Italien udbetalt redningsstøtte. For det tredje har Ixfins datterselskaber ikke tilstrækkelige finansielle midler til at frigive de ressourcer, der er nødvendige for at redde Ixfin. Det kan således sluttes, at hverken Pufin, eller Maxfin eller Ixfins datterselskaber var i stand til at finansiere redningen af Ixfin, og at Ixfins vanskeligheder således var for alvorlige til, at koncernen selv kunne afhjælpe dem.

Tabel 2

(EUR)

2003

2004

2005

Maxfin

20 037 975

2 529 725

(997)

Pufin

12 710 759

(148 361)

(24 349)

| (66) | For at fjerne Kommissionens tvivl om, hvorvidt virksomhedens vanskeligheder hidrørte fra virksomheden selv og ikke var et resultat af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen, fremsendte de italienske myndigheder først og fremmest oplysninger, hvoraf det fremgår, at virksomhedens vanskeligheder skyldtes forskellige faktorer, en nedgang i ordrer fra hovedsagelig virksomhedens største kunder og en stigende gældsætning, navnlig efter at virksomheden blev administreret af investoren i perioden marts-december 2004 (som beskrevet i betragtning 17 i nærværende beslutning). For det andet præciserede de italienske myndigheder, at moderselskabet, efter på ny at have opkøbt Ixfin, ikke har gennemført aktiviteter i form af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen. |
| --- | --- |

(66)

For at fjerne Kommissionens tvivl om, hvorvidt virksomhedens vanskeligheder hidrørte fra virksomheden selv og ikke var et resultat af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen, fremsendte de italienske myndigheder først og fremmest oplysninger, hvoraf det fremgår, at virksomhedens vanskeligheder skyldtes forskellige faktorer, en nedgang i ordrer fra hovedsagelig virksomhedens største kunder og en stigende gældsætning, navnlig efter at virksomheden blev administreret af investoren i perioden marts-december 2004 (som beskrevet i betragtning 17 i nærværende beslutning). For det andet præciserede de italienske myndigheder, at moderselskabet, efter på ny at have opkøbt Ixfin, ikke har gennemført aktiviteter i form af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen.

| (67) | På grundlag af de foreliggende oplysninger, fastslår Kommissionen således, at Ixfin opfylder betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 13. |
| --- | --- |

(67)

På grundlag af de foreliggende oplysninger, fastslår Kommissionen således, at Ixfin opfylder betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 13.

VIII.2.2   Redningsstøttens forenelighed med fællesmarkedet

| (68) | For at være forenelig med fællesmarkedet skal redningsstøtte opfylde de betingelser, der er fastsat i rammebestemmelsernes punkt 25. |
| --- | --- |

(68)

For at være forenelig med fællesmarkedet skal redningsstøtte opfylde de betingelser, der er fastsat i rammebestemmelsernes punkt 25.

| (69) | I medfør af rammebestemmelsernes punkt 25, litra a), skal redningsstøtte bestå af likviditetsstøtte i form af lånegarantier eller lån. I begge tilfælde skal lånet ydes til en rentesats, der mindst svarer til de satser, der gælder for lån til sunde virksomheder. |
| --- | --- |

(69)

I medfør af rammebestemmelsernes punkt 25, litra a), skal redningsstøtte bestå af likviditetsstøtte i form af lånegarantier eller lån. I begge tilfælde skal lånet ydes til en rentesats, der mindst svarer til de satser, der gælder for lån til sunde virksomheder.

| (70) | For det første består redningsstøtten i den foreliggende sag af likviditetsstøtte (jf. betragtning 20 i nærværende beslutning). For så vidt angår rentesatsen bør Kommissionen revidere sine egne foreløbige konklusioner, hvorefter rentesatsen syntes at svare til den sats, der almindeligvis gælder for sunde virksomheder. Da den reelle rentesats for det lån, som garantien omhandler, faktisk lå på 3,591 %, hvilket skal sammenholdes med Kommissionens rentesats over for Italien på 4,08 %, konkluderer Kommissionen, at førstnævnte rentesats ikke svarer til den sats, der almindeligvis gælder for sunde virksomheder. Kommissionen fastslår derfor, at den til Ixfin udbetalte redningsstøtte ikke opfylder betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 25, litra a). |
| --- | --- |

