# Úradný vestník L 168/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.168.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 168 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 532. júla 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.168.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 168

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 532. júla 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 579/2010 z 29. júna 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 580/2010 z 29. júna 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine | 12 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 581/2010 z 1. júla 2010 týkajúce sa maximálnych lehôt na ukladanie relevantných údajov z jednotiek vozidla a z kariet vodiča (
  1
  ) | 16 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 582/2010 z 1. júla 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 17 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/369/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 18. júna 2010 o finančnom príspevku Únie na národné programy niektorých členských štátov v roku 2010 na zber, správu a využívanie údajov v rybárstve
  [oznámené pod číslom K(2010) 3797] | 19 |
| | | 2010/370/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 1. júla 2010 o pridelení dodatočných dní na mori Španielsku v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Cádizského zálivu
  [oznámené pod číslom K(2010) 4330] | 22 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 579/2010 z 29. júna 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii

1

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 580/2010 z 29. júna 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine

12

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 581/2010 z 1. júla 2010 týkajúce sa maximálnych lehôt na ukladanie relevantných údajov z jednotiek vozidla a z kariet vodiča (
  1
  )

1

16

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 582/2010 z 1. júla 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

17

ROZHODNUTIA

2010/369/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 18. júna 2010 o finančnom príspevku Únie na národné programy niektorých členských štátov v roku 2010 na zber, správu a využívanie údajov v rybárstve
  [oznámené pod číslom K(2010) 3797]

[oznámené pod číslom K(2010) 3797]

19

2010/370/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 1. júla 2010 o pridelení dodatočných dní na mori Španielsku v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Cádizského zálivu
  [oznámené pod číslom K(2010) 4330]

[oznámené pod číslom K(2010) 4330]

22

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 884/2009 z 23. septembra 2009, ktorým sa ustanovuje forma a obsah účtovných údajov predkladaných Komisii na účely zúčtovania EPZF a EPFRV, ako aj na účely monitorovania a prognóz (Ú. v. EÚ L 254, 26.9.2009) | 23 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 884/2009 z 23. septembra 2009, ktorým sa ustanovuje forma a obsah účtovných údajov predkladaných Komisii na účely zúčtovania EPZF a EPFRV, ako aj na účely monitorovania a prognóz (Ú. v. EÚ L 254, 26.9.2009)

(Ú. v. EÚ L 254, 26.9.2009)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 579/2010

z 29. júna 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 19,

so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

I.   Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce vyrovnávacie opatrenia

| (1) | V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 19,1 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností. Obdobie prešetrovania pôvodného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998. |
| --- | --- |

(1)

V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 19,1 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností. Obdobie prešetrovania pôvodného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998.

| (2) | V marci 2006 Rada nariadením (ES) č. 367/2006 (3) po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia ponechala konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004. |
| --- | --- |

(2)

V marci 2006 Rada nariadením (ES) č. 367/2006 (3) po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia ponechala konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004.

| (3) | V auguste 2006 Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 (4) po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmov, spoločnosti Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

V auguste 2006 Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 (4) po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmov, spoločnosti Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 367/2006.

| (4) | V septembri 2007 Rada nariadením (ES) č. 1124/2007 (5) po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania ďalšieho indického výrobcu PET filmov, spoločnosti Jindal Poly Films Limited (ďalej len „Jindal“), predtým známej ako Jindal Polyester Ltd, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

V septembri 2007 Rada nariadením (ES) č. 1124/2007 (5) po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania ďalšieho indického výrobcu PET filmov, spoločnosti Jindal Poly Films Limited (ďalej len „Jindal“), predtým známej ako Jindal Polyester Ltd, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006.

| (5) | V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009 (6) po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006. |
| --- | --- |

(5)

V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009 (6) po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006.

II.   Existujúce antidumpingové opatrenia

| (6) | Treba poznamenať, že spoločnosť Jindal Poly Films Limited podlieha antidumpingovému clu vo výške 0 % (7). |
| --- | --- |

(6)

Treba poznamenať, že spoločnosť Jindal Poly Films Limited podlieha antidumpingovému clu vo výške 0 % (7).

III.   Začatie čiastočného predbežného preskúmania

| (7) | Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie predložila spoločnosť Jindal Poly Films Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť je rozsahom obmedzená na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. Žiadateľ predložil dôkazy prima facie o tom, že sa zmenili okolnosti v súvislosti so subvencovaním, na základe ktorých boli zavedené opatrenia, a že tieto zmeny majú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(7)

Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie predložila spoločnosť Jindal Poly Films Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť je rozsahom obmedzená na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. Žiadateľ predložil dôkazy prima facie o tom, že sa zmenili okolnosti v súvislosti so subvencovaním, na základe ktorých boli zavedené opatrenia, a že tieto zmeny majú trvalý charakter.

| (8) | Po porade s poradným výborom Komisia rozhodla, že existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania, a prostredníctvom oznámenia z 9. septembra 2009 uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (8) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 19 základného nariadenia, ktoré je obmedzené na úroveň subvencovania žiadateľa, s cieľom stanoviť, či by sa mali opatrenia týkajúce sa tohto žiadateľa odstrániť, alebo upraviť. |
| --- | --- |

(8)

Po porade s poradným výborom Komisia rozhodla, že existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania, a prostredníctvom oznámenia z 9. septembra 2009 uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (8) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 19 základného nariadenia, ktoré je obmedzené na úroveň subvencovania žiadateľa, s cieľom stanoviť, či by sa mali opatrenia týkajúce sa tohto žiadateľa odstrániť, alebo upraviť.

| (9) | V závislosti od výsledkov preskúmania by sa v rámci čiastočného predbežného revízneho prešetrovania mala zvážiť aj potreba upraviť sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje v prípade dovozu príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, ktorí nie sú jednotlivo uvedení v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. sadzbu cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii. |
| --- | --- |

(9)

V závislosti od výsledkov preskúmania by sa v rámci čiastočného predbežného revízneho prešetrovania mala zvážiť aj potreba upraviť sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje v prípade dovozu príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, ktorí nie sú jednotlivo uvedení v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. sadzbu cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii.

IV.   Obdobie prešetrovania

| (10) | Prešetrovanie úrovne subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2008 do 31. marca 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). |
| --- | --- |

(10)

Prešetrovanie úrovne subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2008 do 31. marca 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).

V.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

| (11) | O začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania Komisia oficiálne informovala žiadateľa, indickú vládu (ďalej len „IV“), spoločnosti Du Pont Tejin Films, Luxembursko, Mitsubishi Polyester Film, Nemecko, Toray Plastics Europe, Francúzsko, a Nurell, Taliansko, ktoré predstavujú prevažnú väčšinu výroby PET filmu v Únii (ďalej len „výrobné odvetvie Únie“). Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(11)

O začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania Komisia oficiálne informovala žiadateľa, indickú vládu (ďalej len „IV“), spoločnosti Du Pont Tejin Films, Luxembursko, Mitsubishi Polyester Film, Nemecko, Toray Plastics Europe, Francúzsko, a Nurell, Taliansko, ktoré predstavujú prevažnú väčšinu výroby PET filmu v Únii (ďalej len „výrobné odvetvie Únie“). Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (12) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(12)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (13) | Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa zvážili, a ak to bolo vhodné, tak sa aj zohľadnili. |
| --- | --- |

(13)

Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa zvážili, a ak to bolo vhodné, tak sa aj zohľadnili.

| (14) | Komisia poslala žiadateľovi dotazník s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Dotazník navyše poslala aj IV. |
| --- | --- |

(14)

Komisia poslala žiadateľovi dotazník s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Dotazník navyše poslala aj IV.

| (15) | Žiadateľ aj IV predložili vyplnené dotazníky. |
| --- | --- |

(15)

Žiadateľ aj IV predložili vyplnené dotazníky.

| (16) | Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch žiadateľa a v priestoroch IV v Dillí. |
| --- | --- |

(16)

Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch žiadateľa a v priestoroch IV v Dillí.

VI.   Poskytovanie informácií a pripomienky k postupu

| (17) | Indická vláda a ostatné zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa uvažovalo o návrhu úpravy colnej sadzby, ktorá sa vzťahuje na žiadateľa. Dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie. |
| --- | --- |

(17)

Indická vláda a ostatné zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa uvažovalo o návrhu úpravy colnej sadzby, ktorá sa vzťahuje na žiadateľa. Dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie.

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

| (18) | Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je ten istý ako výrobok, na ktorý sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 367/2006, a síce polyetyléntereftalátový (PET) film, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii. |
| --- | --- |

(18)

Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je ten istý ako výrobok, na ktorý sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 367/2006, a síce polyetyléntereftalátový (PET) film, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii.

C.   SUBVENCOVANIE

1.   Úvod

| (19) | Na základe informácií, ktoré predložila indická vláda a ostatné zainteresované strany, a vyplnených dotazníkov Komisie boli prešetrené tieto systémy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií:






  a) | systém predbežných povolení (Advance Authorization Scheme) [predtým známy ako systém zálohovaných licencií (Advance Licence Scheme)]; |
| --- | --- | --- |

(19)

Na základe informácií, ktoré predložila indická vláda a ostatné zainteresované strany, a vyplnených dotazníkov Komisie boli prešetrené tieto systémy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií:

a)

systém predbežných povolení (Advance Authorization Scheme) [predtým známy ako systém zálohovaných licencií (Advance Licence Scheme)];

| b) | systém colných preukazov (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- |

b)

systém colných preukazov (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| c) | systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | systém vývozných úverov (Export Credit Scheme). |
| --- | --- |

d)

systém vývozných úverov (Export Credit Scheme).

| e) | Systém stimulačných balíkov (Package Scheme of Incentives – PSI) |
| --- | --- |

e)

Systém stimulačných balíkov (Package Scheme of Incentives – PSI)

| (20) | Uvedené systémy a) až c) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode umožňuje IV vydávať oznámenia súvisiace s politikou vývozu a dovozu. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden z dokumentov politiky vývozu a dovozu sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, t. j. päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009, v Príručke postupov – 1. septembra 2004 až 31. marca 2009, zväzok I (ďalej len „HOP I 2004 – 2009“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. |
| --- | --- |

(20)

Uvedené systémy a) až c) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode umožňuje IV vydávať oznámenia súvisiace s politikou vývozu a dovozu. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden z dokumentov politiky vývozu a dovozu sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, t. j. päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009, v Príručke postupov – 1. septembra 2004 až 31. marca 2009, zväzok I (ďalej len „HOP I 2004 – 2009“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.

| (21) | Systém vývozných úverov uvedený v písmene d) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý povoľuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov. |
| --- | --- |

(21)

Systém vývozných úverov uvedený v písmene d) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý povoľuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov.

| (22) | Systém uvedený v písmene e) riadia štátne orgány v Indii. |
| --- | --- |

(22)

Systém uvedený v písmene e) riadia štátne orgány v Indii.