(70)

For det første består redningsstøtten i den foreliggende sag af likviditetsstøtte (jf. betragtning 20 i nærværende beslutning). For så vidt angår rentesatsen bør Kommissionen revidere sine egne foreløbige konklusioner, hvorefter rentesatsen syntes at svare til den sats, der almindeligvis gælder for sunde virksomheder. Da den reelle rentesats for det lån, som garantien omhandler, faktisk lå på 3,591 %, hvilket skal sammenholdes med Kommissionens rentesats over for Italien på 4,08 %, konkluderer Kommissionen, at førstnævnte rentesats ikke svarer til den sats, der almindeligvis gælder for sunde virksomheder. Kommissionen fastslår derfor, at den til Ixfin udbetalte redningsstøtte ikke opfylder betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 25, litra a).

| (71) | For så vidt angår betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 25, litra b), fastslår Kommissionen, at disse betingelser er opfyldt i den foreliggende sag, da redningsstøtten er begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder og ikke har urimelige, negative spillover-effekter i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(71)

For så vidt angår betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 25, litra b), fastslår Kommissionen, at disse betingelser er opfyldt i den foreliggende sag, da redningsstøtten er begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder og ikke har urimelige, negative spillover-effekter i andre medlemsstater.

| (72) | I henhold til rammebestemmelsernes punkt 25, litra d), skal redningsstøtten være begrænset til, hvad der er nødvendigt for at holde virksomheden kørende i den periode, som støtten er godkendt for. Det nødvendige beløb bør tage udgangspunkt i virksomhedens likviditetsbehov som følge af tab. Ved anvendelse af formlen til beregning af virksomhedens cash flow-behov, som er anført i bilaget til rammebestemmelserne, bemærker Kommissionen, at støttebeløbet overstiger 10 mio. EUR, og at de italienske myndigheder ikke har fremlagt en tilstrækkelig begrundelse for, hvorfor dette beløb svarer til det, der er fastslået som værende nødvendigt for at holde Ixfin kørende. Kommissionen fastslår således, at det er tilstrækkelig bevist, at det udbetalte støttebeløb er begrænset til det minimum, der var nødvendigt for at holde virksomheden kørende i redningsperioden, som fastslået i rammebestemmelsernes punkt 25, litra d). |
| --- | --- |

(72)

I henhold til rammebestemmelsernes punkt 25, litra d), skal redningsstøtten være begrænset til, hvad der er nødvendigt for at holde virksomheden kørende i den periode, som støtten er godkendt for. Det nødvendige beløb bør tage udgangspunkt i virksomhedens likviditetsbehov som følge af tab. Ved anvendelse af formlen til beregning af virksomhedens cash flow-behov, som er anført i bilaget til rammebestemmelserne, bemærker Kommissionen, at støttebeløbet overstiger 10 mio. EUR, og at de italienske myndigheder ikke har fremlagt en tilstrækkelig begrundelse for, hvorfor dette beløb svarer til det, der er fastslået som værende nødvendigt for at holde Ixfin kørende. Kommissionen fastslår således, at det er tilstrækkelig bevist, at det udbetalte støttebeløb er begrænset til det minimum, der var nødvendigt for at holde virksomheden kørende i redningsperioden, som fastslået i rammebestemmelsernes punkt 25, litra d).

| (73) | I henhold til punkt 25, litra e), i rammebestemmelserne skal støtten udbetales under overholdelse af reglen om engangsstøtte, jf. rammebestemmelsernes punkt 72 ff. De italienske myndigheder hævder, at reglen om engangsstøtte er overholdt, dvs. at virksomheden ikke har modtaget nogen form for rednings- eller omstruktureringsstøtte inden for de seneste ti år. På grundlag af de foreliggende oplysninger fastslår Kommissionen, at betingelsen i rammebestemmelsernes punkt 25, litra e), er opfyldt. |
| --- | --- |