2.   Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)

a)   Právny základ

| (23) | Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 2004 – 2009. Tento systém sa pri predchádzajúcom revíznom prešetrovaní volal systém predbežných licencií a viedol k uloženiu v súčasnosti platného konečného vyrovnávacieho cla nariadením (ES) č. 367/2006. |
| --- | --- |

(23)

Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 2004 – 2009. Tento systém sa pri predchádzajúcom revíznom prešetrovaní volal systém predbežných licencií a viedol k uloženiu v súčasnosti platného konečného vyrovnávacieho cla nariadením (ES) č. 367/2006.

b)   Oprávnenosť

| (24) | AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 25. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na AAS na fyzický vývoz a na AAS na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zabezpečujú dodávky pre kategórie „zamýšľaný vývoz“, ktoré sú uvedené v odseku 8.2 politiky EXIM 2004 – 2009, napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“), majú nárok na AAS na zamýšľaný vývoz. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie „zamýšľaného vývozu“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“) a „domáci dokumentárny akreditív“. |
| --- | --- |

(24)

AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 25. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na AAS na fyzický vývoz a na AAS na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zabezpečujú dodávky pre kategórie „zamýšľaný vývoz“, ktoré sú uvedené v odseku 8.2 politiky EXIM 2004 – 2009, napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“), majú nárok na AAS na zamýšľaný vývoz. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie „zamýšľaného vývozu“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“) a „domáci dokumentárny akreditív“.

c)   Praktická implementácia

| (25) | Predbežné povolenia sa môžu vydať na:
  i)   fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu výrobku určeného na vývoz sa uvádzajú v licencii;
  ii)   každoročnú požiadavku: Toto povolenie nie je prepojené na konkrétny výrobok určený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže – do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho minulej výkonnosti vývozu – doviezť bez cla akýkoľvek vstupný materiál používaný pri výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
  iii)   dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
  iv)   zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ pre kategórie zákazníkov uvedené v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2004 – 2009. Podľa indickej vlády sa zamýšľaný vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);
  v)   ARO: Držiteľ AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe potvrdenia ARO. V takých prípadoch sa predbežné povolenia hodnotia ako ARO a potvrdia sa domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sa v nich uvádzajú. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO nahrádza dodávateľovi dane a clá namiesto toho, aby ich nahrádzal konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady cla. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pre domáce vstupné materiály, ako aj pre dovážané vstupné materiály;
  vi)   domáci dokumentárny akreditív (Back to back inland letter of credit): Aj tento podsystém zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť povolenia pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na zvýhodnenie zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). |
| --- | --- |

(25)

Predbežné povolenia sa môžu vydať na:

i)   fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu výrobku určeného na vývoz sa uvádzajú v licencii;

ii)   každoročnú požiadavku: Toto povolenie nie je prepojené na konkrétny výrobok určený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže – do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho minulej výkonnosti vývozu – doviezť bez cla akýkoľvek vstupný materiál používaný pri výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;

iii)   dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;

iv)   zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ pre kategórie zákazníkov uvedené v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2004 – 2009. Podľa indickej vlády sa zamýšľaný vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);

v)   ARO: Držiteľ AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe potvrdenia ARO. V takých prípadoch sa predbežné povolenia hodnotia ako ARO a potvrdia sa domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sa v nich uvádzajú. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO nahrádza dodávateľovi dane a clá namiesto toho, aby ich nahrádzal konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady cla. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pre domáce vstupné materiály, ako aj pre dovážané vstupné materiály;

vi)   domáci dokumentárny akreditív (Back to back inland letter of credit): Aj tento podsystém zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť povolenia pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na zvýhodnenie zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).

| (26) | Žiadateľovi boli počas ORP poskytnuté úľavy v rámci AAS nadviazaného na príslušný výrobok. Žiadateľ využíval dva z podsystémov, t. j. i) AAS na fyzický vývoz a ii) AAS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné určovať kompenzovateľnosť zvyšných nepoužitých podsystémov. |
| --- | --- |

(26)

Žiadateľovi boli počas ORP poskytnuté úľavy v rámci AAS nadviazaného na príslušný výrobok. Žiadateľ využíval dva z podsystémov, t. j. i) AAS na fyzický vývoz a ii) AAS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné určovať kompenzovateľnosť zvyšných nepoužitých podsystémov.

| (27) | Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia indickými orgánmi zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 k príručke HOP I 2004 – 2009), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydal potvrdenie, v ktorom sa uvádza, že predpísaný register a príslušné záznamy a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. Napriek tomu sa však uvedené ustanovenia vzťahujú len na predbežné povolenia vydané 13. mája 2005 alebo neskôr. Pri všetkých predbežných povoleniach alebo zálohovaných licenciách vydaných pred týmto dátumom sa od držiteľov vyžaduje, aby sa riadili predtým platnými ustanoveniami o overovaní, t. j. aby viedli pravdivý a riadny výkaz spotreby a využívania dovezeného tovaru v zmysle licencie v špecifikovanom formáte podľa dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatok 18 k príručke HOP I 2002 – 2007). |
| --- | --- |

(27)

Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia indickými orgánmi zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 k príručke HOP I 2004 – 2009), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydal potvrdenie, v ktorom sa uvádza, že predpísaný register a príslušné záznamy a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. Napriek tomu sa však uvedené ustanovenia vzťahujú len na predbežné povolenia vydané 13. mája 2005 alebo neskôr. Pri všetkých predbežných povoleniach alebo zálohovaných licenciách vydaných pred týmto dátumom sa od držiteľov vyžaduje, aby sa riadili predtým platnými ustanoveniami o overovaní, t. j. aby viedli pravdivý a riadny výkaz spotreby a využívania dovezeného tovaru v zmysle licencie v špecifikovanom formáte podľa dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatok 18 k príručke HOP I 2002 – 2007).

| (28) | Pokiaľ ide o podsystémy používané počas ORP žiadateľom, t. j. fyzický vývoz a zamýšľaný vývoz, IV pevne stanovuje objem a hodnotu tak príspevku na dovoz, ako aj vývoznej povinnosti, a tieto sú zaznamenané v povolení. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zaznamenať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v HOP II 2004 – 2009. Najnovšie zmeny týkajúce sa SION, pokiaľ ide o PET film a PET čipy, medziprodukt, boli preskúmané v septembri 2005. |
| --- | --- |

(28)

Pokiaľ ide o podsystémy používané počas ORP žiadateľom, t. j. fyzický vývoz a zamýšľaný vývoz, IV pevne stanovuje objem a hodnotu tak príspevku na dovoz, ako aj vývoznej povinnosti, a tieto sú zaznamenané v povolení. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zaznamenať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v HOP II 2004 – 2009. Najnovšie zmeny týkajúce sa SION, pokiaľ ide o PET film a PET čipy, medziprodukt, boli preskúmané v septembri 2005.

| (29) | Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rozvrhu po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, z ktorých každé môže byť 6 mesiacov). |
| --- | --- |

(29)

Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rozvrhu po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, z ktorých každé môže byť 6 mesiacov).

| (30) | Vyššie opísaný systém sa nezmenil od posledného čiastočného predbežného preskúmania týkajúceho sa subvencovania žiadateľa, ktoré bolo ukončené v januári 2009. Výhoda poskytnutá v rámci tohto systému sa však podstatne znížila, ako sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 39. |
| --- | --- |

(30)

Vyššie opísaný systém sa nezmenil od posledného čiastočného predbežného preskúmania týkajúceho sa subvencovania žiadateľa, ktoré bolo ukončené v januári 2009. Výhoda poskytnutá v rámci tohto systému sa však podstatne znížila, ako sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 39.

| (31) | V súčasnom predbežnom revíznom prešetrovaní sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi sa nedodržiavali a zatiaľ sa ani nevyskúšali v praxi. Žiadateľ neviedol systém, na základe ktorého by bolo možné overiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v politike zahraničného obchodu (Foreign Trade Policy – FTP) na obdobie rokov 2004 až 2009 (dodatok 23) a v súlade s oddielom II bodom 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Indická vláda register spotreby nikdy nekontrolovala. |
| --- | --- |

(31)

V súčasnom predbežnom revíznom prešetrovaní sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi sa nedodržiavali a zatiaľ sa ani nevyskúšali v praxi. Žiadateľ neviedol systém, na základe ktorého by bolo možné overiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v politike zahraničného obchodu (Foreign Trade Policy – FTP) na obdobie rokov 2004 až 2009 (dodatok 23) a v súlade s oddielom II bodom 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Indická vláda register spotreby nikdy nekontrolovala.

| (32) | Zmeny v správe FTP 2004 – 2009, ktoré nadobudli platnosť na jeseň 2005 (povinné zasielanie registra spotreby indickým úradom v rámci opravného postupu), sa zatiaľ v prípade žiadateľa neuplatnili. Preto sa skutočná implementácia tohto ustanovenia nemohla v tomto štádiu overiť. |
| --- | --- |

(32)

Zmeny v správe FTP 2004 – 2009, ktoré nadobudli platnosť na jeseň 2005 (povinné zasielanie registra spotreby indickým úradom v rámci opravného postupu), sa zatiaľ v prípade žiadateľa neuplatnili. Preto sa skutočná implementácia tohto ustanovenia nemohla v tomto štádiu overiť.

d)   Záver

| (33) | Oslobodenie od dovozného cla je subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, to znamená finančný príspevok IV, ktorý znamenal výhodu pre prešetrovaných vývozcov. |
| --- | --- |

(33)

Oslobodenie od dovozného cla je subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, to znamená finančný príspevok IV, ktorý znamenal výhodu pre prešetrovaných vývozcov.

| (34) | Okrem toho AAS na fyzický vývoz a AAS na zamýšľaný vývoz sú jasne podmienené podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť dostať výhody vyplývajúce z týchto systémov. |
| --- | --- |

(34)

Okrem toho AAS na fyzický vývoz a AAS na zamýšľaný vývoz sú jasne podmienené podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť dostať výhody vyplývajúce z týchto systémov.

| (35) | Žiadny z dvoch podsystémov použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Podsystémy nezodpovedajú pravidlám stanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. IV neuplatňovala účinne svoj starý či nový overovací systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupné materiály spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II oddiel II bod 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla príloha III oddiel II bod 2 základného nariadenia). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné SION nemožno považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože koncepcia týchto noriem neumožňuje indickej vláde s dostatočnou presnosťou overiť, aké množstvo vstupných materiálov sa spotrebovalo pri výrobe na vývoz. Indická vláda okrem toho nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupných materiálov, i keď toto by za normálnych okolností pri neexistencii účinného overovacieho systému bolo potrebné (príloha II oddiel II ods. 5 a príloha III oddiel II ods. 3 základného nariadenia). |
| --- | --- |

(35)

Žiadny z dvoch podsystémov použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Podsystémy nezodpovedajú pravidlám stanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. IV neuplatňovala účinne svoj starý či nový overovací systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupné materiály spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II oddiel II bod 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla príloha III oddiel II bod 2 základného nariadenia). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné SION nemožno považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože koncepcia týchto noriem neumožňuje indickej vláde s dostatočnou presnosťou overiť, aké množstvo vstupných materiálov sa spotrebovalo pri výrobe na vývoz. Indická vláda okrem toho nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupných materiálov, i keď toto by za normálnych okolností pri neexistencii účinného overovacieho systému bolo potrebné (príloha II oddiel II ods. 5 a príloha III oddiel II ods. 3 základného nariadenia).

| (36) | Tieto dva podsystémy sú teda kompenzovateľné. |
| --- | --- |

(36)

Tieto dva podsystémy sú teda kompenzovateľné.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (37) | Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, kompenzovateľným zvýhodnením. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje len kompenzáciu „nadmerného“ odpočtu ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže kompenzovať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na kompenzáciu výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akýkoľvek údajný nadmerný odpočet. Ako je ustanovené v oddiele II prílohy II a oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Na druhej strane podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí poskytnúť len postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného overovacieho systému. |
| --- | --- |

(37)

Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, kompenzovateľným zvýhodnením. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje len kompenzáciu „nadmerného“ odpočtu ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže kompenzovať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na kompenzáciu výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akýkoľvek údajný nadmerný odpočet. Ako je ustanovené v oddiele II prílohy II a oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Na druhej strane podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí poskytnúť len postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného overovacieho systému.

| (38) | Výška subvencie pre žiadateľa, ktorý využíval AAS, sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci dvoch podsystémov počas ORP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(38)

Výška subvencie pre žiadateľa, ktorý využíval AAS, sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci dvoch podsystémov počas ORP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.

| (39) | Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,7 %. |
| --- | --- |

(39)

Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,7 %.