(73)

I henhold til punkt 25, litra e), i rammebestemmelserne skal støtten udbetales under overholdelse af reglen om engangsstøtte, jf. rammebestemmelsernes punkt 72 ff. De italienske myndigheder hævder, at reglen om engangsstøtte er overholdt, dvs. at virksomheden ikke har modtaget nogen form for rednings- eller omstruktureringsstøtte inden for de seneste ti år. På grundlag af de foreliggende oplysninger fastslår Kommissionen, at betingelsen i rammebestemmelsernes punkt 25, litra e), er opfyldt.

| (74) | I den foreliggende sag i blev den periode på seks måneder, hvor der ifølge rammebestemmelsernes punkt 25, litra c), kan udbetales redningsstøtte, påbegyndt den 30. december 2005 og afsluttet den 30. juni 2006. I henhold til rammebestemmelsernes punkt 25, litra a), sidste sætning, skal ethvert lån tilbagebetales og enhver garanti ophæves senest seks måneder efter udbetalingen af den første rate til virksomheden. Desuden fastslås følgende i punkt 25, litra c), sidste sætning: »såfremt der er tale om ikke-anmeldt støtte, skal medlemsstaten senest seks måneder efter den første gennemførelse af en redningsstøtteforanstaltning tilsende Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at lånet er blevet fuldstændig tilbagebetalt, og/eller at garantien er ophævet«. Rammebestemmelsernes punkt 26 indeholder en undtagelse til seksmånedersreglen, som finder anvendelse, hvis medlemsstaten har fremlagt en omstruktureringsplan eller likvidationsplan inden for en periode på seks måneder. Der er ikke blevet fremlagt en omstrukturerings- eller likvidationsplan for Kommissionen inden for den ovennævnte periode. Garantien blev endvidere iværksat den 3. juli 2006, og Ixfin har overhovedet ikke tilbagebetalte det lån, der blev udbetalt. Den til Ixfin udbetalte redningsstøtte betragtes således som uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(74)

I den foreliggende sag i blev den periode på seks måneder, hvor der ifølge rammebestemmelsernes punkt 25, litra c), kan udbetales redningsstøtte, påbegyndt den 30. december 2005 og afsluttet den 30. juni 2006. I henhold til rammebestemmelsernes punkt 25, litra a), sidste sætning, skal ethvert lån tilbagebetales og enhver garanti ophæves senest seks måneder efter udbetalingen af den første rate til virksomheden. Desuden fastslås følgende i punkt 25, litra c), sidste sætning: »såfremt der er tale om ikke-anmeldt støtte, skal medlemsstaten senest seks måneder efter den første gennemførelse af en redningsstøtteforanstaltning tilsende Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at lånet er blevet fuldstændig tilbagebetalt, og/eller at garantien er ophævet«. Rammebestemmelsernes punkt 26 indeholder en undtagelse til seksmånedersreglen, som finder anvendelse, hvis medlemsstaten har fremlagt en omstruktureringsplan eller likvidationsplan inden for en periode på seks måneder. Der er ikke blevet fremlagt en omstrukturerings- eller likvidationsplan for Kommissionen inden for den ovennævnte periode. Garantien blev endvidere iværksat den 3. juli 2006, og Ixfin har overhovedet ikke tilbagebetalte det lån, der blev udbetalt. Den til Ixfin udbetalte redningsstøtte betragtes således som uforenelig med fællesmarkedet.

VIII.2.3.   Omstruktureringsstøtte

| (75) | Kommissionen kan ikke betragte redningsstøtten som en omstruktureringsforanstaltning. For det første er der ikke blevet fremsendt en omstruktureringsplan til Kommissionen. For det andet er redningsstøtten ikke i overensstemmelse med rammebestemmelsernes punkt 31 ff. om betingelserne for omstruktureringsforanstaltningers forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen er således ikke i besiddelse af andre oplysninger, der gør det muligt at betragte redningsstøtten som værende forenelig som omstruktureringsforanstaltning. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen kan ikke betragte redningsstøtten som en omstruktureringsforanstaltning. For det første er der ikke blevet fremsendt en omstruktureringsplan til Kommissionen. For det andet er redningsstøtten ikke i overensstemmelse med rammebestemmelsernes punkt 31 ff. om betingelserne for omstruktureringsforanstaltningers forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen er således ikke i besiddelse af andre oplysninger, der gør det muligt at betragte redningsstøtten som værende forenelig som omstruktureringsforanstaltning.

| (76) | På grundlag af de oplysninger, der er forelagt Kommissionen i løbet af den formelle undersøgelsesprocedure, forholder det sig, for så vidt angår den påståede udbetaling af omstruktureringsstøtte, således, at alle betænkeligheder om, hvorvidt der er udbetalt omstruktureringsstøtte til Ixfin (jf. betragtning 32 i beslutningen), er ryddet af vejen. Eftersom det således ikke er fundet bevist, at der er blevet udbetalt omstruktureringsstøtte, vurderes det som værende uden betydning at foretage en bedømmelse af foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(76)

På grundlag af de oplysninger, der er forelagt Kommissionen i løbet af den formelle undersøgelsesprocedure, forholder det sig, for så vidt angår den påståede udbetaling af omstruktureringsstøtte, således, at alle betænkeligheder om, hvorvidt der er udbetalt omstruktureringsstøtte til Ixfin (jf. betragtning 32 i beslutningen), er ryddet af vejen. Eftersom det således ikke er fundet bevist, at der er blevet udbetalt omstruktureringsstøtte, vurderes det som værende uden betydning at foretage en bedømmelse af foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet.

IX.   KONKLUSION

| (77) | Kommissionen afslutter den formelle undersøgelsesprocedure, der blev indledt med beslutningen af 11. december 2007 om ulovlig redningsstøtte og påstået omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen afslutter den formelle undersøgelsesprocedure, der blev indledt med beslutningen af 11. december 2007 om ulovlig redningsstøtte og påstået omstruktureringsstøtte.

| (78) | Kommissionen konkluderer, at statsstøtten i form af en garanti for et lån på 15 mio. EUR, som Italien ulovligt har bevilget Ixfin SpA i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, er uforenelig med fællesmarkedet. Italien skal tilbagesøge den uforenelige støtte hos støttemodtageren. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen konkluderer, at statsstøtten i form af en garanti for et lån på 15 mio. EUR, som Italien ulovligt har bevilget Ixfin SpA i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, er uforenelig med fællesmarkedet. Italien skal tilbagesøge den uforenelige støtte hos støttemodtageren.

| (79) | Med hensyn til beregningen af støttebeløbet henviser Kommissionen til punkt 4.1, litra a), i meddelelsen, hvorefter »en eventuel garant, der opererer under markedsøkonomiske forhold, ville kræve en høj præmie af kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantien ydes, på grund af den forventede misligholdelsesgrad. Hvis der er særlig stor sandsynlighed for, at låntageren ikke vil kunne indfri lånet, eksisterer denne markedspræmie måske slet ikke, og under ekstraordinære omstændigheder kan garantiens støtteelement vise sig at være lige så høj som det beløb, der faktisk dækkes af garantien.«. |
| --- | --- |

(79)

Med hensyn til beregningen af støttebeløbet henviser Kommissionen til punkt 4.1, litra a), i meddelelsen, hvorefter »en eventuel garant, der opererer under markedsøkonomiske forhold, ville kræve en høj præmie af kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantien ydes, på grund af den forventede misligholdelsesgrad. Hvis der er særlig stor sandsynlighed for, at låntageren ikke vil kunne indfri lånet, eksisterer denne markedspræmie måske slet ikke, og under ekstraordinære omstændigheder kan garantiens støtteelement vise sig at være lige så høj som det beløb, der faktisk dækkes af garantien.«.

| (80) | I lyset af Ixfins alvorlige økonomiske vanskeligheder på det tidspunkt, hvor garantien blev bevilget, fastslår Kommissionen, at det var højst usandsynligt, at virksomheden ville være i stand til at opnå et banklån på markedsvilkår uden statslig indgriben. Kommissionen konkluderer derfor, at støttebeløbet svarer til hele lånebeløbet. |
| --- | --- |