3.   Systém colných preukazov (ďalej len „DEPBS“)

a)   Právny základ

| (40) | Podrobný opis DEPBS sa nachádza v odseku 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 4 príručky HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(40)

Podrobný opis DEPBS sa nachádza v odseku 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 4 príručky HOP I 2004 – 2009.

b)   Oprávnenosť

| (41) | Každý výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca má nárok využiť tento systém. |
| --- | --- |

(41)

Každý výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca má nárok využiť tento systém.

c)   Praktická implementácia DEPBS

| (42) | Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percento hodnoty výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe noriem SION, pričom sa zohľadňuje predpokladaný obsah dovážaných vstupných materiálov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto predpokladaný dovoz vstupných materiálov bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo, alebo nebolo v skutočnosti zaplatené. |
| --- | --- |

(42)

Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percento hodnoty výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe noriem SION, pričom sa zohľadňuje predpokladaný obsah dovážaných vstupných materiálov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto predpokladaný dovoz vstupných materiálov bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo, alebo nebolo v skutočnosti zaplatené.

| (43) | Na to, aby spoločnosť mala nárok na získanie výhod v rámci tohto systému, musí vyvážať. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány vydajú počas odbavovacieho konania colné vyhlásenie o vývoze. Tento dokument uvádza okrem iného výšku úveru DEPBS, ktorý sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tom čase vývozca vie, aké zvýhodnenie získa. Len čo colné orgány vydajú colné vyhlásenie o vývoze, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o poskytnutí úveru DEPBS. Príslušná sadzba DEPBS na výpočet zvýhodnenia platí v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze. |
| --- | --- |

(43)

Na to, aby spoločnosť mala nárok na získanie výhod v rámci tohto systému, musí vyvážať. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány vydajú počas odbavovacieho konania colné vyhlásenie o vývoze. Tento dokument uvádza okrem iného výšku úveru DEPBS, ktorý sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tom čase vývozca vie, aké zvýhodnenie získa. Len čo colné orgány vydajú colné vyhlásenie o vývoze, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o poskytnutí úveru DEPBS. Príslušná sadzba DEPBS na výpočet zvýhodnenia platí v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze.

| (44) | Úvery DEPBS sú voľne prevoditeľné a platné 12 mesiacov od dátumu vydania. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý možno doviezť bez obmedzenia, okrem investičného tovaru. Tovar dovezený za takéto úvery sa môže predávať na domácom trhu (a podlieha dani z predaja) alebo ho možno využiť inak. |
| --- | --- |

(44)

Úvery DEPBS sú voľne prevoditeľné a platné 12 mesiacov od dátumu vydania. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý možno doviezť bez obmedzenia, okrem investičného tovaru. Tovar dovezený za takéto úvery sa môže predávať na domácom trhu (a podlieha dani z predaja) alebo ho možno využiť inak.

| (45) | Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne termíny na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie mimo termínov na podanie žiadostí, ktoré sa uvádzajú v kapitole 4.47 príručky HOP I 2004 – 2009. Okrem toho sa v kapitole 9.3 príručky HOP I 2004 – 2009 jasne uvádza, že žiadosti prijaté po uplynutí termínov na podanie žiadostí sa môžu posúdiť kedykoľvek s uložením malého poplatku ako pokuty (t. j. 10 % z nároku). |
| --- | --- |

(45)

Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne termíny na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie mimo termínov na podanie žiadostí, ktoré sa uvádzajú v kapitole 4.47 príručky HOP I 2004 – 2009. Okrem toho sa v kapitole 9.3 príručky HOP I 2004 – 2009 jasne uvádza, že žiadosti prijaté po uplynutí termínov na podanie žiadostí sa môžu posúdiť kedykoľvek s uložením malého poplatku ako pokuty (t. j. 10 % z nároku).

| (46) | Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. |
| --- | --- |

(46)

Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.

d)   Závery týkajúce sa DEPBS

| (47) | DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa úver napokon využije na kompenzáciu dovozných ciel, a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver DEPBS predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(47)

DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa úver napokon využije na kompenzáciu dovozných ciel, a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver DEPBS predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože zvyšuje jeho likviditu.

| (48) | Ďalej je DEPBS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(48)

Ďalej je DEPBS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

| (49) | Tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa prísne pravidlá ustanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať vo výrobnom procese tovar, ktorý bol dovezený bez cla, a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho neexistuje systém ani postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon má vývozca nárok na zvýhodnenia v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či nejaké vstupné materiály vôbec dováža. Na to, aby výrobca získal zvýhodnenie, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že by došlo k dovozu nejakých vstupných materiálov. Teda dokonca aj výrobcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na zvýhodnenia z DEPBS. |
| --- | --- |

(49)

Tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa prísne pravidlá ustanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať vo výrobnom procese tovar, ktorý bol dovezený bez cla, a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho neexistuje systém ani postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon má vývozca nárok na zvýhodnenia v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či nejaké vstupné materiály vôbec dováža. Na to, aby výrobca získal zvýhodnenie, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že by došlo k dovozu nejakých vstupných materiálov. Teda dokonca aj výrobcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na zvýhodnenia z DEPBS.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (50) | V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia a metodikou výpočtu, ktorá sa v nariadení Rady (ES) č. 367/2006 používa pri tomto systéme, sa výška kompenzovateľných subvencií vypočítala s pomocou zvýhodnenia priznaného príjemcovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas ORP. V tejto súvislosti sa usúdilo, že zvýhodnenie sa priznalo príjemcovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tomto momente sa IV musí zrieknuť colných poplatkov, čo predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú colné vyhlásenie o vývoze, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Okrem toho spolupracujúci vyvážajúci výrobca zaúčtovával úvery DEPBS v účtovných knihách na základe časového rozlíšenia ako príjem. |
| --- | --- |

(50)

V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia a metodikou výpočtu, ktorá sa v nariadení Rady (ES) č. 367/2006 používa pri tomto systéme, sa výška kompenzovateľných subvencií vypočítala s pomocou zvýhodnenia priznaného príjemcovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas ORP. V tejto súvislosti sa usúdilo, že zvýhodnenie sa priznalo príjemcovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tomto momente sa IV musí zrieknuť colných poplatkov, čo predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú colné vyhlásenie o vývoze, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Okrem toho spolupracujúci vyvážajúci výrobca zaúčtovával úvery DEPBS v účtovných knihách na základe časového rozlíšenia ako príjem.

| (51) | V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k sume subvencie dospelo ako k čitateľovi zlomku podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(51)

V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k sume subvencie dospelo ako k čitateľovi zlomku podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.

| (52) | Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 5,1 %. |
| --- | --- |

(52)

Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 5,1 %.

4.   Systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“)

a)   Právny základ

| (53) | Podrobný opis EPCGS sa nachádza v odseku 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 príručky HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(53)

Podrobný opis EPCGS sa nachádza v odseku 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 príručky HOP I 2004 – 2009.

b)   Oprávnenosť

| (54) | Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovatelia služieb majú právo využívať tento systém. |
| --- | --- |

(54)

Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovatelia služieb majú právo využívať tento systém.

c)   Praktická implementácia

| (55) | Za podmienok vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) investičný tovar až 10 rokov starý] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel IV vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na všetok investičný tovar dovezený v rámci tohto systému. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozu vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Aby sa splnila vývozná povinnosť, musí sa dovezený investičný tovar použiť na výrobu určitého množstva tovaru určeného na vývoz počas určitého obdobia. |
| --- | --- |

(55)

Za podmienok vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) investičný tovar až 10 rokov starý] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel IV vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na všetok investičný tovar dovezený v rámci tohto systému. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozu vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Aby sa splnila vývozná povinnosť, musí sa dovezený investičný tovar použiť na výrobu určitého množstva tovaru určeného na vývoz počas určitého obdobia.

| (56) | Držiteľ licencie EPCGS môže získať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade domáci výrobca investičného tovaru môže využiť výhodu bezcolného dovozu zložiek potrebných na výrobu tohto investičného tovaru. Prípadne sa môže domáci výrobca uchádzať o zvýhodnenie zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie EPCGS. |
| --- | --- |

(56)

Držiteľ licencie EPCGS môže získať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade domáci výrobca investičného tovaru môže využiť výhodu bezcolného dovozu zložiek potrebných na výrobu tohto investičného tovaru. Prípadne sa môže domáci výrobca uchádzať o zvýhodnenie zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie EPCGS.

| (57) | Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. |
| --- | --- |

(57)

Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.

d)   Záver týkajúci sa systému EPCGS

| (58) | Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože clá ušetrené pri dovoze zvyšujú jeho likviditu. |
| --- | --- |

(58)

Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože clá ušetrené pri dovoze zvyšujú jeho likviditu.

| (59) | Ďalej je EPCGS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, keďže takéto licencie nemožno získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(59)

Ďalej je EPCGS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, keďže takéto licencie nemožno získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

| (60) | Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nie je zahrnutý do takých prípustných systémov, ako stanovuje bod i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(60)

Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nie je zahrnutý do takých prípustných systémov, ako stanovuje bod i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (61) | Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe neuhradeného cla na dovezený investičný tovar počas celého obdobia, ktoré zodpovedá obvyklej lehote odpisovania takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá zodpovedá ORP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba platná v Indii počas ORP. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(61)

Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe neuhradeného cla na dovezený investičný tovar počas celého obdobia, ktoré zodpovedá obvyklej lehote odpisovania takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá zodpovedá ORP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba platná v Indii počas ORP. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

| (62) | Žiadateľ tvrdil, že investičný tovar dovezený bez cla v rámci systému EPCGS na jeho použitie v jednotke umiestnenej v Khanvele sa už nepoužíva, a výhoda súvisiaca s takýmto tovarom by teda nemala byť zahrnutá v čitateli zlomku. V odpovedi na toto tvrdenie sa uvádza, že žiadateľ už získal výhodu týkajúcu sa tohto investičného tovaru. Navyše, keďže neexistuje dôkaz o tom, že žiadateľ už takýto majetok nevlastní alebo ho nebude opäť používať, tento nárok sa musí zamietnuť. |
| --- | --- |

(62)

Žiadateľ tvrdil, že investičný tovar dovezený bez cla v rámci systému EPCGS na jeho použitie v jednotke umiestnenej v Khanvele sa už nepoužíva, a výhoda súvisiaca s takýmto tovarom by teda nemala byť zahrnutá v čitateli zlomku. V odpovedi na toto tvrdenie sa uvádza, že žiadateľ už získal výhodu týkajúcu sa tohto investičného tovaru. Navyše, keďže neexistuje dôkaz o tom, že žiadateľ už takýto majetok nevlastní alebo ho nebude opäť používať, tento nárok sa musí zamietnuť.

| (63) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencií rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani dopravených množstiev. |
| --- | --- |

(63)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencií rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani dopravených množstiev.

| (64) | Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 2,3 %. |
| --- | --- |

(64)

Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 2,3 %.

5.   Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“)

a)   Právny základ

| (65) | Podrobné údaje o systéme sú stanovené v hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii. |
| --- | --- |

(65)

Podrobné údaje o systéme sú stanovené v hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.

b)   Oprávnenosť

| (66) | Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia majú nárok na tento systém. |
| --- | --- |

(66)

Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia majú nárok na tento systém.

c)   Praktická implementácia

| (67) | V rámci tohto systému RBI povinne stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery tak v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na pracovný kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI tiež nariaďuje bankám, aby poskytli určitú výšku svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu. |
| --- | --- |

(67)

V rámci tohto systému RBI povinne stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery tak v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na pracovný kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI tiež nariaďuje bankám, aby poskytli určitú výšku svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu.

| (68) | V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by sa mohol znížiť pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti, ktoré majú vysoký rating, mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

(68)

V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by sa mohol znížiť pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti, ktoré majú vysoký rating, mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.

| (69) | Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. |
| --- | --- |

(69)

Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.

d)   Záver týkajúci sa systému ECS

| (70) | Preferenčné úrokové sadzby úveru ECS stanovené v hlavnom obežníku RBI uvedenom v odôvodnení 65 môžu znížiť náklady na úroky vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne v trhových podmienkach a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu ako také nie je bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa zvyčajne vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo. |
| --- | --- |

(70)

Preferenčné úrokové sadzby úveru ECS stanovené v hlavnom obežníku RBI uvedenom v odôvodnení 65 môžu znížiť náklady na úroky vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne v trhových podmienkach a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu ako také nie je bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa zvyčajne vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo.

| (71) | Napriek skutočnosti, že preferenčné úvery v rámci ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad refundácia komerčných bánk indickou vládou, na preukázanie subvencie, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a členov jej vedenia vymenúva indická vláda. RBI riadi súkromné orgány v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im okrem iného ukladá, pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Toto nariadenie ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe vlád v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, pretože preferenčné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a teda sú podmienené výkonnosťou vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(71)

Napriek skutočnosti, že preferenčné úvery v rámci ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad refundácia komerčných bánk indickou vládou, na preukázanie subvencie, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a členov jej vedenia vymenúva indická vláda. RBI riadi súkromné orgány v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im okrem iného ukladá, pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Toto nariadenie ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe vlád v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, pretože preferenčné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a teda sú podmienené výkonnosťou vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (72) | Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery počas ORP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané žiadateľom. Táto výška subvencie (čitateľ zlomku) sa rozložila na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(72)

Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery počas ORP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané žiadateľom. Táto výška subvencie (čitateľ zlomku) sa rozložila na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.

| (73) | Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,2 %. |
| --- | --- |

(73)

Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,2 %.

6.   Systém stimulačných balíkov (PSI)

a)   Právny základ

| (74) | Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa PET filmu vrátane revízneho prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platného konečného vyrovnávacieho cla nariadením (ES) č. 367/2006, sa prešetrilo niekoľko indických štátnych systémov, v rámci ktorých sa miestnym spoločnostiam poskytli stimuly. Štátne systémy spadajú pod položku Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“), keďže zahŕňajú viacero druhov stimulačných opatrní. Prešetrovaním sa zistilo, že oprávnenosť spoločnosti na výhody v rámci systému sa stanovuje v „osvedčení o oprávnenosti“. |
| --- | --- |

(74)

Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa PET filmu vrátane revízneho prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platného konečného vyrovnávacieho cla nariadením (ES) č. 367/2006, sa prešetrilo niekoľko indických štátnych systémov, v rámci ktorých sa miestnym spoločnostiam poskytli stimuly. Štátne systémy spadajú pod položku Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“), keďže zahŕňajú viacero druhov stimulačných opatrní. Prešetrovaním sa zistilo, že oprávnenosť spoločnosti na výhody v rámci systému sa stanovuje v „osvedčení o oprávnenosti“.

| (75) | Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“) vlády štátu Maháraštra (ďalej len „GOM“) bol upravený niekoľkokrát od jeho zavedenia. Žiadateľ naďalej využíva výhody v rámci systému PSI „z roku 1993“, a nie v rámci novších systémov. Z tohto dôvodu bol v súvislosti s týmto prípadom preskúmaný iba PSI z roku 1993. |
| --- | --- |

(75)

Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“) vlády štátu Maháraštra (ďalej len „GOM“) bol upravený niekoľkokrát od jeho zavedenia. Žiadateľ naďalej využíva výhody v rámci systému PSI „z roku 1993“, a nie v rámci novších systémov. Z tohto dôvodu bol v súvislosti s týmto prípadom preskúmaný iba PSI z roku 1993.

| (76) | Systém odpustenia dane z predaja priznávaný vládou Západného Bengálska poskytuje odpustenie centrálnej dane z predaja. Preskúmanie odhalilo, že žiadateľ využíval oslobodenie od obchodnej dane (centrálnej dane z predaja) v rámci PSI vlády Západného Bengálska v súvislosti so svojimi nákupmi. Týmto ustanovením o dani sa spoločnosť oslobodzuje od dane z predaja (miestnej dane z predaja aj centrálnej dane z predaja) pri predaji na domácom trhu. |
| --- | --- |

(76)

Systém odpustenia dane z predaja priznávaný vládou Západného Bengálska poskytuje odpustenie centrálnej dane z predaja. Preskúmanie odhalilo, že žiadateľ využíval oslobodenie od obchodnej dane (centrálnej dane z predaja) v rámci PSI vlády Západného Bengálska v súvislosti so svojimi nákupmi. Týmto ustanovením o dani sa spoločnosť oslobodzuje od dane z predaja (miestnej dane z predaja aj centrálnej dane z predaja) pri predaji na domácom trhu.

b)   Oprávnenosť

| (77) | Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti na základe všeobecného pravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach štátu, a to vytvorením nového výrobného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície na rozšírenie alebo diverzifikáciu existujúceho výrobného podniku. Hlavným kritériom stanovenia výšky stimulov je klasifikácia oblasti, v ktorej sa podnik nachádza alebo bude nachádzať, a veľkosť investície. |
| --- | --- |

(77)

Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti na základe všeobecného pravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach štátu, a to vytvorením nového výrobného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície na rozšírenie alebo diverzifikáciu existujúceho výrobného podniku. Hlavným kritériom stanovenia výšky stimulov je klasifikácia oblasti, v ktorej sa podnik nachádza alebo bude nachádzať, a veľkosť investície.

c)   Praktická implementácia

| (78) | Podľa systémov oslobodenia od dane z predaja sa od určitých jednotiek nežiada, aby pri svojich predajných transakciách vyberali akúkoľvek daň z predaja. Podobne boli označené jednotky oslobodené od platenia dane z predaja pri nákupoch tovaru od dodávateľov oprávnených pre tento systém. Zatiaľ čo oslobodenie v súvislosti s predajnou transakciou nepredstavuje pre označené predajné jednotky žiadnu výhodu, oslobodenie v súvislosti s nákupnými transakciami však pre označené nakupujúce jednotky výhodu znamená. |
| --- | --- |

(78)

Podľa systémov oslobodenia od dane z predaja sa od určitých jednotiek nežiada, aby pri svojich predajných transakciách vyberali akúkoľvek daň z predaja. Podobne boli označené jednotky oslobodené od platenia dane z predaja pri nákupoch tovaru od dodávateľov oprávnených pre tento systém. Zatiaľ čo oslobodenie v súvislosti s predajnou transakciou nepredstavuje pre označené predajné jednotky žiadnu výhodu, oslobodenie v súvislosti s nákupnými transakciami však pre označené nakupujúce jednotky výhodu znamená.

| (79) | Oslobodenie od dane z predaja pri nákupoch v rámci štátu Maháraštra (ktoré sa v minulosti uplatňovalo v rámci systému stimulov oslobodenia od dane z predaja v štáte Maháraštra) už v súčasnosti nie je dostupné. V apríli 2005 sa právne predpisy o dani z predaja pre vnútroštátny predaj v štáte Maháraštra nahradili systémom dane z pridanej hodnoty (DPH). S účinnosťou od apríla 2005 žiadateľ ako neoslobodená jednotka musí pri nákupe materiálov platiť DPH. |
| --- | --- |

(79)

Oslobodenie od dane z predaja pri nákupoch v rámci štátu Maháraštra (ktoré sa v minulosti uplatňovalo v rámci systému stimulov oslobodenia od dane z predaja v štáte Maháraštra) už v súčasnosti nie je dostupné. V apríli 2005 sa právne predpisy o dani z predaja pre vnútroštátny predaj v štáte Maháraštra nahradili systémom dane z pridanej hodnoty (DPH). S účinnosťou od apríla 2005 žiadateľ ako neoslobodená jednotka musí pri nákupe materiálov platiť DPH.

d)   Záver

| (80) | Pokiaľ ide o PSI GOM z roku 1993, žiadateľ nadobudol len práva na odpustenie dane z predaja na predaj hotových výrobkov počas obdobia revízneho prešetrovania, o ktorých sa v minulosti zistilo, že nezvýhodňujú príjemcu [odôvodnenie 114 nariadenia (ES) č. 367/2006]. Z tohto dôvodu sa v rámci PSI GOM z roku 1993 nezistila žiadna kompenzovateľná výhoda. |
| --- | --- |

(80)

Pokiaľ ide o PSI GOM z roku 1993, žiadateľ nadobudol len práva na odpustenie dane z predaja na predaj hotových výrobkov počas obdobia revízneho prešetrovania, o ktorých sa v minulosti zistilo, že nezvýhodňujú príjemcu [odôvodnenie 114 nariadenia (ES) č. 367/2006]. Z tohto dôvodu sa v rámci PSI GOM z roku 1993 nezistila žiadna kompenzovateľná výhoda.

| (81) | Pokiaľ však ide o suroviny, ktoré žiadateľ nakupuje bez platby centrálnej dane z predaja od spoločností, ktoré sa nenachádzajú v štáte Maháraštra, PSI poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Oslobodenie od daní z predaja pri nákupoch predstavuje finančný príspevok, pretože touto úľavou sa znižuje vládny príjem, ktorý by bol v opačnom prípade splatný. Okrem toho toto oslobodenie zvýhodňuje spoločnosti, lebo zlepšuje ich likviditu. |
| --- | --- |

(81)

Pokiaľ však ide o suroviny, ktoré žiadateľ nakupuje bez platby centrálnej dane z predaja od spoločností, ktoré sa nenachádzajú v štáte Maháraštra, PSI poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Oslobodenie od daní z predaja pri nákupoch predstavuje finančný príspevok, pretože touto úľavou sa znižuje vládny príjem, ktorý by bol v opačnom prípade splatný. Okrem toho toto oslobodenie zvýhodňuje spoločnosti, lebo zlepšuje ich likviditu.

| (82) | PSI je dostupný iba spoločnostiam, ktoré investovali v určitých určených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu v Indii. Nie je k dispozícii spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí. Výška prínosu je rôzna podľa príslušnej oblasti. Systém je špecifický v súlade s článkom 4 ods. 2 prvým pododsekom písm. a) a článkom 4 ods. 3 základného nariadenia, a preto je kompenzovateľný. |
| --- | --- |

(82)

PSI je dostupný iba spoločnostiam, ktoré investovali v určitých určených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu v Indii. Nie je k dispozícii spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí. Výška prínosu je rôzna podľa príslušnej oblasti. Systém je špecifický v súlade s článkom 4 ods. 2 prvým pododsekom písm. a) a článkom 4 ods. 3 základného nariadenia, a preto je kompenzovateľný.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (83) | Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z predaja, výška subvencie sa vypočítala na základe obvykle splatnej výšky dane z predaja počas ORP, ktorá však zostala nezaplatená. |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z predaja, výška subvencie sa vypočítala na základe obvykle splatnej výšky dane z predaja počas ORP, ktorá však zostala nezaplatená.

| (84) | Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ zlomku) rozložila na celkový obrat spoločnosti z vývozu a predaja na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia nie je podmienená vývozom a neposkytla sa s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. |
| --- | --- |

(84)

Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ zlomku) rozložila na celkový obrat spoločnosti z vývozu a predaja na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia nie je podmienená vývozom a neposkytla sa s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

| (85) | Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,1 %. |
| --- | --- |

(85)

Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,1 %.