(80)

I lyset af Ixfins alvorlige økonomiske vanskeligheder på det tidspunkt, hvor garantien blev bevilget, fastslår Kommissionen, at det var højst usandsynligt, at virksomheden ville være i stand til at opnå et banklån på markedsvilkår uden statslig indgriben. Kommissionen konkluderer derfor, at støttebeløbet svarer til hele lånebeløbet.

| (81) | Den formelle undersøgelse af den formodede omstruktureringsstøtte afsluttes, da det ikke er fundet bevist, at der er udbetalt omstruktureringsstøtte til Ixfin — |
| --- | --- |

(81)

Den formelle undersøgelse af den formodede omstruktureringsstøtte afsluttes, da det ikke er fundet bevist, at der er udbetalt omstruktureringsstøtte til Ixfin —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte i form af en garanti, som Italien ulovligt har bevilget i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, til garanti for det lån, som BancApulia ydede Ixfin den 30. december 2005, udgør statsstøtte og er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

1.   Italien skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte hos støttemodtageren.

2.   Det beløb, der skal tilbagesøges, skal indeholde de renter, der er tilskrevet fra den dato, hvor beløbet blev stillet til disposition for støttemodtageren, indtil den dato, hvor beløbet faktisk er tilbagebetalt.

3.   Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (13).

4.   Italien indstiller med virkning fra denne beslutnings vedtagelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 1 omhandlede støtte.

Artikel 3

1.   Tilbagebetalingen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.

2.   Italien garanterer, at denne beslutning gennemføres senest fire måneder efter dens meddelelse.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning, sender Italien Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | det samlede beløb (hovedbeløbet og renter), der skal tilbagebetales af støttemodtageren |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedbeløbet og renter), der skal tilbagebetales af støttemodtageren

| b) | en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme beslutningen |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme beslutningen

| c) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Italien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne beslutning, indtil den i artikel 1 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. På Kommissionens anmodning giver den omgående oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er iværksat eller er planlagt for at efterkomme denne beslutning. Italien giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 30 af 2.2.2008, s. 21.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  August 2005.

3

(4)  Ingen tilgængelige data.

4

(5)  Italiensk lovtidende nr. 62 af 16.3.2005.

5

(6)  Italiensk lovtidende nr. 111 af 14.5.2005.

6

(7)  I henhold til Kommissionens fortolkning af den italienske lovgivning forstås ved »konkursprocedure« en retslig procedure, der indledes, hvis en virksomhed erklæres insolvent. En skifteretsdommer behandler sagen, mens kuratoren beskæftiger sig med fordelingen af debitors aktiver, og et kreditorudvalg repræsenterer alle kreditorerne. I forbindelse med behandlingen af sagen udarbejdes der en fortegnelse over prioriterede kreditorer i henhold til bestemmelserne i den italienske civillovbog med henblik på at indfri kreditorernes fordringer gennem salg af selskabets aktiver, hvilket først bliver gennemført, hvis virksomheden træder i likvidation.

7

(8)  I henhold til Kommissionens fortolkning af gældende italiensk lovgivning forstås ved »tvangsadministration« en administrativ procedure, der finder anvendelse på store, insolvente virksomheder (kun virksomheder med flere end 1 000 ansatte), og hvor udgangspunktet er en »omstruktureringsplan«, der har til formål at undgå konkurs. Der er således tale om en procedure, hvis formål er at omorganisere selskabet i stedet for at lade det træde i likvidation, jf. Kommissionens beslutning af 4.7.2006 i sag NN 16/2006, CIT (EUT C 244 af 11.10.2006, s. 14).

8

CIT

(9)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

9

(10)  EUT C 272 af 15.11.2007, s. 4.

10

(11)  Konkurrence- og markedsmyndigheden, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato — foranstaltning nr. 11479 af 5.12.2002, Pufin/Finmek Automotive-Nicofin.

11

(12)  EUT C 155 af 20.6.2008, s. 10.

12

(13)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

13

---