7.   Výška kompenzovateľných subvencií

| (86) | Treba pripomenúť, že v nariadení (ES) č. 1124/2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, sa stanovila výška kompenzovateľných subvencií pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, na 17,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Treba pripomenúť, že v nariadení (ES) č. 1124/2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, sa stanovila výška kompenzovateľných subvencií pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, na 17,1 %.

| (87) | V rámci súčasného čiastočného predbežného preskúmania sa zistilo, že výška kompenzovateľných subvencií pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, predstavovala 8,4 %, ako sa uvádza ďalej:











  SYSTÉM→ | AAS (9) | DEPBS (9) | EPCGS (9) | ECS (9) | PSI | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SPOLOČNOSŤ ↓ | % | % | % | % | % | % |
| Jindal Poly Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

(87)

V rámci súčasného čiastočného predbežného preskúmania sa zistilo, že výška kompenzovateľných subvencií pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, predstavovala 8,4 %, ako sa uvádza ďalej:

SYSTÉM→

AAS (9)

DEPBS (9)

EPCGS (9)

ECS (9)

PSI

Spolu

SPOLOČNOSŤ ↓

%

%

%

%

%

%

Jindal Poly Films Limited

0,7

5,1

2,3

0,2

0,1

8,4

| (88) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s príslušným vyvážajúcim výrobcom sa znížila. |
| --- | --- |

(88)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s príslušným vyvážajúcim výrobcom sa znížila.

8.   Vyrovnávacie opatrenia

| (89) | Zároveň sa preskúmalo, či zmenené okolnosti týkajúce sa skúmaných systémov možno považovať za zmeny trvalého charakteru. V tejto súvislosti viacero prvkov naznačuje, že zmeny majú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(89)

Zároveň sa preskúmalo, či zmenené okolnosti týkajúce sa skúmaných systémov možno považovať za zmeny trvalého charakteru. V tejto súvislosti viacero prvkov naznačuje, že zmeny majú trvalý charakter.

| (90) | Po prvé je potrebné poznamenať, že zistenia uvedené v tomto čiastočnom predbežnom preskúmaní sú v súlade s výškami subvencií stanovenými pre piatich indických výrobcov PET filmu v čiastočnom predbežnom preskúmaní uverejnenom v januári 2009, keď sa zistila výška kompenzovateľných subvencií, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 5,4 % do 8,6 %. Toto je znak určitej stálosti úrovne subvencovania v Indii v prípade tohto výrobku. |
| --- | --- |

(90)

Po prvé je potrebné poznamenať, že zistenia uvedené v tomto čiastočnom predbežnom preskúmaní sú v súlade s výškami subvencií stanovenými pre piatich indických výrobcov PET filmu v čiastočnom predbežnom preskúmaní uverejnenom v januári 2009, keď sa zistila výška kompenzovateľných subvencií, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 5,4 % do 8,6 %. Toto je znak určitej stálosti úrovne subvencovania v Indii v prípade tohto výrobku.

| (91) | Po druhé, kým pri predchádzajúcom prešetrovaní bolo hlavné zvýhodnenie udelené v rámci AAS, výhoda v rámci tohto systému sa počas ORP významne znížila a získali sa dôkazy, že tento pokles pokračoval aj po ORP. |
| --- | --- |

(91)

Po druhé, kým pri predchádzajúcom prešetrovaní bolo hlavné zvýhodnenie udelené v rámci AAS, výhoda v rámci tohto systému sa počas ORP významne znížila a získali sa dôkazy, že tento pokles pokračoval aj po ORP.

| (92) | Na základe vyššie uvedených skutočností sa zdá, že existujú náznaky, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške, ktorá je nižšia, ako bola výška stanovená pri predchádzajúcom predbežnom revíznom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(92)

Na základe vyššie uvedených skutočností sa zdá, že existujú náznaky, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške, ktorá je nižšia, ako bola výška stanovená pri predchádzajúcom predbežnom revíznom prešetrovaní.

| (93) | Keďže sa preukázalo, že subvencovanie žiadateľa je omnoho nižšie ako predtým a že žiadateľ bude pravdepodobne naďalej dostávať nižšie subvencie, ako boli stanovené v predchádzajúcom čiastočnom revíznom prešetrovaní, úroveň opatrení by sa mala zmeniť takým spôsobom, aby zodpovedala novým zisteniam. |
| --- | --- |

(93)

Keďže sa preukázalo, že subvencovanie žiadateľa je omnoho nižšie ako predtým a že žiadateľ bude pravdepodobne naďalej dostávať nižšie subvencie, ako boli stanovené v predchádzajúcom čiastočnom revíznom prešetrovaní, úroveň opatrení by sa mala zmeniť takým spôsobom, aby zodpovedala novým zisteniam.

| (94) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti, by sa upravená sadzba vyrovnávacieho cla mala stanoviť na úrovni novej sadzby subvencovania zistenej počas súčasného čiastočného predbežného preskúmania, pretože rozpätie ujmy vypočítané v rámci pôvodného protisubvenčného prešetrovania zostáva vyššie. |
| --- | --- |

(94)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti, by sa upravená sadzba vyrovnávacieho cla mala stanoviť na úrovni novej sadzby subvencovania zistenej počas súčasného čiastočného predbežného preskúmania, pretože rozpätie ujmy vypočítané v rámci pôvodného protisubvenčného prešetrovania zostáva vyššie.

| (95) | V súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (10) žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Ako sa však uvádza vo vyššie uvedenom odôvodnení 6, keďže žiadateľ podlieha antidumpingovému clu na príslušný výrobok vo výške 0 %, tieto ustanovenia sa v tomto prípade neuplatňujú. |
| --- | --- |

(95)

V súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (10) žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Ako sa však uvádza vo vyššie uvedenom odôvodnení 6, keďže žiadateľ podlieha antidumpingovému clu na príslušný výrobok vo výške 0 %, tieto ustanovenia sa v tomto prípade neuplatňujú.

| (96) | Vzhľadom na sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa neuvádzajú jednotlivo v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. clo, ktoré sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii, je potrebné poznamenať, že súčasné spôsoby uplatňovania prešetrovaných systémov a ich kompenzovateľnosť sa v porovnaní s predchádzajúcim prešetrovaním nezmenili. Preto nie je potrebné opätovne vypočítať výšku subvencovania ani colné sadzby pre tieto spoločnosti. Vzhľadom na túto skutočnosť zostávajú colné sadzby uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti s výnimkou žiadateľa nezmenené, |
| --- | --- |

(96)

Vzhľadom na sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa neuvádzajú jednotlivo v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. clo, ktoré sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii, je potrebné poznamenať, že súčasné spôsoby uplatňovania prešetrovaných systémov a ich kompenzovateľnosť sa v porovnaní s predchádzajúcim prešetrovaním nezmenili. Preto nie je potrebné opätovne vypočítať výšku subvencovania ani colné sadzby pre tieto spoločnosti. Vzhľadom na túto skutočnosť zostávajú colné sadzby uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti s výnimkou žiadateľa nezmenené,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006 sa nahrádza takto:

„2.   Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením výrobkov vyrábaných uvedenými spoločnosťami je takáto:

| Spoločnosť | Konečné clo (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 8,4 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 6,4 | A027 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 19,1 | A999“ |

Spoločnosť

Konečné clo (%)

Doplnkový kód TARIC

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

8,4

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

6,4

A027

Všetky ostatné spoločnosti

19,1

A999“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 29. júna 2010

Za Radu

predsedníčka

E. ESPINOSA

---

(1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2007, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 215, 9.9.2009, s. 17.

8

(9)  Subvencie označené hviezdičkou sú vývozné subvencie.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

10

---

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/12

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 580/2010

z 29. júna 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Platné opatrenia

| (1) | Nariadením Rady (ES) č. 452/2007 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine. Opatrenia pozostávajú z cla ad valorem vo výške 9,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (ES) č. 452/2007 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného na Ukrajine. Opatrenia pozostávajú z cla ad valorem vo výške 9,9 %.

1.2.   Žiadosť o preskúmanie

| (2) | V auguste 2008 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Žiadosť bola skompletizovaná v decembri 2008. Žiadosť obmedzenú na preskúmanie dumpingu podal vyvážajúci výrobca z Ukrajiny, spoločnosť Eurogold Industries Ltd. (ďalej len „žiadateľ“ alebo „EGI“). Žiadateľ spolupracoval pri prešetrovaní, ktoré viedlo k zisteniam a záverom uvedeným v pôvodnom nariadení (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Antidumpingové clo uplatniteľné na žiadateľa, ktorý je jediným známym vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku na Ukrajine, je 9,9 %. |
| --- | --- |

(2)

V auguste 2008 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Žiadosť bola skompletizovaná v decembri 2008. Žiadosť obmedzenú na preskúmanie dumpingu podal vyvážajúci výrobca z Ukrajiny, spoločnosť Eurogold Industries Ltd. (ďalej len „žiadateľ“ alebo „EGI“). Žiadateľ spolupracoval pri prešetrovaní, ktoré viedlo k zisteniam a záverom uvedeným v pôvodnom nariadení (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Antidumpingové clo uplatniteľné na žiadateľa, ktorý je jediným známym vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku na Ukrajine, je 9,9 %.

| (3) | Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že okolnosti, na základe ktorých boli uložené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie, že zachovanie uloženého opatrenia na súčasnej úrovni už na vyrovnanie dumpingu nie je potrebné. |
| --- | --- |

(3)

Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že okolnosti, na základe ktorých boli uložené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie, že zachovanie uloženého opatrenia na súčasnej úrovni už na vyrovnanie dumpingu nie je potrebné.

1.3.   Začatie preskúmania

| (4) | Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a rozhodla sa začať čiastočné predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť EGI. Komisia 9. apríla 2009 uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámenie o začatí preskúmania (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) a začala prešetrovanie. |
| --- | --- |

(4)

Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a rozhodla sa začať čiastočné predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť EGI. Komisia 9. apríla 2009 uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámenie o začatí preskúmania (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) a začala prešetrovanie.

1.4.   Príslušný výrobok a podobný výrobok

| (5) | Príslušný výrobok, ktorého sa týka predbežné preskúmanie, je rovnaký ako výrobok v pôvodnom prešetrovaní, t. j. žehliace dosky, tiež voľne stojace, s odsávaním pary alebo bez odsávania a (alebo) s vyhrievaním dosky a (alebo) s ofukom dosky vrátane rukávnikov a ich hlavné časti, t. j. stojany, dosky a podstavce pod žehličku, s pôvodom na Ukrajine, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú do kódov KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(5)

Príslušný výrobok, ktorého sa týka predbežné preskúmanie, je rovnaký ako výrobok v pôvodnom prešetrovaní, t. j. žehliace dosky, tiež voľne stojace, s odsávaním pary alebo bez odsávania a (alebo) s vyhrievaním dosky a (alebo) s ofukom dosky vrátane rukávnikov a ich hlavné časti, t. j. stojany, dosky a podstavce pod žehličku, s pôvodom na Ukrajine, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú do kódov KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.

| (6) | Výrobok vyrábaný a predávaný na Ukrajine a výrobok vyvážaný do Únie majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

Výrobok vyrábaný a predávaný na Ukrajine a výrobok vyvážaný do Únie majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

1.5.   Príslušné strany

| (7) | Komisia oficiálne informovala o začatí predbežného preskúmania výrobné odvetvie Únie, žiadateľa a orgány vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa písomne a byť vypočuté. |
| --- | --- |

(7)

Komisia oficiálne informovala o začatí predbežného preskúmania výrobné odvetvie Únie, žiadateľa a orgány vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa písomne a byť vypočuté.

| (8) | Komisia zaslala žiadateľovi dotazník a dostala ho vyplnený v lehote stanovenej na tento účel. Komisia vyhľadala a overila všetky údaje, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, a uskutočnila sa overovacia návšteva v priestoroch žiadateľa:






  — | Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisia zaslala žiadateľovi dotazník a dostala ho vyplnený v lehote stanovenej na tento účel. Komisia vyhľadala a overila všetky údaje, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, a uskutočnila sa overovacia návšteva v priestoroch žiadateľa:

—

Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina,

| — | a jej prepojená spoločnosť Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug vo Švajčiarsku (ďalej len „EGS“). |
| --- | --- |

—

a jej prepojená spoločnosť Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug vo Švajčiarsku (ďalej len „EGS“).

1.6.   Obdobie prešetrovania

| (9) | Prešetrovanie prebiehalo od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). |
| --- | --- |

(9)

Prešetrovanie prebiehalo od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“).

2.   VÝSLEDKY PREŠETROVANIA

2.1.   Normálna hodnota

| (10) | Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom spoločnosťou EGI bol reprezentatívny v porovnaní s jej celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu spoločnosťou EGI bol reprezentatívny. |
| --- | --- |

(10)

Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom spoločnosťou EGI bol reprezentatívny v porovnaní s jej celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu spoločnosťou EGI bol reprezentatívny.

| (11) | V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý spoločnosť EGI predávala na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie. |
| --- | --- |

(11)

V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý spoločnosť EGI predávala na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.

| (12) | Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu. |
| --- | --- |

(12)

Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.

| (13) | Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol, alebo nebol ziskový. |
| --- | --- |

(13)

Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol, alebo nebol ziskový.

| (14) | V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP. |
| --- | --- |

(14)

V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.

| (15) | Ak na stanovenie normálnej hodnoty nemohli byť použité domáce ceny konkrétneho typu výrobku predávaného spoločnosťou EGI, normálna hodnota sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(15)

Ak na stanovenie normálnej hodnoty nemohli byť použité domáce ceny konkrétneho typu výrobku predávaného spoločnosťou EGI, normálna hodnota sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.

| (16) | Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní spoločnosťou EGI. |
| --- | --- |

(16)

Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní spoločnosťou EGI.

| (17) | Po zverejnení zistení EGI tvrdila, že percento pre predajné, všeobecné a administratívne náklady použité pri tvorbe normálnej hodnoty nezodpovedalo percentu vo vzťahu k domácemu predaju uskutočnenému v bežnom obchode, v dôsledku čoho boli určité normálne hodnoty vytvorené v tejto súvislosti prehnané. |
| --- | --- |

(17)

Po zverejnení zistení EGI tvrdila, že percento pre predajné, všeobecné a administratívne náklady použité pri tvorbe normálnej hodnoty nezodpovedalo percentu vo vzťahu k domácemu predaju uskutočnenému v bežnom obchode, v dôsledku čoho boli určité normálne hodnoty vytvorené v tejto súvislosti prehnané.

| (18) | Tvrdenie sa preskúmalo, zistilo sa však, že bolo neopodstatnené, pretože použité percento pre predajné, všeobecné a administratívne náklady bolo práve percento nahlásené pre domáci predaj a toto percento zostáva rovnaké bez ohľadu na to, či sa predaj uskutočňuje pri bežnom obchodovaní, alebo nie, keďže sa vyjadruje ako percento z obratu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(18)

Tvrdenie sa preskúmalo, zistilo sa však, že bolo neopodstatnené, pretože použité percento pre predajné, všeobecné a administratívne náklady bolo práve percento nahlásené pre domáci predaj a toto percento zostáva rovnaké bez ohľadu na to, či sa predaj uskutočňuje pri bežnom obchodovaní, alebo nie, keďže sa vyjadruje ako percento z obratu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

2.2.   Vývozná cena

| (19) | Spoločnosť EGI realizovala predaj na vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom svojej prepojenej spoločnosti EGS so sídlom vo Švajčiarsku. |
| --- | --- |

(19)

Spoločnosť EGI realizovala predaj na vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom svojej prepojenej spoločnosti EGS so sídlom vo Švajčiarsku.

| (20) | Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

| (21) | Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval prostredníctvom prepojenej spoločnosti EGS, ktorá vykonávala všetky dovozné funkcie v súvislosti s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu, vývozná cena bola stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien, za ktoré boli dovážané výrobky prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu. Na tento účel sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a dosiahnutý zisk, aby bolo možné stanoviť spoľahlivú vývoznú cenu. Keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, na tento účel sa použilo rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(21)

Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval prostredníctvom prepojenej spoločnosti EGS, ktorá vykonávala všetky dovozné funkcie v súvislosti s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu, vývozná cena bola stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien, za ktoré boli dovážané výrobky prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu. Na tento účel sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a dosiahnutý zisk, aby bolo možné stanoviť spoľahlivú vývoznú cenu. Keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, na tento účel sa použilo rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní.

| (22) | Spoločnosť EGI tvrdila, že podľa článku 11 ods. 10 základného nariadenia, ak sa vývozná cena stanoví v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, zaplatené antidumpingové clo by nemalo byť odpočítané ako náklady, keďže, ako spoločnosť tvrdila, je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja. |
| --- | --- |

(22)

Spoločnosť EGI tvrdila, že podľa článku 11 ods. 10 základného nariadenia, ak sa vývozná cena stanoví v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, zaplatené antidumpingové clo by nemalo byť odpočítané ako náklady, keďže, ako spoločnosť tvrdila, je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja.

| (23) | V tejto súvislosti boli preskúmané dôkazy podporujúce toto tvrdenie, ktoré pozostávali z niekoľkých výpočtov predajnej ceny. Poskytnuté výpočty sa však týkali iba niektorých modelov predávaných počas OP a vyplynulo z nich, že predajná cena nezohľadňovala antidumpingové clo v plnej miere vo všetkých prípadoch. Z tohto dôvodu sa poskytnuté dôkazy nepokladali za nezvratné, pokiaľ ide o stanovenie, či antidumpingové clo bolo zohľadnené v cenách ďalšieho predaja. Tvrdenie bolo preto zamietnuté a pri stanovení vývoznej ceny predaja do Únie realizovaného prostredníctvom spoločnosti EGS v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, sa antidumpingové clo odpočítalo ako náklady. |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti boli preskúmané dôkazy podporujúce toto tvrdenie, ktoré pozostávali z niekoľkých výpočtov predajnej ceny. Poskytnuté výpočty sa však týkali iba niektorých modelov predávaných počas OP a vyplynulo z nich, že predajná cena nezohľadňovala antidumpingové clo v plnej miere vo všetkých prípadoch. Z tohto dôvodu sa poskytnuté dôkazy nepokladali za nezvratné, pokiaľ ide o stanovenie, či antidumpingové clo bolo zohľadnené v cenách ďalšieho predaja. Tvrdenie bolo preto zamietnuté a pri stanovení vývoznej ceny predaja do Únie realizovaného prostredníctvom spoločnosti EGS v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, sa antidumpingové clo odpočítalo ako náklady.

| (24) | Po zverejnení zistení spoločnosť EGI zopakovala svoje tvrdenie. Neboli však predložené žiadne nové dôkazy ani argumenty na podporu tohto tvrdenia. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(24)

Po zverejnení zistení spoločnosť EGI zopakovala svoje tvrdenie. Neboli však predložené žiadne nové dôkazy ani argumenty na podporu tohto tvrdenia. Tvrdenie sa preto zamietlo.

2.3.   Porovnanie

| (25) | Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou bolo vykonané na základe ceny zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa v oprávnených a odôvodnených prípadoch vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v nákladoch na dopravu, na balenie, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(25)

Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou bolo vykonané na základe ceny zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa v oprávnených a odôvodnených prípadoch vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v nákladoch na dopravu, na balenie, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

| (26) | Po zverejnení zistení vyšla najavo chyba vo výpočte týkajúca sa nesprávneho prevodu meny pri určitých úpravách pre náklady na balenie. Táto chyba bola opravená a zodpovedajúcim spôsobom sa opravil aj výpočet dumpingového rozpätia. |
| --- | --- |

(26)

Po zverejnení zistení vyšla najavo chyba vo výpočte týkajúca sa nesprávneho prevodu meny pri určitých úpravách pre náklady na balenie. Táto chyba bola opravená a zodpovedajúcim spôsobom sa opravil aj výpočet dumpingového rozpätia.

| (27) | Okrem toho spoločnosť EGI po zverejnení zistení tvrdila, že pri vytváraní normálnej hodnoty by sa úpravy nahlásené vo vzťahu k domácemu predaju neuskutočnenému v bežnom obchode nemali zohľadňovať, a ak neexistuje iný predaj príslušného typu výrobku, mali by sa použiť priemerné rozdiely pre predaj iných typov výrobku uskutočnený v bežnom obchode, pretože iba tieto neskôr uvedené úpravy by zohľadňovali náklady, ktoré boli zahrnuté v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch použitých na vytvorenie normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(27)

Okrem toho spoločnosť EGI po zverejnení zistení tvrdila, že pri vytváraní normálnej hodnoty by sa úpravy nahlásené vo vzťahu k domácemu predaju neuskutočnenému v bežnom obchode nemali zohľadňovať, a ak neexistuje iný predaj príslušného typu výrobku, mali by sa použiť priemerné rozdiely pre predaj iných typov výrobku uskutočnený v bežnom obchode, pretože iba tieto neskôr uvedené úpravy by zohľadňovali náklady, ktoré boli zahrnuté v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch použitých na vytvorenie normálnej hodnoty.

| (28) | Toto tvrdenie sa skúmalo, ale nebolo akceptované, lebo keďže úpravy slúžia len na účely porovnania a za normálnych okolností zohľadňujú reálne náklady, ktoré sú špecifické pre každú transakciu, sú objektívnym prvkom, a preto nezávisia od toho, či sa nakoniec predaj uskutoční v bežnom obchode, alebo nie. |
| --- | --- |

(28)

Toto tvrdenie sa skúmalo, ale nebolo akceptované, lebo keďže úpravy slúžia len na účely porovnania a za normálnych okolností zohľadňujú reálne náklady, ktoré sú špecifické pre každú transakciu, sú objektívnym prvkom, a preto nezávisia od toho, či sa nakoniec predaj uskutoční v bežnom obchode, alebo nie.

| (29) | Okrem toho sa pri skúmaní tohto tvrdenia zistilo, že pri tvorbe normálnej hodnoty sa v prípade tých typov výrobku, pre ktoré neexistoval domáci predaj, vykonali nesprávne úpravy. Pri oprave chyby sa použili celkové priemerné rozdiely pre všetok domáci predaj a výpočet sa zodpovedajúcim spôsobom upravil. Spoločnosť EGI tvrdila, že úpravy úverových nákladov by sa mali týkať tychto typov výrobku, pretože úverové náklady boli zahrnuté v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch použitých pri vytváraní normálnej hodnoty. Toto tvrdenie bolo odmietnuté, pretože predmetné typy výrobku neboli v skutočnosti nikdy predávané na domácom trhu, a preto neexistoval dôkaz, že by platba za ne bola oneskorená. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že úprava úverových nákladov nie je založená na skutočných podmienkach platby a nákladoch, ale na nákladoch obetovanej príležitosti, ktoré sú založené na podmienkach platby dohodnutej v čase predaja. |
| --- | --- |

(29)

Okrem toho sa pri skúmaní tohto tvrdenia zistilo, že pri tvorbe normálnej hodnoty sa v prípade tých typov výrobku, pre ktoré neexistoval domáci predaj, vykonali nesprávne úpravy. Pri oprave chyby sa použili celkové priemerné rozdiely pre všetok domáci predaj a výpočet sa zodpovedajúcim spôsobom upravil. Spoločnosť EGI tvrdila, že úpravy úverových nákladov by sa mali týkať tychto typov výrobku, pretože úverové náklady boli zahrnuté v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch použitých pri vytváraní normálnej hodnoty. Toto tvrdenie bolo odmietnuté, pretože predmetné typy výrobku neboli v skutočnosti nikdy predávané na domácom trhu, a preto neexistoval dôkaz, že by platba za ne bola oneskorená. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že úprava úverových nákladov nie je založená na skutočných podmienkach platby a nákladoch, ale na nákladoch obetovanej príležitosti, ktoré sú založené na podmienkach platby dohodnutej v čase predaja.

2.4.   Dumpingové rozpätie

| (30) | Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu. |
| --- | --- |

(30)

Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu.

| (31) | Dumpingové rozpätie pre spoločnosť EGI, vyjadrené ako percento čistej franko ceny na hranici Únie pred zaplatením cla, je 7 %. |
| --- | --- |

(31)

Dumpingové rozpätie pre spoločnosť EGI, vyjadrené ako percento čistej franko ceny na hranici Únie pred zaplatením cla, je 7 %.

| (32) | V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa preskúmalo aj to, či možno usudzovať, že zistenia majú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(32)

V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa preskúmalo aj to, či možno usudzovať, že zistenia majú trvalý charakter.

| (33) | Štrukturálna reorganizácia predajných kanálov žiadateľa a jeho prepojenej spoločnosti je už dobre etablovaná pre väčšinu jeho predaja a možno ju pokladať za dlhodobú. Takže nie je pravdepodobné, že by sa okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto predbežného preskúmania, v blízkej budúcnosti zmenili takým spôsobom, aby to ovplyvnilo zistenia predbežného preskúmania. Okrem toho pri prešetrovaní nevyšlo najavo nič, čo by naznačovalo, že nové okolnosti nemajú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(33)

Štrukturálna reorganizácia predajných kanálov žiadateľa a jeho prepojenej spoločnosti je už dobre etablovaná pre väčšinu jeho predaja a možno ju pokladať za dlhodobú. Takže nie je pravdepodobné, že by sa okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto predbežného preskúmania, v blízkej budúcnosti zmenili takým spôsobom, aby to ovplyvnilo zistenia predbežného preskúmania. Okrem toho pri prešetrovaní nevyšlo najavo nič, čo by naznačovalo, že nové okolnosti nemajú trvalý charakter.

3.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (34) | V pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že spoločnosť EGI je jediný ukrajinský vyvážajúci výrobca žehliacich dosiek. Metodika použitá na stanovenie dumpingového rozpätia pre spoločnosť EGI sa preto použila na stanovenie dumpingového rozpätia pre akýchkoľvek ďalších ukrajinských vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(34)

V pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že spoločnosť EGI je jediný ukrajinský vyvážajúci výrobca žehliacich dosiek. Metodika použitá na stanovenie dumpingového rozpätia pre spoločnosť EGI sa preto použila na stanovenie dumpingového rozpätia pre akýchkoľvek ďalších ukrajinských vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku.

| (35) | Následne a vzhľadom na výsledky revízneho prešetrovania sa pokladá za vhodné zmeniť a doplniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku s pôvodom na Ukrajine na 7 %. |
| --- | --- |

(35)

Následne a vzhľadom na výsledky revízneho prešetrovania sa pokladá za vhodné zmeniť a doplniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku s pôvodom na Ukrajine na 7 %.

| (36) | Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa navrhne zmena a doplnenie nariadenia Rady (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku s pôvodom okrem iného na Ukrajine, a bola im poskytnutá možnosť predložiť pripomienky. Ich pripomienky boli v opodstatnených prípadoch vzaté do úvahy a sú v tomto nariadení náležite zohľadnené, |
| --- | --- |

(36)

Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa navrhne zmena a doplnenie nariadenia Rady (ES) č. 452/2007, ktorým sa ukladá antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku s pôvodom okrem iného na Ukrajine, a bola im poskytnutá možnosť predložiť pripomienky. Ich pripomienky boli v opodstatnených prípadoch vzaté do úvahy a sú v tomto nariadení náležite zohľadnené,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zápis v tabuľke v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 452/2007 týkajúci sa všetkých spoločností na Ukrajine sa nahrádza týmto:

| „Ukrajina | všetky spoločnosti | 7,0 | —“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Ukrajina

všetky spoločnosti

7,0

—“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 29. júna 2010

Za Radu

predsedníčka

E. ESPINOSA

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 85, 9.4.2009, s. 28.

3

---

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/16

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 581/2010

z 1. júla 2010

týkajúce sa maximálnych lehôt na ukladanie relevantných údajov z jednotiek vozidla a z kariet vodiča

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3820/85 (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 5 písm. c),

keďže:

| (1) | Je potrebné pravidelne ukladať údaje zaznamenané jednotkou vozidla a na kartu vodiča s cieľom umožniť účinnú kontrolu, či vodiči a podniky dodržiavajú ustanovenia týkajúce sa časov jazdy a dôb odpočinku ustanovené v nariadení (ES) č. 561/2006. |
| --- | --- |

(1)

Je potrebné pravidelne ukladať údaje zaznamenané jednotkou vozidla a na kartu vodiča s cieľom umožniť účinnú kontrolu, či vodiči a podniky dodržiavajú ustanovenia týkajúce sa časov jazdy a dôb odpočinku ustanovené v nariadení (ES) č. 561/2006.

| (2) | Stanovením maximálnej lehoty, v rámci ktorej sa budú ukladať relevantné údaje z jednotky vozidla a z karty vodiča, sa posilní harmonizácia podmienok pre podniky cestnej dopravy pre celú Úniu. |
| --- | --- |

(2)

Stanovením maximálnej lehoty, v rámci ktorej sa budú ukladať relevantné údaje z jednotky vozidla a z karty vodiča, sa posilní harmonizácia podmienok pre podniky cestnej dopravy pre celú Úniu.

| (3) | Pri stanovovaní maximálnej lehoty, v rámci ktorej sa majú údaje ukladať, by sa mali počítať iba dni, počas ktorých sa zaznamenala aktivita. |
| --- | --- |

(3)

Pri stanovovaní maximálnej lehoty, v rámci ktorej sa majú údaje ukladať, by sa mali počítať iba dni, počas ktorých sa zaznamenala aktivita.

| (4) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (2) sa vzťahuje na spracovanie osobných údajov vykonávané podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (2) sa vzťahuje na spracovanie osobných údajov vykonávané podľa tohto nariadenia.

| (5) | S cieľom znížiť administratívnu záťaž podnikov je vhodné definovať relevantné údaje, ktoré sa majú ukladať. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom znížiť administratívnu záťaž podnikov je vhodné definovať relevantné údaje, ktoré sa majú ukladať.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 18 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 (3), |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 18 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 (3),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto nariadením sa ustanovujú maximálne lehoty, v rámci ktorých sa budú ukladať relevantné údaje z jednotky vozidla a z karty vodiča na účely článku 10 ods. 5 písm. a) bodu i) nariadenia (ES) č. 561/2006.

2.   Na účely tohto nariadenia výraz „relevantné údaje“ znamená akékoľvek údaje zaznamenané digitálnym tachografom iné ako podrobné údaje o rýchlosti.

3.   Maximálna lehota, v rámci ktorej sa ukladajú relevantné údaje, nepresiahne:

| a) | 90 dní v prípade údajov z jednotky vozidla; |
| --- | --- |

a)

90 dní v prípade údajov z jednotky vozidla;

| b) | 28 dní v prípade údajov z karty vodiča. |
| --- | --- |

b)

28 dní v prípade údajov z karty vodiča.

4.   Relevantné údaje sa musia ukladať tak, aby sa žiadne údaje nestratili.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 90. dňa po jeho uverejnení.

Toto nariadenie je v súlade so zmluvami záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. júla 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

2

(3)  Ú. v. ES L 370, 31.12.1985, s. 8.

3

---

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/17

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 582/2010

z 1. júla 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 2. júla 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. júla 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 56,2 |
| MK | 36,4 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 47,6 |
| 0707 00 05 | MK | 45,6 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 79,8 |
| TR | 97,3 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 10 80 | AR | 102,2 |
| BR | 70,8 |
| CA | 118,4 |
| CL | 113,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 122,9 |
| US | 162,8 |
| ZA | 98,8 |
| ZZ | 109,3 |
| 0809 10 00 | TR | 234,1 |
| ZZ | 234,1 |
| 0809 20 95 | TR | 307,6 |
| ZZ | 307,6 |
| 0809 30 | AR | 133,5 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 145,9 |
| 0809 40 05 | AU | 258,9 |
| IL | 210,4 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 193,2 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

56,2

MK

36,4

TR

50,2

ZZ

47,6

0707 00 05

MK

45,6

TR

121,6

ZZ

83,6

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

79,8

TR

97,3

UY

91,0

ZA

98,0

ZZ

91,5

0808 10 80

AR

102,2

BR

70,8

CA

118,4

CL

113,8

CN

84,3

NZ

122,9

US

162,8

ZA

98,8

ZZ

109,3

0809 10 00

TR

234,1

ZZ

234,1

0809 20 95

TR

307,6

ZZ

307,6

0809 30

AR

133,5

TR

158,2

ZZ

145,9

0809 40 05

AU

258,9

IL

210,4

US

110,3

ZZ

193,2

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/19

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 18. júna 2010

o finančnom príspevku Únie na národné programy niektorých členských štátov v roku 2010 na zber, správu a využívanie údajov v rybárstve

[oznámené pod číslom K(2010) 3797]

(2010/369/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 z 22. mája 2006, ktorým sa ustanovujú finančné opatrenia Spoločenstva na vykonávanie spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a finančné opatrenia v oblasti morského práva (1), a najmä na jeho článok 24 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 861/2006 ustanovuje podmienky poskytnutia finančného príspevku Európskej únie na výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s ich národnými programami zberu a správy údajov. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 861/2006 ustanovuje podmienky poskytnutia finančného príspevku Európskej únie na výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v súvislosti s ich národnými programami zberu a správy údajov.

| (2) | Tieto programy sa majú vypracovať v súlade s nariadením Rady (ES) č. 199/2008 z 25. februára 2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva (2) a s nariadením Komisie (ES) č. 665/2008 zo 14. júla 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 199/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Tieto programy sa majú vypracovať v súlade s nariadením Rady (ES) č. 199/2008 z 25. februára 2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva (2) a s nariadením Komisie (ES) č. 665/2008 zo 14. júla 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 199/2008 (3).

| (3) | Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Fínsko predložili svoje národné programy na roky 2009 a 2010 podľa článku 4 ods. 4 a článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 199/2008. Tieto programy sa schválili v roku 2009 v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 199/2008. |
| --- | --- |

(3)

Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Fínsko predložili svoje národné programy na roky 2009 a 2010 podľa článku 4 ods. 4 a článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 199/2008. Tieto programy sa schválili v roku 2009 v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 199/2008.

| (4) | Tieto členské štáty predložili plánované ročné rozpočty na roky 2009 a 2010 podľa článku 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1078/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 861/2006 (4). Komisia zhodnotila plánované ročné rozpočty členských štátov, ako je ustanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1078/2008, pričom zohľadnila národné programy schválené v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 199/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tieto členské štáty predložili plánované ročné rozpočty na roky 2009 a 2010 podľa článku 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1078/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 861/2006 (4). Komisia zhodnotila plánované ročné rozpočty členských štátov, ako je ustanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1078/2008, pričom zohľadnila národné programy schválené v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 199/2008.

| (5) | V článku 5 nariadenia (ES) č. 1078/2008 sa ustanovuje, že Komisia schváli plánovaný ročný rozpočet a rozhodne o ročnom finančnom príspevku Únie na každý národný program v súlade s postupom ustanoveným v článku 24 nariadenia (ES) č. 861/2006 a na základe výsledku hodnotenia plánovaných ročných rozpočtov, ako je uvedené v článku 4 nariadenia č. 1078/2008. |
| --- | --- |

(5)

V článku 5 nariadenia (ES) č. 1078/2008 sa ustanovuje, že Komisia schváli plánovaný ročný rozpočet a rozhodne o ročnom finančnom príspevku Únie na každý národný program v súlade s postupom ustanoveným v článku 24 nariadenia (ES) č. 861/2006 a na základe výsledku hodnotenia plánovaných ročných rozpočtov, ako je uvedené v článku 4 nariadenia č. 1078/2008.

| (6) | V zmysle článku 24 ods. 3 písm. b) nariadenia 861/2006 sa sadzba finančného príspevku stanovuje rozhodnutím Komisie. V zmysle článku 16 uvedeného nariadenia finančné opatrenia Únie v oblasti zhromažďovania základných údajov nepresiahnu 50 % nákladov, ktoré členským štátom vznikli pri vykonávaní programu zberu, správy a využívania údajov v odvetví rybného hospodárstva. Podľa článku 24 ods. 2 sa uprednostnia činnosti, ktoré sú najvhodnejšie na zlepšenie zberu údajov potrebných pre spoločnú politiku v oblasti rybného hospodárstva. |
| --- | --- |

(6)

V zmysle článku 24 ods. 3 písm. b) nariadenia 861/2006 sa sadzba finančného príspevku stanovuje rozhodnutím Komisie. V zmysle článku 16 uvedeného nariadenia finančné opatrenia Únie v oblasti zhromažďovania základných údajov nepresiahnu 50 % nákladov, ktoré členským štátom vznikli pri vykonávaní programu zberu, správy a využívania údajov v odvetví rybného hospodárstva. Podľa článku 24 ods. 2 sa uprednostnia činnosti, ktoré sú najvhodnejšie na zlepšenie zberu údajov potrebných pre spoločnú politiku v oblasti rybného hospodárstva.

| (7) | Toto rozhodnutie predstavuje rozhodnutie o financovaní v zmysle článku 75 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5). |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutie predstavuje rozhodnutie o financovaní v zmysle článku 75 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5).

| (8) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Maximálna celková suma finančného príspevku Únie, ktorá sa poskytne každému členskému štátu na zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva v roku 2010, a sadzba finančného príspevku Únie sa stanovujú v prílohe.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 18. júna 2010

Za Komisiu

Maria DAMANAKI

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 160, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 60, 5.3.2008, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 186, 15.7.2008, s. 3.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 295, 4.11.2008, s. 24.

4

(5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

---

PRÍLOHA

NÁRODNÉ PROGRAMY NA ROKY 2009 a 2010

OPRÁVNENÉ VÝDAVKY A MAXIMÁLNY PRÍSPEVOK SPOLOČENSTVA NA ROK 2010

| (v EUR) |
| --- |
| Členský štát | Oprávnené výdavky | Maximálny príspevok Spoločenstva
  (sadzba 50 %) |
| Belgicko | 1 649 816,00 | 824 908,00 |
| Bulharsko | 404 210,00 | 202 105,00 |
| Dánsko | 6 001 601,00 | 3 000 800,50 |
| Nemecko | 6 470 425,00 | 3 235 212,50 |
| Estónsko | 618 043,00 | 309 021,50 |
| Írsko | 6 954 948,00 | 3 477 474,00 |
| Grécko | 4 307 365,00 | 2 153 682,50 |
| Španielsko | 15 144 263,00 | 7 572 131,50 |
| Taliansko | 6 956 797,00 | 3 478 398,50 |
| Cyprus | 575 033,00 | 287 516,50 |
| Lotyšsko | 318 109,00 | 159 054,50 |
| Litva | 219 792,00 | 109 896,00 |
| Malta | 600 263,00 | 300 131,50 |
| Poľsko | 1 141 259,00 | 570 629,50 |
| Portugalsko | 3 476 673,00 | 1 738 336,50 |
| Rumunsko | 584 788,00 | 292 394,00 |
| Slovinsko | 211 015,00 | 105 507,50 |
| Fínsko | 1 595 842,00 | 797 921,00 |
| SPOLU | 57 230 242,00 | 28 615 121,00 |

(v EUR)

Členský štát

Oprávnené výdavky

Maximálny príspevok Spoločenstva

(sadzba 50 %)

Belgicko

1 649 816,00

824 908,00

Bulharsko

404 210,00

202 105,00

Dánsko

6 001 601,00

3 000 800,50

Nemecko

6 470 425,00

3 235 212,50

Estónsko

618 043,00

309 021,50

Írsko

6 954 948,00

3 477 474,00

Grécko

4 307 365,00

2 153 682,50

Španielsko

15 144 263,00

7 572 131,50

Taliansko

6 956 797,00

3 478 398,50

Cyprus

575 033,00

287 516,50

Lotyšsko

318 109,00

159 054,50

Litva

219 792,00

109 896,00

Malta

600 263,00

300 131,50

Poľsko

1 141 259,00

570 629,50

Portugalsko

3 476 673,00

1 738 336,50

Rumunsko

584 788,00

292 394,00

Slovinsko

211 015,00

105 507,50

Fínsko

1 595 842,00

797 921,00

SPOLU

57 230 242,00

28 615 121,00

---

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/22

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 1. júla 2010

o pridelení dodatočných dní na mori Španielsku v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Cádizského zálivu

[oznámené pod číslom K(2010) 4330]

(Iba španielske znenie je autentické)

(2010/370/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 43/2009 zo 16. januára 2009, ktorým sa na rok 2009 stanovujú rybolovné možnosti a súvisiace podmienky pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie úlovkov (1), a najmä na bod 9 prílohy IIB k uvedenému nariadeniu,

keďže:

| (1) | V bode 7 prílohy IIB k nariadeniu (ES) č. 43/2009 sa stanovuje maximálny počet dní, počas ktorých môžu byť plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou 10 metrov alebo viac, ktoré na palube prevážajú vlečné siete, dánske záťahové siete a podobný rybársky výstroj s veľkosťou ôk najmenej 32 mm, žiabrové siete s veľkosťou ôk najmenej 60 mm alebo dlhé lovné šnúry na lov pri dne, prítomné v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Cádizského zálivu v období od 1. februára 2009 do 31. januára 2010. |
| --- | --- |

(1)

V bode 7 prílohy IIB k nariadeniu (ES) č. 43/2009 sa stanovuje maximálny počet dní, počas ktorých môžu byť plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou 10 metrov alebo viac, ktoré na palube prevážajú vlečné siete, dánske záťahové siete a podobný rybársky výstroj s veľkosťou ôk najmenej 32 mm, žiabrové siete s veľkosťou ôk najmenej 60 mm alebo dlhé lovné šnúry na lov pri dne, prítomné v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Cádizského zálivu v období od 1. februára 2009 do 31. januára 2010.

| (2) | Komisii sa v bode 9 prílohy IIB umožňuje, aby na základe trvalých vyradení rybárskych plavidiel z prevádzky, ku ktorým došlo od 1. januára 2004, pridelila dodatočný počet dní na mori, počas ktorých môže byť plavidlo prítomné v zemepisnej oblasti, keď preváža na palube uvedený rybársky výstroj. |
| --- | --- |

(2)

Komisii sa v bode 9 prílohy IIB umožňuje, aby na základe trvalých vyradení rybárskych plavidiel z prevádzky, ku ktorým došlo od 1. januára 2004, pridelila dodatočný počet dní na mori, počas ktorých môže byť plavidlo prítomné v zemepisnej oblasti, keď preváža na palube uvedený rybársky výstroj.

| (3) | Španielsko 11. novembra 2009 predložilo údaje, ktoré preukazujú, že 12 rybárskych plavidiel ukončilo činnosť od 1. januára 2004. Na základe predložených údajov a so zreteľom na metódu výpočtu ustanovenú v bode 9.1 prílohy IIB, by sa malo Španielsku na obdobie od 1. februára 2009 do 31. januára 2010 prideliť 9 dodatočných dní na mori pre plavidlá prevážajúce na palube kategóriu rybárskeho výstroja uvedenú v bode 3 uvedenej prílohy. |
| --- | --- |

(3)

Španielsko 11. novembra 2009 predložilo údaje, ktoré preukazujú, že 12 rybárskych plavidiel ukončilo činnosť od 1. januára 2004. Na základe predložených údajov a so zreteľom na metódu výpočtu ustanovenú v bode 9.1 prílohy IIB, by sa malo Španielsku na obdobie od 1. februára 2009 do 31. januára 2010 prideliť 9 dodatočných dní na mori pre plavidlá prevážajúce na palube kategóriu rybárskeho výstroja uvedenú v bode 3 uvedenej prílohy.

| (4) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Maximálny počet dní, počas ktorých môže byť rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou Španielska a prevážajúce na palube rybársky výstroj uvedený v bode 3 prílohy IIB k nariadeniu (ES) č. 43/2009 a na ktoré sa zároveň nevzťahujú žiadne osobitné podmienky uvedené v bode 7.2 uvedenej prílohy, prítomné v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Cádizského zálivu, ako sa ustanovuje v tabuľke I uvedenej prílohy, sa mení a dopĺňa na 184 dní ročne.

Článok 2

Toto rozhodnutie je adresované Španielskemu kráľovstvu.

V Bruseli 1. júla 2010

Za Komisiu

Maria DAMANAKI

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2009, s. 1.

1

---

Korigendá

| 2.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 168/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 168/23

---

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 884/2009 z 23. septembra 2009, ktorým sa ustanovuje forma a obsah účtovných údajov predkladaných Komisii na účely zúčtovania EPZF a EPFRV, ako aj na účely monitorovania a prognóz

(
  Úradný vestník Európskej únie L 254 z 26. septembra 2009
  )

Na strane 41 v prílohe III pod kolónkou F105:

namiesto:

„Požadovaný formát: áno = ‚A‘; nie = ‚N‘.“

má byť:

„Požadovaný formát: áno = ‚Y‘; nie = ‚N‘.“

Na strane 43 v prílohe III pod kolónkou F205:

namiesto:

„Požadovaný formát: áno = ‚A‘; nie = ‚N‘.“

má byť:

„Požadovaný formát: áno = ‚Y‘; nie = ‚N‘.“

Na strane 49 v prílohe III pod kolónkou F602:

namiesto:

„Požadovaný formát: áno = ‚A‘; nie = ‚N‘.“

má byť:

„Požadovaný formát: áno = ‚Y‘; nie = ‚N‘.“

---